# Az Európai Unió C 461/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 461 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. december 21. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 461

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. december 21.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10. |
| 2018/C 461/01 | A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az euróövezet gazdaságpolitikája és a 2019. évi éves növekedési jelentés | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10. |
| 2018/C 461/02 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Gondolkodjunk Európáról: a helyi és regionális önkormányzatok hangja az Unióba vetett bizalom helyreállítása érdekében | 5 |
| 2018/C 461/03 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai Munkaügyi Hatóság létrehozása | 16 |
| 2018/C 461/04 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az uniós városok és régiók hozzájárulása a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséhez (CBD COP 14) és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni uniós stratégiához | 24 |
| 2018/C 461/05 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közlemény a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégiáról | 30 |
| 2018/C 461/06 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A sport integrációja a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós menetrendbe | 37 |
| 2018/C 461/07 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Méltányos adózás csomag | 43 |
| 2018/C 461/08 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális oktatási cselekvési terv | 52 |
| 2018/C 461/09 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében | 57 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10.

2018/C 461/01

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az euróövezet gazdaságpolitikája és a 2019. évi éves növekedési jelentés

1

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10.

2018/C 461/02

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Gondolkodjunk Európáról: a helyi és regionális önkormányzatok hangja az Unióba vetett bizalom helyreállítása érdekében

5

2018/C 461/03

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai Munkaügyi Hatóság létrehozása

16

2018/C 461/04

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az uniós városok és régiók hozzájárulása a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséhez (CBD COP 14) és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni uniós stratégiához

24

2018/C 461/05

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közlemény a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégiáról

30

2018/C 461/06

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A sport integrációja a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós menetrendbe

37

2018/C 461/07

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Méltányos adózás csomag

43

2018/C 461/08

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális oktatási cselekvési terv

52

2018/C 461/09

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében

57

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | RÉGIÓK BIZOTTSÁGA |
| | Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10. |
| 2018/C 461/10 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomag | 70 |
| 2018/C 461/11 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Horizont Európa: a kilencedik kutatási és innovációs keretprogram | 79 |
| 2018/C 461/12 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat rendeletre az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról | 125 |
| 2018/C 461/13 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Menekültügyi és Migrációs Alap | 147 |
| 2018/C 461/14 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslat | 156 |
| 2018/C 461/15 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 173 |
| 2018/C 461/16 | A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Jogok és értékek | 196 |
| 2018/C 461/17 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat az egyszer használatos műanyagokról szóló irányelvre | 210 |
| 2018/C 461/18 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Tiszta kikötők, tiszta tengerek – a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítmények | 220 |
| 2018/C 461/19 | A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Kockázatértékelés az élelmiszerláncban | 225 |
| 2018/C 461/20 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Új megállapodás a fogyasztói érdekekért | 232 |

III   Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10.

2018/C 461/10

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomag

70

2018/C 461/11

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Horizont Európa: a kilencedik kutatási és innovációs keretprogram

79

2018/C 461/12

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat rendeletre az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról

125

2018/C 461/13

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Menekültügyi és Migrációs Alap

147

2018/C 461/14

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslat

156

2018/C 461/15

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

173

2018/C 461/16

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Jogok és értékek

196

2018/C 461/17

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat az egyszer használatos műanyagokról szóló irányelvre

210

2018/C 461/18

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Tiszta kikötők, tiszta tengerek – a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítmények

220

2018/C 461/19

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Kockázatértékelés az élelmiszerláncban

225

2018/C 461/20

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Új megállapodás a fogyasztói érdekekért

232

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10.

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/1

---

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az euróövezet gazdaságpolitikája és a 2019. évi éves növekedési jelentés

(2018/C 461/01)

| Előterjesztő: az EPP, a PES, az ALDE, az EA és az ECR politikai csoport |
| --- |

Előterjesztő: az EPP, a PES, az ALDE, az EA és az ECR politikai csoport

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA,

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló közleményére (1) és a 2018-as európai szemeszterre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló közleményére (1) és a 2018-as európai szemeszterre,

| — | tekintettel a 2017. évi európai szemeszterről szóló és a 2018. évi éves növekedési jelentésre előretekintő, 2017. október 11-i állásfoglalására, valamint az Európai Bizottság 2018. évi éves növekedési jelentéséről szóló 2018. február 1-jei állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. évi európai szemeszterről szóló és a 2018. évi éves növekedési jelentésre előretekintő, 2017. október 11-i állásfoglalására, valamint az Európai Bizottság 2018. évi éves növekedési jelentéséről szóló 2018. február 1-jei állásfoglalására,

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló 2017. október 26-i (2), valamint a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló 2018. március 14-i európai parlamenti állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló 2017. október 26-i (2), valamint a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló 2018. március 14-i európai parlamenti állásfoglalásokra,

| 1. | tudomásul veszi az EU-val kapcsolatos strukturális reformok összességében lassú és egyenlőtlen ütemét az EU-ban, ahogyan azt az országspecifikus ajánlások végrehajtási aránya mutatja (3); hangsúlyozza, hogy minden tagállamban reformokra van szükség a versenyképesség és a növekedés előmozdítása, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió és a gazdasági konvergencia, illetve a külső sokkokkal szembeni ellenálló képesség növelése érdekében, ami kulcsfontosságú az euróövezet stabilitása szempontjából; kiemeli, hogy széles körben az a vélemény, hogy mindenekelőtt az országos szintű felelősségvállalás hiányában, bizonyos mértékig pedig az adminisztratív és intézményi kapacitások elégtelenségében keresendők az országspecifikus ajánlások nem kielégítő megvalósításának fő okai (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy erőteljesen megnőtt a közvetlenül a helyi és regionális önkormányzatoknak címzett országspecifikus ajánlások száma (2018-ban 36 % a 2017-es 24 %-kal szemben) (5); megjegyzi továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat akár közvetve is érintő, illetve a helyi és regionális önkormányzatokat nem bevonó, de mégis területi hatással bíró országspecifikus ajánlásokkal együtt a területi vonatkozású ajánlások az összes országspecifikus ajánlás 83 %-át teszik ki (szemben a 2017-es 76 %-kal); |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a 2018-ban a helyi és regionális önkormányzatoknak címzett és/vagy a területi egyenlőtlenségekkel kapcsolatos kihívásokkal foglalkozó 124 konkrét ajánlás 48 %-a megismétli a 2015-ben már közzétett ajánlásokat; ezért örömmel fogadja az Európai Bizottságnak az országspecifikus ajánlások végrehajtására vonatkozó, több évet felölelő értékelését, amely azt mutatja, hogy az európai szemeszter 2011-es kezdete óta kiadott országspecifikus ajánlások több mint kétharmada esetében tapasztalható legalább „némi haladás” (6); sajnálja azonban, hogy továbbra is átláthatatlan, hogy milyen kritériumokon alapul az értékelés; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az európai szemesztert össze kell hangolni egy olyan hosszú távú uniós stratégiával, amely uniós szintre helyezi az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjét. Az Európa 2020 stratégia helyébe lépő új európai stratégiai keret kialakítását célzó átmeneti időszak alkalmat adna az európai szemeszter irányításának megreformálására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan kitart amellett, hogy az országspecifikus ajánlásoknak kifejezetten foglalkozniuk kell a területi kihívásokkal, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak az azok meghatározásában és végrehajtásában játszott szerepével, fontos emellett a területi kihívások és a jövőbeli forgatókönyvek célzott elemzése, éves növekedési jelentésekben és országjelentésekben való szerepeltetése, illetve nemzeti reformprogramokban való megjelentetése; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elengedhetetlennek tartja annak biztosítását, hogy az európai szemeszter teljes mértékben összhangban legyen az Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzésével, és javasolja, hogy az országspecifikus ajánlások foglalkozzanak a tagállamok több évet átölelő kohéziós kihívásaival; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli, hogy az európai szemeszter központi helyet biztosít a szociális jogok európai pillére számára, és kiemeli, hogy a 2018-ra vonatkozó országspecifikus ajánlások 45 %-a szán szerepet a helyi és regionális önkormányzatoknak és/vagy foglalkozik területi egyenlőtlenségekkel kapcsolatos kihívásokkal a szociális jogok terén (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak az európai szemeszter tervezésébe és megvalósításába partnerként történő bevonása, valamint többszintű kormányzási megállapodások elfogadása és a helyi és regionális önkormányzatok strukturált, folyamatos és kifejezetten elismert szerepe jelentős mértékben növelné az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos felelősségvállalást nemzeti szinten; hangsúlyozza, hogy ez a szerepvállalás még fontosabb a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret vonatkozásában a kohéziós politika és az európai szemeszter közötti szorosabb kapcsolatok esetében, valamint a reformtámogatási program esetleges elfogadása kapcsán, amellyel szintén az európai szemeszter keretében lehetne foglalkozni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ezért rámutat arra, hogy nagy szükség van az európai szemeszter folyamata és a megosztott irányítási megközelítés közötti jobb koordináció és szinergiahatás, valamint az esb-alapok decentralizált jellegének biztosítására; megismétli arra vonatkozó javaslatát, hogy az EU fogadjon el egy magatartási kódexet a helyi és regionális önkormányzatok európai szemeszterbe történő bevonásával kapcsolatban (8), hangsúlyozza továbbá, hogy ez a javaslat összhangban áll a szubszidiaritás elvével és a tagállamokban kialakult, kormányzati szintek közötti tényleges hatalommegosztási és felelősségmegosztási gyakorlattal; megjegyzi, hogy a magatartási kódexnek figyelembe kell vennie a kohéziós politika esb-alapjai keretében megvalósuló partnerségre vonatkozó európai magatartási kódex releváns tapasztalatait (9), valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak a szemeszterbe történő széles körű bevonásával kapcsolatban néhány országban kialakult jó gyakorlatot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a szubszidiaritással foglalkozó uniós munkacsoport arra vonatkozó„határozott” ajánlását, hogy „a tagállamok kövessék az Európai Bizottság abbéli iránymutatását, amelyet az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos nagyobb fokú részvétel és felelősségvállalás ösztönzése kapcsán adott, tekintettel arra, hogy [...] gazdasági reformok [...] a kormányzás valamennyi szintjére hatással lehetnek [...] Ennek túl kell mutatnia a nemzeti közigazgatásokon, és magában kell foglalnia a helyi és regionális önkormányzatokat, a szociális partnereket és általában a civil társadalmat” (10); |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság továbbra sem határozta meg a „strukturális reformok” fogalmát az EU gazdasági kormányzásának kontextusában, sem pedig az uniós programokon – például a javasolt reformtámogatási programon – keresztül nyújtandó esetleges támogatásokat. Ezzel összefüggésben ismételten hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően az uniós támogatásra jogosult strukturális reformok csak azokra a stratégiai szakpolitikai területekre terjednek ki, amelyek jelentőséggel bírnak az EUSZ célkitűzéseinek végrehajtása szempontjából, és közvetlenül kapcsolódnak az uniós hatáskörökhöz. Az RB elutasít minden olyan javaslatot, amelyek olyan meg nem határozott strukturális reformokat kívánnak finanszírozni a tagállamokban, amelyek esetében előzetesen nem értékelték az európai hozzáadott értéket, és amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a Szerződésben meghatározott uniós hatáskörökhöz. Ezzel összefüggésben rámutat a 2018. február 1-jei állásfoglalására, amely elutasította a közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 6-i európai bizottsági rendeletjavaslatot (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális pénzügyek helyzete megújult figyelmet érdemel európai és nemzeti szinten, ezért üdvözli az osztrák elnökség arra vonatkozó kérését, hogy az RB tárja fel ezt a témát; emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok költségvetéseit – beleértve a szociális és jóléti kiadásokat is – elsőként sújtotta a pénzügyi és gazdasági válság, valamint az azt követő költségvetési konszolidációk és a központi kormányzat általi átutalások csökkentése; megjegyzi, hogy míg a válság egy évtizedre tekint vissza, számos helyi és regionális önkormányzat pénzügyei továbbra is korlátozottak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ismételten aggodalmát fejezi ki az EU-ban folytatott állami beruházások tartósan alacsony szintjével kapcsolatban, különösen a helyi és regionális önkormányzatok beruházásai esetében, amelyek 2017-ben a GDP százalékában kifejezve még mindig több mint 30 %-kal alacsonyabb szinten voltak, mint 2009-ben (12); sajnálattal jegyzi meg ezért, hogy sokszor az állami beruházásokat sújtják leginkább a költségvetési konszolidációs politikák, annak ellenére, hogy az ilyen beruházások közvetlen hatással vannak a helyi gazdaságokra és a polgárok mindennapi életére; aggodalommal tölti el továbbá a beruházások egyre növekvő központosítása: a helyi és regionális önkormányzatok által megvalósított közberuházások aránya – mely átlagosan még mindig 50 % felett van az EU-ban – az 1990-es években tapasztalt 60 %-os szinthez képest jelentősen csökkent (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli az Európai Bizottság azon törekvését, hogy az InvestEU programra vonatkozó javaslata keretében szélesebb körben kíván építeni az Európai Stratégiai Beruházási Alap (EFSI) és a beruházási terv tapasztalataira; elismeri, hogy a javaslat potenciálisan egyszerűsítheti a pénzügyi eszközök használatát, amit az RB már régóta kér, mivel a jelenlegi összetett helyzet akadályozza a széles körű és hatékony felhasználást; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálatát fejezi ki a nemzetközi kereskedelemben tapasztalható egyre növekvő protekcionizmus miatt, és óva int a többoldalú kereskedelmi együttműködési és vitarendezési rendszerek veszélyeztetésének negatív következményeitől; megismétli ugyanakkor azon álláspontját, hogy az új szabadkereskedelmi kezdeményezéseket hatásvizsgálatoknak kell megelőzniük, amelyek elősegítik az európai régiókat érő lehetséges aszimmetrikus hatások korai felismerését és számszerűsítését, lehetővé téve ezáltal a gyors közpolitikai válaszokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelempolitika kizárólagos uniós hatáskör, és hogy az Európai Globalizációs Alap jelenleg a kereskedelempolitikai döntések lehetséges negatív mellékhatásainak mérséklésére szolgáló egyik eszköz; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Globalizációs Alapon keresztül rendelkezésre álló korábbi források nem kerültek teljes mértékben felhasználásra, és megjegyzi, hogy néhány tagállam korábban inkább az ESZA használatát választotta. Az RB külön véleményben részletesen elemzi majd, hogy az Európai Globalizációs Alap hatókörének és feladatkörének kiterjesztésére, valamint küszöbértékének csökkentésére vonatkozó európai bizottsági javaslat biztosítja-e, hogy a megreformált Európai Globalizációs Alap hozzáadott értéket teremtsen, és elkerülje az átfedéseket és kompromisszumokat az ESZA+-szal, ahogyan az jelenleg történik (14); |
| --- | --- |

16.

| 17. | ismételten szorgalmazza egy olyan erős és átfogó uniós iparpolitikai stratégia kidolgozását, amely lehetővé teszi az európai ipar, különösen a kkv-k számára a digitalizáció és a dekarbonizáció jelentette kihívások és lehetőségek megfelelő kezelését, kiemelt figyelmet fordítva a kkv-k technológiai korszerűsítésébe és a munkavállalók folyamatos szakmai továbbképzésébe történő beruházásokra; ismételten hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepét a regionális innovációs ökoszisztémák és klaszterek megteremtésében, amelyek nélkülözhetetlenek a sikeres innovációhoz; hangsúlyozza, hogy az európai egységes piac központi szerepet játszik az EU gazdasági és politikai integrációjában, és rámutat arra, hogy az egységes piac létrehozása folyamatban lévő projekt, és több fontos szempontból még mindig nem teljesedett ki, ami különösen a fogyasztókra és a kkv-kra van hatással; üdvözli továbbá az Európai Bizottság javaslatát egy új, 2020 utáni időszakra szóló egységes piaci programra vonatkozóan, amely keretet biztosít az európai kkv-k versenyképességének javítását célzó intézkedések támogatásához; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy az igazgatási és intézményi kapacitás javítása központi helyet foglal el az európai szemeszterben meghatározott legtöbb strukturális reform esetében; hangsúlyozza, hogy egyebek mellett az eltérő politikai prioritások miatt van az, hogy az európai szemeszter keretében elégtelen szinten hajtják végre a strukturális reformokat, és egyes országokban ezt még csak tetézi az elégtelen adminisztratív és intézményi kapacitás a különböző kormányzati és közigazgatási szinteken; ez ugyanis akadályozza az állami és magánberuházásokat, csökkenti a polgároknak nyújtott közszolgáltatások minőségét és lelassítja az esb-alapok és más uniós programok végrehajtását; hangsúlyozza, hogy 2018-ban a helyi és regionális önkormányzatoknak címzett valamennyi ajánlás 63 %-a az igazgatási kapacitás javítására irányult; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy jóllehet a legtöbb tagállamból érkezett strukturálisreform-támogató program keretében benyújtott pályázat, a közigazgatás minősége és kapacitása jelentette kihívás több dél- és kelet-európai országban komolyabb probléma (15); üdvözli annak lehetőségét, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hozzáférhessenek a strukturálisreform-támogató programhoz, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a szubnacionális kormányzatok kapacitásépítési igényeinek kielégítésére; üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét a különféle EU-alapokból finanszírozott kapacitásépítési területek közötti koordináció erősítésében, és megismétli, hogy az Európai Bizottságnak ezt átlátható módon kell végeznie úgy, hogy egyetlen stratégiai dokumentumot tesz közzé (16); |
| --- | --- |

19.

| 20. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy végezzen értékelést arról, hogy a közbeszerzésre vonatkozó uniós szabályok hogyan kerültek átültetésre a nemzeti jogszabályokba és hogyan hajtják végre azokat, figyelmet fordítva mind a helyi és regionális szinten történő végrehajtás módjára – tekintettel a szubnacionális hatóságok súlyára a közbeszerzés terén –, mind pedig arra, hogy az új szabványok milyen mértékben egyszerűsítették vagy bonyolították e terület szabályozását; megjegyzi, hogy nagyobb előrelépés szükséges a digitális közbeszerzés terén, és hogy a tagállamoknak törekedniük kell az eljárások gyors digitális átalakítására és arra, hogy minden fontosabb szakaszra az e-eljárásokat vezessenek be; |
| --- | --- |

20.

| 21. | arra kéri az elnököt, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanács osztrák elnökségének, valamint az Európai Tanács elnökének. |
| --- | --- |

21.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=HU&ring=A8-2017-0310

2

(3)  A Bizottság közleménye a 2018. évi országspecifikus ajánlásokról (3. o.)(https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-specific-recommendation-commission-recommendation-communication-en.pdf); lásd továbbá az Európai Bizottság hatásvizsgálatát a reformtámogató programra irányuló javaslatról http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

3

(4)  Lásd az előző lábjegyzetben említett hatásvizsgálat 23–26. oldalát.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  A Bizottság közleménye a 2018. évi országspecifikus ajánlásokról, 3. o.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  Lásd az RB véleményét a következő tárgyban: „Az európai szemeszter irányításának javítása: a helyi és regionális önkormányzatok bevonására vonatkozó magatartási kódex”, 2017. május 11.

8

(9)  Felhatalmazáson alapuló rendelet az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről (240/2014/EU).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Forrás: Eurostat https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en)

12

(13)  Európai Bizottság, 7. kohéziós jelentés (168. o.).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_HU.pdf

14

(15)  A helyzetről összefoglaló az Európai Bizottság strukturálisreform-támogató programról szóló hatásvizsgálatának 27. oldalán http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-HU.docx

16

---

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10.

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/5

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Gondolkodjunk Európáról: a helyi és regionális önkormányzatok hangja az Unióba vetett bizalom helyreállítása érdekében

(2018/C 461/02)

| Társelőadók: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), a Régiók Európai Bizottsága elnöke, a belgiumi német ajkú közösség parlamentjének képviselője, a szenátus tagja
  Markku MARKKULA (FI/EPP), a Régiók Európai Bizottsága első alelnöke, Espoo képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciadokumentum: | Donald TUSK-nak, az Európai Tanács elnökének 2016. november 8-án kelt levele, melyben a Régiók Európai Bizottságát (RB) vélemény kidolgozására kéri fel a következő tárgyban: „Gondolkodjunk Európáról: a helyi és regionális önkormányzatok hangja az Unióba vetett bizalom helyreállítása érdekében” |

Társelőadók:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), a Régiók Európai Bizottsága elnöke, a belgiumi német ajkú közösség parlamentjének képviselője, a szenátus tagja

Markku MARKKULA (FI/EPP), a Régiók Európai Bizottsága első alelnöke, Espoo képviselő-testületének tagja

Referenciadokumentum:

Donald TUSK-nak, az Európai Tanács elnökének 2016. november 8-án kelt levele, melyben a Régiók Európai Bizottságát (RB) vélemény kidolgozására kéri fel a következő tárgyban: „Gondolkodjunk Európáról: a helyi és regionális önkormányzatok hangja az Unióba vetett bizalom helyreállítása érdekében”

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Preambulum: a helyi és regionális képviselők közreműködése a bizalom helyreállításában – háttér

| 1. | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának (RB) 2009. április 21-i, brüsszeli küldetésnyilatkozatára, miszerint: „A Régiók Bizottsága regionális és helyi választott képviselőkből álló politikai közgyűlés az európai integráció szolgálatában. Politikai legitimitásunk révén gondoskodunk az Európai Unió valamennyi területi egységének, régiójának, városának és településének intézményi képviseletéről. Az a küldetésünk, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat bevonjuk az uniós döntéshozatali folyamatba, és így ösztönözzük a polgárok nagyobb arányú részvételét. [...] Ügyelünk a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartására, hogy az európai döntéseket a polgárokhoz legközelebb és a legmegfelelőbb szinten hozzák és alkalmazzák [...] Közvetlen párbeszédet folytatunk polgártársainkkal Európa eredményeiről és a jövőbeli kihívásokról, továbbá segítünk megmagyarázni, érthetővé tenni a közösségi politikák alkalmazását és területi hatását”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tekintettel az RB által a 2015–2020-as időszakra kitűzött öt politikai prioritásra („Új lendület az európai gazdaságnak”, „Az uniós jogalkotási kérdések területi dimenziója”, „Egyszerűbb, jobban összekapcsolt Európa”, „Stabilitás és együttműködés az Európai Unión belül és kívül”, „A polgárok Európája a jövő Európája”); |
| --- | --- |

2.

| 3. | tekintettel az Európai Tanács elnökének 2016. november 8-án kelt levelére, melyben arra kéri fel az RB-t, hogy egy véleményben ismertesse a helyi és regionális önkormányzatok Európa jövőjével kapcsolatos észrevételeit és javaslatait, ezzel is segítve az európai projekt iránti bizalom helyreállítását (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tekintettel az Európai Bizottság „Európa jövője – A 27 tagú EU útja 2025-ig: gondolatok és forgatókönyvek” című, 2017. március 1-jei fehér könyvére és az azt követő öt vitaanyagra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tekintettel a 2017. március 25-én aláírt Római Nyilatkozatra, amelyben az aláírók kijelentik: „elkötelezzük magunkat az iránt, hogy meghallgassuk a polgáraink által megfogalmazott aggályokat”, továbbá azt, hogy [a tagállamok] „egymással és az európai intézményekkel a bizalom és a lojális együttműködés szellemében és a szubszidiaritás elve alapján fognak munkálkodni, azon keretek között, amelyek a legjobb eredményeket hozzák – legyen az az Unió, a tagállamok, a régiók, vagy a helyi közösségek szintje. Elég mozgásteret fogunk biztosítani e különböző szinteken ahhoz, hogy Európa innovációs és növekedési potenciálja erősödhessen. Azt akarjuk, hogy az Unió mindig az aktuális problémákkal arányos válaszlépéseket tegyen. Elő fogjuk mozdítani a demokratikus, hatékony és átlátható döntéshozatali eljárást és a megvalósítás javítására fogunk törekedni”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | tekintettel az Európai Bizottság elnökének szándéknyilatkozatára (2), amely kifejezésre juttatja azt a törekvést, hogy az Európa jövőjéről szóló fehér könyvhöz kapcsolódó vita egészen a 2019. júniusi választásokig tartson, sort kerítve különböző vitákra, civil párbeszédekre, interakcióra a nemzeti parlamentekkel és együttműködésre a régiókkal. |
| --- | --- |

6.

| 7. | tekintettel a „Reaching out to EU citizens: a new opportunity” [Az uniós polgárok megszólítása: egy új lehetőség] című jelentésre (3), amely megállapítja, hogy „a régiók az Unión és a tagállamokon belüli kormányzás újragondolásában is egyre nagyobb szerepet játszanak. Szilárd társadalmi-gazdasági alapjuknak és közös kulturális identitásuknak köszönhetően számos szakpolitikai területen garantálják a kellő végrehajtást és a megfelelő eredményeket, mivel fontos szereplők és közvetítők a polgárok megszólításában”; valamint az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentésre (4), amely elismeri, hogy az összetartozás és az integrációs projektben való részvétel érzésének erősítése nagy jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tekintettel az Európai Unió jövőjével kapcsolatos három európai parlamenti állásfoglalásra (5); |
| --- | --- |

8.

| 9. | tekintettel arra, hogy az uniós tagállamokban 2018. áprilisban megkezdődtek a polgárokkal folytatandó konzultációk. |
| --- | --- |

9.

A polgárok, valamint a helyi és regionális képviselők Európai Unióval kapcsolatos észrevételeinek és elvárásainak megértése és ismertetése

a)   A helyi és regionális képviselők azon dolgoznak, hogy hallani lehessen a polgárok hangját

| 10. | kiemeli, hogy a 2016. márciusban elindított „Gondolkodjunk Európáról” kezdeményezés keretében arra törekszik, hogy erősítse a bizalmat az Európai Unió és a polgárai között. Ennek érdekében civil párbeszédeket és lakossági fórumokat kezdeményez, illetve találkozókat szervez a helyi és regionális politikusok egyesületeivel és közgyűléseivel, számos helyi szerveződésű mozgalommal (6), valamint nemzeti és európai területi szövetségekkel, hogy meghallgassa az emberek európai projekttel kapcsolatos nézeteit, elképzeléseit és aggodalmait, és beszámoljon ezekről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy eddig a Régiók Európai Bizottságának több mint 176 politikai képviselője kapcsolódott be a folyamatba azáltal, hogy a „Gondolkodjunk Európáról” kezdeményezés részeként civil párbeszédeket szervezett, és részt is vett azokban. Ezeken a rendezvényeken – 110 régióban szerte a tagállamokban – több mint 40 000-en vettek részt személyesen vagy a digitális technológia segítségével. Több mint 22 000 polgár vett részt az online felmérés és a mobilalkalmazás segítségével. Ez a visszajelzési mechanizmus lehetővé tette a párbeszéd résztvevői és a polgárok számára, hogy a távolból is hozzájáruljanak az eszmecseréhez; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli, hogy ezekben a tevékenységekben az RB összes politikai csoportjából részt vesznek választott képviselők, és lehetőség szerint közös platformot alkotnak az Európai Tanács képviselőivel, a nemzeti parlamentek képviselőivel, az európai parlamenti képviselőkkel, illetve az Európai Bizottság és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaival. Hangsúlyozza, hogy további koordinációra van szükség ahhoz, hogy az uniós intézmények és a tagállamok tájékoztatási tevékenységei ismertebbek legyenek és nagyobb hatást fejtsenek ki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a figyelmet annak a felmérésnek az eredményeire, amely az RB megrendelésére készült a helyi és regionális önkormányzatok – többek között az RB-tagok és -póttagok – és szervezeteik körében (7); |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az emberek legtöbbször a saját régiójukban, városukban vagy helyi környezetükben történteken keresztül látják a párbeszédek keretében tárgyalt kérdéseket; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a régiókból és városokból érkező uniós politikusok ismerik legjobban a polgárok aggályait és elvárásait; |
| --- | --- |

14.

b)   A polgárok elmondták, hogy szolidaritáson, kohézión és közelségen alapuló Európai Uniót szeretnének

| 15. | hangsúlyozza, hogy az RB által szervezett civil párbeszédek (8) során kifejezésre juttatott legfőbb aggály az volt, hogy lassan halad a megoldások végrehajtása, különösen a munkanélküliség, a migráció és az általános társadalmi-gazdasági helyzet terén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy sok polgár kifejezésre juttatta: több szolidaritást szeretne az Unióban. Ez határozott felszólítást jelent arra, hogy fellépjünk a különféle területeken meglévő és számos esetben egyre növekvő egyenlőtlenségek csökkentése érdekében főleg azáltal, hogy megerősítjük a tagállamok és a régiók közötti és az azokon belüli kohéziót és szolidaritást. Ahhoz, hogy megfeleljünk ennek az általános elvárásnak, szükség lehet egyes európai uniós szakpolitikák irányának újragondolására, illetve egy új egyensúly kialakítására e politikák között;-- |
| --- | --- |

16.

| 17. | jelzi, hogy széles körben tapasztalható a frusztráció az EU-val szemben, mivel az emberek gyakran túlságosan távolinak és megbízhatatlannak tartják az Uniót. Ugyanakkor sokan még mindig úgy érzik, hogy nem tudják, mi az EU lényege, és hogy mivel is foglalkozik. Emiatt jelentős a szakadék az emberek elvárásai és az EU teljesítőképessége között. Az emberek nem érzékelik a helyi problémák kezelésével járó előnyöket egyrészt a rossz kommunikáció, másrészt a polgárok megszólítása során alkalmazott félrevezető narratíva és szóhasználat, továbbá amiatt, hogy nem megfelelő a döntéshozatali folyamatba való bevonásuk; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy az Eurobarométer-felmérésekből (9) az derül ki, hogy a válaszadók több mint kétharmada meg van győződve arról, hogy országának előnyére vált az uniós tagság; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ezzel összefüggésben utal arra, hogy a tagállamoknak közös felelősségük olyan európai szintű megoldásokat keresni, melyek révén az EU fel tud lépni azokon a fontos területeken, melyeken valódi többletértéket képes teremteni. Ezzel párhuzamosan végre kell hajtaniuk az ahhoz szükséges nemzeti reformokat, a megfelelő finanszírozást is ideértve, hogy biztosított legyen a jól működő helyi és regionális közigazgatás, ahol a polgárok azt tapasztalhatják, hogy a problémákkal megfelelően foglalkoznak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy számos helyi vita során és a felmérés eredményei szerint is a 30 év alattiak mutatják a legnagyobb lelkesedést az Unió iránt, nagyra tartják a mozgás szabadságát és az EU által kínált tanulási lehetőségeket. Azzal is tisztában van azonban, hogy több országban éppen ezt a nemzedéket sújtják leginkább a gazdasági válság elhúzódó hatásai és az ifjúsági munkanélküliség, és hogy ez a nemzedék nagyon kritikusan tekint az Európai Unió szerepére ebben a kontextusban. Ezért az RB sokkal határozottabb jövőorientáltságot szorgalmaz az uniós politikákban, és amellett szól, hogy a jövőorientáltságot építsék be az uniós döntéshozatali rendszerbe, konkrét fellépésekkel és célirányosabb forrásokkal társítva, hogy kezelni lehessen a fiatalok specifikus problémáit; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a polgárok amiatti aggodalma, hogy nem veszik őket kellőképpen figyelembe a döntéshozatali folyamat során, a demokratikus intézmények, többek között az uniós intézmények iránti bizalmatlanság különböző formáiban nyilvánul meg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiemeli, hogy a helyi és regionális szintű kormányzás iránt általában nagyobb a bizalom, mint a nemzeti kormány iránt, és ez a tagállamok többségében az Unió iránti bizalomnál is nagyobb; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Hangsúlyozza, hogy az EU-ba vetett bizalom helyreállítása érdekében egyértelművé kell tenni a polgárok számára, hogy végeredményben ki hozza az uniós szintű döntéseket, és ezért elengedhetetlennek tartja a demokratikus elszámoltathatóság megerősítését. |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy az európai integrációs projekt célja, hogy politikai szinten kifejezésre juttasson egyetemes értékeket és jogokat, de sok polgár csalódott, mivel úgy érzi, hogy az EU nem képes követni és érvényesíteni saját értékeit. Elismeri, hogy rendkívül fontos, hogy újra és újra megerősítsük az uniós polgárok közös értékeit, melyek nélkülözhetetlenek, mivel a kölcsönös bizalom és kompromisszumok alapját jelentik; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy gondolja, hogy az uniós polgárok körében komoly lehetőség kínálkozik egy „európai polgári identitás” kialakítására, amelyben megjelennek a polgárok mindennapjait befolyásoló fontos jogok és kötelességek. Egy ilyen, Európa gazdag történelmi és kulturális örökségére épülő identitás fontos lenne ahhoz, hogy a polgárok erősebben kötődjenek az „európai projekthez”, és ki kellene egészítenie és gazdagítania kellene az emberek önazonosságát képező nemzeti, regionális és helyi identitásokat. Az identitásérzést nem lehet és nem is kell erőltetni, de polgári szerepvállalással, kulturális tevékenységekkel és oktatással támogatható és ösztönözhető, ezért megfelelő intézkedésekkel és erőforrásokkal támogatandó; |
| --- | --- |

25.

| 26. | elismeri, hogy a tudás- és jövőorientált társadalmakban élő polgárok jobban megértik helyi közösségeik szükségleteit, így kedvezőbb helyzetben vannak ahhoz, hogy kikísérletezzenek és formába öntsenek helyi igények kielégítésére szolgáló innovatív megoldásokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | támogatja a polgárok arra irányuló kérését, hogy több lehetőségük legyen a demokratikus részvételre, és legyen jobb a kommunikáció az európai intézményekkel az állandó és strukturált párbeszéd csatornáin keresztül; Ennek érdekében sürgeti az Európai Bizottság kommunikációs stratégiájának a megerősítését az információs hálózatain keresztül, a regionális önkormányzatokkal együttműködve, amelyek koordinálhatják a területeiken található európai információs irodákat, ezáltal megsokszorozva tevékenységeik hatékonyságát; |
| --- | --- |

27.

c)   A helyi és regionális képviselők kifejezetten azt szeretnék, hogy teljes mértékben részt vehessenek az európai projekt meghatározásában és végrehajtásában (10)

| 28. | egyetért a helyi és regionális szintű képviselőkkel abban, hogy azok a kiemelt területek, melyekre az EU-nak összpontosítania kellene, elsősorban a következőkkel vannak összefüggésben: kohéziós politika, szociálpolitika (amelybe beletartozik az oktatás és a mobilitás is), gazdaságpolitikák (foglalkoztatás és növekedés), migráció és integráció, környezetvédelmi kérdések, többek között az éghajlatváltozás, valamint biztonság; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli, hogy a civil párbeszédekből, valamint a helyi és regionális önkormányzatok körében végzett felmérésből is az derül ki, hogy sokan komolyan aggódnak a fiatalok miatt, és felteszik a kérdést, hogy miként lehet a megfelelő lehetőségeket biztosítani számukra és megfelelni az elvárásaiknak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy mind a polgároknál, mind a helyi és regionális önkormányzatok képviselőinél újból és újból felvetődik a szolidaritás kérdése, amely az Európai Unió alapértékeinek egyike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok válaszadóinak többsége úgy gondolja, hogy a nagyobb mértékű decentralizáció és a hatékonyabb hatáskörmegosztás a jó kormányzás nélkülözhetetlen elemei, mivel növelik a döntéshozatal átláthatóságát, elszámoltathatóságát és színvonalát azáltal, hogy lehetővé teszik a polgárok közvetlen részvételét és bevonását, valamint a helyi alapú megoldásokat. Megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak az uniós döntéshozatali folyamatokba való bevonása többletértékkel ruházza fel a követett politikákat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok teljes mértékben tisztában vannak azzal, hogy egyre nagyobb szükség van a nemzeti határokon átnyúló együttműködésre, mert csak így lehet megfelelni korunk legnagyobb kihívásainak – amilyen az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák, a globalizáció valamennyi kifejezési formája, a digitalizáció és annak társadalmi következményei, az instabil helyzetek a világban, a demográfiai változások, a szegénység és a társadalmi kirekesztés stb. Döntő szerepet játszanak a kohéziós politika végrehajtásában is, beleértve a határokon átnyúló kezdeményezéseket – köztük számos kisléptékű és emberek közötti projektet –, amelyek különösen fontosak, mivel napi szinten konkrétan szemléltetik a szolidaritást; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok ezenkívül azt szeretnék, hogy az Európai Unió helyezzen nagyobb hangsúlyt az uniós polgársági jogok, köztük az élethez, a munkához és a tanuláshoz való jog szabad gyakorlására; ebben az értelemben a helyi és regionális önkormányzatok az európai intézményekkel együttműködésben fontos munkát végezhetnek annak érdekében, hogy a polgárok megismerjék, hogy a szabad mozgás valójában milyen lehetőségeket kínál számukra, hogy más tagállamban tanulhassanak vagy dolgozhassanak; |
| --- | --- |

33.

Az uniós politikák összekapcsolása a helyi szinttel, hogy tényleges változás történjen az emberek életében

a)   A társadalmi kihívások helyi szintű kezelése

| 34. | hangsúlyozza, hogy az uniós politikáknak képessé kell tenniük az embereket arra, hogy kezeljék azokat a kérdéseket, amelyek az életük szempontjából fontosak, és amelyekre az európaitól a helyi szintig minden kormányzati szinten választ kell adni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megjegyzi, hogy az előttünk álló társadalmi kihívásokat globális összefüggésben kell szemlélni, de cselekedni helyi szinten kell; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy a városok és a régiók biztosítják az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai és a polgárok közötti kapcsolatot, amennyiben a fellépésre való felhívásukra az Unió által rendelkezésükre bocsátott eszközök segítségével válaszolnak. A 17 fenntartható fejlesztési cél csak a helyi és regionális kormányzatokkal való együttműködés és koordináció révén valósítható meg. Ezért meg maximálisan ki kell használni a decentralizált együttműködés, a szakpolitikai koherencia és a területi megközelítés támogatását célzó eszközöket, mivel ezek segítségével a regionális és helyi önkormányzatok és a civil szervezetek jobban képesek közvetíteni valamennyi kormányzati szint között; |
| --- | --- |

36.

b)   A gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása a polgárok érdekében

| 37. | hangsúlyozza, hogy a tartós gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek kezelése továbbra is jelentős kihívásnak számít az Unió jövője szempontjából; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet arra, hogy a társadalmi, gazdasági és területi kohézió az Európai Unióról szóló szerződésben megfogalmazott célkitűzés, amelynek eléréséhez a strukturális és az új kihívások kezelésére, az ellenállóképes társadalmak és gazdaságok előmozdítására, valamint a globalizáció előnyeinek kihasználását szolgáló keret kialakítására egyaránt szükség van; |
| --- | --- |

38.

| 39. | utal a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentésre, amely „Az én régióm, az én Európám, a mi jövőnk” címet viseli, és amely megmutatja, mennyire fontos a kohéziós politika Európa, az európai polgárok, az európai gazdaság, városok és régiók számára, és hogy a fenntartható gazdasági növekedés összeegyeztetése a társadalmi haladással, amelyhez a kohéziós politika hozzájárul, talán fontosabb mint valaha (11); |
| --- | --- |

39.

| 40. | felszólít arra, hogy a kohéziós szövetség (#CohesionAlliance) nyilatkozatában foglaltak szerint a 2020 utáni időszakra minden régió szempontjából erős kohéziós politika jöjjön létre az európai partnerség, a megosztott irányítás és a többszintű kormányzás elve alapján; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sajnálatosnak tartja, hogy csak kevés polgárnak van tudomása a kohéziós politika pozitív hatásairól; ezért felszólít arra, hogy az összes kormányzati szint hangolja össze erőfeszítéseit annak érdekében, hogy az emberek jobban megismerjék az uniós politikák és alapok különböző elemeinek hatásait; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiemeli, hogy az uniós városfejlesztési menetrend segíti az olyan kérdések kezelését, mint például a városi mobilitás, a levegőminőség, a körforgásos gazdaság, valamint a migránsok és a menekültek integrációja. Kiemeli továbbá a városok és falvak közötti partnerségek jelentőségét e problémák hatékonyabb megoldása szempontjából. Támogatja emellett a városokat és régiókat abban, hogy helyi innovációs ökoszisztémákat fejlesszenek, és intelligens szakosodási stratégiákat hajtsanak végre; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szolgáltatások és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások az európai szociális modell és szociális piacgazdaság szerves részét képezik, biztosítva mindenki számára az alapvető javakhoz és a színvonalas közszolgáltatásokhoz való hozzáférés jogát és lehetőségét. Helyesli az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmának kiterjesztését új szociális szolgáltatásokra, amilyenek például a menekültek és migránsok fogadása és integrációja, a szociális lakhatás, a minimáljövedelem vagy a digitális infrastruktúra; |
| --- | --- |

43.

| 44. | szorgalmazza, hogy jöjjön létre több európai partnerség – többek között ikerintézményi együttműködésen keresztül – a települések, a városok és a régiók között, hogy globális szinten élen járjanak a társadalmi kihívások kezelésével kapcsolatos bevált gyakorlatok végrehajtása és a legfrissebb tudományos ismeretek terén; |
| --- | --- |

44.

c)   Válasz a migrációra és az integráció biztosítása

| 45. | felhívja a figyelmet, hogy az európai polgárok szemében a migrációs kihívás fontos próbája annak, hogy hogyan működik a „szolidaritás” a gyakorlatban, de még ki kell dolgozni a szolidaritás fogalmának közös értelmezését ebben a kontextusban. Hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra alapvetően fontos szerep hárul a migránsok fogadásának és integrációjának lehetővé tételében, valamint egy nyílt, racionális és humánus vita szervezésében ezekről az érzékeny kérdésekről; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kitart amellett, hogy a települések, a városok és a régiók számára támogatást kell biztosítani, hogy el tudják látni mind a válságkezeléssel, mind a hosszú távú integrációval kapcsolatos feladataikat. Az EU-nak koherens szakpolitikai keretet kell biztosítania a migrációhoz, és a tagállami források kiegészítéseképpen elegendő célzott pénzügyi és technikai támogatást kell nyújtania a migránsok helyi szintű integrációjának megkönnyítéséhez; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy a migránsok számára az integrációs politikákat az összes kormányzati szint közötti partnerségben kell kidolgozni, és – egy átfogó uniós migrációs politika részeként – megfelelő uniós szintű pénzügyi eszközökkel kell támogatni őket. Mind a migránsok, mind a fogadó társadalmak érdekében számos tényezőt – például a migránsok szakmai és nyelvi készségeit, meglévő családi kötődéseiket, preferenciáikat vagy esetleges érkezés előtti kapcsolataikat a fogadó országgal – figyelembe kell venni azért, hogy a lehető legtöbb esélyt biztosítsuk a sikeres integrációhoz; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megjegyzi, hogy az Unió külső határainak hatékony és emberséges igazgatása, valamint egy átfogó migrációs politika és egy közös, magas szintű közös normákkal rendelkező uniós menekültügyi rendszer kidolgozása alapvető fontosságú minden település, város és régió számára, különös tekintettel azokra, amelyek menekülteket fogadnak be, illetve amelyek a migrációs csúcsidőszakokban különösen érintett határok mentén helyezkednek el. Hangsúlyozza továbbá, hogy egy ilyen politikának tartalmaznia kell a humanitárius védelem koordinált megközelítését, a legális migráció új módjait, köztük cirkulációs migrációs rendszereket, illetve olyan erőfeszítéseket, melyek a migrációt kiváltó okok és az emberkereskedelem, különösen a nők és a gyermekek szexuális célú kereskedelme ellen hatnak, ehhez pedig minden szinten új politikai elkötelezettségre és a megfelelő eszközökre is szükség van; |
| --- | --- |

48.

d)   A szociális jogok és az oktatáshoz való hozzáférés biztosítása, valamint a kulturális örökség előmozdítása

| 49. | kiemeli, hogy a polgárok határozottan úgy gondolják, hogy az összes uniós politikában és programban fejleszteni kell az EU szociális dimenzióját, így egészítve ki a meglévő nemzeti vagy regionális nemek közötti egyenlőségre irányuló és szociális védelmi rendszereket. Az EUMSZ 8. és 9. cikke jogalapot biztosít ehhez, ezért azt megfelelően érvényre kell juttatni. Az RB támogatja a szociális pillér megvalósítását is, amelyben a helyi és regionális önkormányzatoknak alapvető szerepet kell játszaniuk. Kéri továbbá egy társadalmi haladásról szóló jegyzőkönyv felvételét az uniós szerződésekbe azzal a céllal, hogy a szociális jogok egyenértékűek legyenek a gazdasági jogokkal. Üdvözli, hogy a szociális jogok európai pillérét beépítették az európai szemeszterbe. Ugyancsak támogatja az európai szemeszteren belüli szociális eredménytábla gondolatát és úgy véli, hogy az Unió elsődleges jogába be kell építeni kötelező jellegű szociális célokat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy a szociális beruházás nem értelmezhető egyszerűen az államháztartásban megjelenő költségként. A 2017. novemberi göteborgi csúcstalálkozón elhangzottak szerint a szociálpolitikák finanszírozása és a szociális jogok védelme egyértelmű európai hozzáadott értékkel rendelkezik, ami alapvetően fontos ahhoz, hogy helyreállítsuk a polgárok integrációs folyamatba vetett bizalmát; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kulcsfontosságúnak tartja annak elősegítését, hogy a polgárok hozzáférjenek a helyi és méltányos munkaerőpiacokhoz a munkanélküliség felszámolása érdekében, külön intézkedésekkel segítve a leginkább érintett csoportokat. Szorgalmazza egy szociális célkitűzéseket tartalmazó terv kidolgozását, illetve beépítését egy olyan, előretekintő szociálpolitikai cselekvési programba, amely konkrét intézkedéseket tartalmaz és gondoskodik a konkrét jogalkotási nyomon követésről az emberekbe, a készségekbe, a tudásba, a szociális védelembe és a társadalmi befogadásba való befektetés tekintetében; |
| --- | --- |

51.

| 52. | olyan Európai Uniót szorgalmaz, amely teljeskörű kötelezettséget vállal a nők és a férfiak egyenlőségének előmozdításában, különös tekintettel a nők elleni erőszak megelőzésére és felszámolására, egy olyan egyetemes, strukturális és multidimenzionális problémáról lévén szó, melynek személyes, társadalmi és gazdasági költsége felbecsülhetetlen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kitart amellett, hogy alapvető fontosságú a fiatalokba való befektetés, és kéri az Uniót, hogy támogassa a helyi és regionális önkormányzatokat annak érdekében, hogy ki tudják elégíteni a készségek és az oktatás terén felmerülő igényeket. Szorgalmazza egy új „készség- és oktatásfejlesztési szövetség” létrehozását az oktatásba történő közberuházások növelése, a mobilitás előmozdítása (Erasmus+) és – különösen a határ menti területeken – a régióközi együttműködés elősegítése céljából, illetve annak érdekében, hogy az emberek közötti kapcsolatokat ne csak szakmai kontextusban, hanem kulturális téren is ösztönözzük; |
| --- | --- |

53.

| 54. | a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban szorgalmazza a regionális kormányok részvételét olyan eszközök kezelésében, mint az Európai Szociális Alap, valamint az ifjúsági garancia végrehajtását támogató alapok, mivel gyakran regionális szinten alkalmaznak aktív foglalkoztatási politikákat, beleértve a szociális innovációt és az egyenlőségre irányuló politikákat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rámutat arra, hogy fontos lenne az oktatási tantervbe bevonni azokat a közös pontokat, amelyek összekötik az európaiakat, olyan területeken, mint a történelem, a kultúra, az örökségeink vagy maga az európai projekt fejlődése. Továbbá kiemeli az európai projekt népszerűsítésének fontosságát a tanulók körében, mely feladat általában a regionális és helyi önkormányzatok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy a kulturális örökség sokszínű formái értékes javakat jelentenek Európa számára: olyan eszközök, amelyek kulcsfontosságú, ösztönző szerepet tölthetnek be az összetartóbb és fenntarthatóbb uniós régiók szolgálatában, és hozzájárulhatnak az identitástudat erősítéséhez egy adott régióban és egész Európában, összhangban az Unió mottójával: „egyesülve a sokféleségben”; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a turizmus és a kreatív ágazatok – többek között az innováció és az intelligens szakosodási stratégiák révén – képesek a régiók kulturális örökségét olyan lehetőségekké alakítani, melyek új munkahelyeket és továbbgyűrűző gazdasági hatásokat eredményeznek; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kiemeli annak fontosságát, hogy az Európai Unió ösztönözze és fémjelezze nyelvi és kulturális sokszínűségét, támogassa ennek megismerését, előmozdítsa az innovációt és a régióközi együttműködést minden kulturális közegben, valamint új kulturális és kreatív üzleti modellek létrehozását; |
| --- | --- |

58.

e)   A kutatás, innováció és a digitális átállás ösztönzése

| 59. | úgy véli, hogy az intelligens városokban biztosított, kutatásra, innovációra, cserelehetőségekre, partnerségre és mobilitásra épülő európai finanszírozási programok jobb szolgáltatásokat tehetnek lehetővé a polgárok számára, ezáltal javítva életminőségüket. Hangsúlyozza továbbá, hogy a kohéziós politika és a közös agrárpolitika is a kutatás és az innováció révén válhat energikussá és előretekintővé; |
| --- | --- |

59.

| 60. | szorgalmazza, hogy a közszektorban és a vállalkozásoknál növeljék az innováció arányát, többek között olyan kezdeményezések segítségével, mint a „Science meets regions” (a tudomány és a régiók találkozása), amelynek keretében politikusok és tudósok gyűlnek össze, hogy megvitassák a tényeken alapuló döntéshozatal témáját, lehetővé téve az európaiak számára, hogy közösen alakítsák jövőjüket; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kiemeli, hogy a digitális átállás és az e-kormányzás segíti a helyi közigazgatást. A polgárok és az üzleti világ gyakran a határokon átnyúló vagy régióközi együttműködés (többek között a „széles sávú hozzáférés mindenki számára” politika) részeként érzékelik az ilyen beruházások uniós hozzáadott értéket, mert ezek fokozzák a helyi gazdaság ellenálló képességét, valamint elősegítik az életminőség javulását helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kiemeli, hogy a városok olyan fizikai és digitális helyek, ahol az emberek találkozhatnak egymással, új ötleteket találhatnak, új lehetőségeket fedezhetnek fel, innovatív módon tervezhetik a jövőt, megismerhetik, hogyan változik a társadalom, és hogy ez milyen következményekkel jár a polgárokra nézve. Következésképpen a városok Európa-szerte felgyorsíthatják a helyi közösségek digitális összekapcsolásának folyamatát; |
| --- | --- |

62.

| 63. | emlékeztet ezért arra, hogy a digitális átállás új eszközt jelent a kohézió számára és hatékony módszert a demográfiai kihívások kezelésére: a távoli és vidéki területeknek, valamint legkülső régióknak továbbra is össze kell kapcsolódniuk, és a természeti hátrányokat a területi kohézió elvével összhangban előnyökké kell alakítaniuk. Az Unió és a helyi szereplők által támogatott innovációs központok, élő laboratóriumok, fab-labok (termelő laboratóriumok), dizájn stúdiók, könyvtárak, üzleti inkubátorházak, innovációs táborok fellendítik a helyi gazdaságot és elősegítik, hogy az érdekelt felek hozzáférjenek a digitális technológiákhoz; |
| --- | --- |

63.

f)   A vidéki területek fejlesztésének támogatása, a közös agrárpolitika védelme és a helyi termelés előmozdítása

| 64. | emlékeztet arra, hogy a vidéki és köztes területek az Unió területének 91 %-át teszik ki és a lakosság 60 %-ának adnak otthont, és emlékeztet arra is, hogy jelentős fejlődési különbségek vannak a városi és vidéki területek között, és az utóbbiak esetében az elhagyatottság érzése növekvő euroszkepticizmussal társul. Úgy gondolja ezért, hogy mind a közös agrárpolitikának, mind a kohéziós politikának továbbra is szolidaritáson alapuló eszközként kell működnie, hogy előmozdítsa a megújulást a fenntartható és innovatív mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén, és hangsúlyozza, hogy minden uniós politikában figyelembe kell venni a vidéki területeket; |
| --- | --- |

64.

| 65. | a régióközi együttműködés fontos szerepet tölthet be az intelligens szakosodási stratégiák optimalizálásában, szinergiák előmozdításával és az innovációra irányuló globális törekvések eredményességének maximalizálásával; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a figyelmet arra, hogy élelmiszertermelésünk és -fogyasztásunk módja nemcsak a polgárok jóllétére, a környezetre, a biológiai sokféleségre és az éghajlatra gyakorol jelentős helyi és globális hatást, hanem az egészségünkre és a gazdaságra is. Kéri a helyi piacok és a rövid élelmiszerláncok mint sajátos helyi dimenzióval rendelkező élelmiszerrendszerek fejlesztését és támogatását, továbbá sürgeti a minőségi európai termelés előmozdítását; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aránytalannak tartja a csökkentéseket a KAP második pillérében és aggódik amiatt, hogy ez a beavatkozás a vidéki területek kárára mehet, és ellentétes lehet azokkal az európai bizottsági törekvésekkel, melyek a környezet- és természetvédelem megerősítésére, valamint az uniós éghajlat- és erőforrásvédelmi célokhoz való hozzájárulás fokozására irányulnak; |
| --- | --- |

67.

g)   Fenntarthatóság, környezetvédelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem

| 68. | rámutat arra, hogy a polgárok globális és helyi fellépést várnak az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az energiahatékonyság előmozdítása terén. Ezért a fenntarthatóságot minden uniós politikában érvényesíteni kell, különös tekintettel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, az energiahatékonyságra, a tisztább mobilitásra, a megújulóenergia-termelésre, a szénelnyelőkre, valamint a fenntartható termelésre és fogyasztásra. Az RB arra kéri az Uniót, hogy biztosítson olyan szilárd jogi és politikai keretet, amelyben a régiók és a városok kidolgozhatják saját kezdeményezéseiket, így mozdítva elő a Párizsi Megállapodás céljainak elérését; |
| --- | --- |

68.

| 69. | emlékeztet arra, hogy a Polgármesterek Globális Éghajlat- és Energiaügyi Szövetsége és az alulról induló végrehajtási kezdeményezések rendkívül fontos szerepet játszanak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérésében, és kéri, hogy az Unió támogassa a szén-dioxid-csökkentéshez való, helyi szintű vállalások kidolgozását. Következésképpen minden uniós politikában érvényesíteni kell a fenntarthatóságot és a környezetvédelmet, összhangban a fenntartható fejlesztési célokkal és az EU más nemzetközi kötelezettségvállalásaival; |
| --- | --- |

69.

| 70. | hangsúlyozza, hogy nagyobb szinergiákra van szükség az éghajlatváltozás kezelését célzó, illetve a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességgel foglalkozó hálózatok, projektek és megállapodások között, amilyen például a sendai keret; |
| --- | --- |

70.

h)   Együttműködés az EU határain túl a stabilitás és a fejlődés támogatása érdekében

| 71. | emlékeztet arra, hogy az alulról épülő demokrácia, a fenntartható fejlődés és a stabilitás előmozdításához alapvetően fontos az a szerep, melyet a helyi és regionális önkormányzatok töltenek be a határon átnyúló együttműködésben és a városok közötti diplomáciai tevékenységekben az uniós határokon túl, különösen a bővítési folyamatban és az EU szomszédságában; |
| --- | --- |

71.

| 72. | emlékeztet arra, hogy a helyi önkormányzatok fontos szerepet játszanak, amikor az erőszakos radikalizálódás megakadályozásával és a közterületek védelmével gondoskodnak a polgárok biztonságáról. Mivel a bűnözés és a terrorizmus nem áll meg a határoknál és transznacionális jellegű, a polgárok és a helyi és regionális önkormányzatok felismerik az összefogás fontosságát, és a saját javukra fordítják a közös projektekre irányuló uniós fellépés hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

72.

| 73. | emlékeztet az RB álláspontjára, mely szerint a kereskedelemliberalizációs megállapodásokra irányuló javaslatokat minden esetben meg kell előznie egy területi hatásvizsgálatnak. Hangsúlyozza továbbá, hogy a nemzeti és helyi szinten olyan mechanizmusokat kellene bevezetni, amelyek lehetővé tennék a kereskedelempolitikával kapcsolatos információkhoz való hozzáférést. Ezenkívül a kereskedelmi tárgyalásokat az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok közötti hivatalos és részvételen alapuló párbeszédnek kell kísérnie. Ez különösen fontos olyan területeken, ahol a kereskedelmi tárgyalások olyan területekre is kiterjednek, amelyek a tagállamok megosztott hatáskörébe tartoznak, mivel ezekben az esetekben általában a helyi és regionális szint kompetenciái is érintettek. |
| --- | --- |

73.

A szükséges mozgástér biztosítása a városok és régiók számára: a 2020 utáni időszakra vonatkozó, az ambíciókhoz igazodó, valamint a fellépésekhez és beruházásokhoz rugalmassági mechanizmusokat alkalmazó uniós költségvetés

| 74. | kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keretnek tükröznie kell az Unió prioritásait és ambícióit annak érdekében, hogy teljesítse a Szerződésben foglalt kötelezettségét és polgárainak elvárásait. Kiáll az EU-27 bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,3 %-át kitevő többéves pénzügyi keret mellett; |
| --- | --- |

74.

| 75. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés nem értelmezhető a nettó befizetők és a nettó kedvezményezettek között létrejött kompromisszumként, hanem inkább a közös célkitűzéseink elérésére szolgáló közös eszközként, amely Európa-szerte hozzáadott értéket biztosít. Ezért alátámasztja az Európai Bizottság arra vonatkozó megállapításait, hogy mindnyájan a többéves pénzügyi keret kedvezményezettjei vagyunk, mivel a közös piac, a biztonság és a kohézió pozitív hatásai többet nyomnak a latban, mint az EU számára befizetett egyéni hozzájárulások; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy az EU jövője egy ambiciózus és hatékony uniós költségvetéstől függ, amely azt az elvet követi, hogy az EU többletfeladataihoz többletforrásokat kell biztosítani, és fokozatosan meg kell szüntetni a nemzeti hozzájárulásokra vonatkozó kedvezményeket; |
| --- | --- |

76.

| 77. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés bármiféle újbóli centralizálása – különösen a megosztott irányítás alá tartozó programoknak és a helyi viszonyokat figyelembe vevő megközelítésnek a gyengítése révén – veszélyeztetheti az Unión belüli kohéziót, ezért kerülendő; |
| --- | --- |

77.

| 78. | emlékeztet arra, hogy a közszolgáltatások minősége az intézmények iránti bizalom döntő tényezője, mivel a polgárok a szolgáltatásnyújtással kapcsolatos tapasztalataik alapján értékelik a kormányzatokat, és – tekintettel arra, hogy a közkiadások több mint egyharmadát és a közberuházások több mint felét szubnacionális szinten hajtják végre – hangsúlyozza, hogy az EU-ban a közberuházások szintje továbbra is túl alacsony a megfelelő közcélú infrastruktúra és szolgáltatások biztosításához. Ezért döntő fontosságú a közberuházások hiányának felszámolása; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felhívja a figyelmet arra, hogy tíz évvel a pénzügyi válság után, amely jelentősen csökkentette a helyi és regionális önkormányzatok közberuházásait, növelni kell beruházási kapacitásaikat azáltal, hogy biztosítjuk számukra a közberuházások támogatásához szükséges költségvetési mozgásteret, a partnerségen és többszintű kormányzáson alapuló megosztott irányítás elvének erősítésével előmozdítjuk a helyi megoldások alkalmazását, illetve az uniós programok állami társfinanszírozását kiemeljük az államadósságra vonatkozó számítások alól a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében; |
| --- | --- |

79.

Egységünk alulról történő kiépítése: az EU demokratikus megújulása a helyi szint bevonásával lehetséges

a)   Az uniós fellépés hatásának növelése: a megfelelő fellépést a megfelelő szinten kell végrehajtani

| 80. | határozott meggyőződése, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvének megfelelő alkalmazása rendkívül fontos ahhoz, hogy az Európai Unió közelebb kerüljön a polgáraihoz. Emlékeztet arra, hogy a döntéseket a polgárokhoz minél közelebbi szinten kell meghozni, és hangsúlyozza, hogy az EU-ban egy maradéktalanul elszámoltatható és átlátható döntéshozatali rendszerre van szükség, ahol a polgárok számára egyértelműen látható, hogy politikai szempontból ki felelős és számoltatható el a meghozott döntésekért (12); |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza, hogy a megosztott felelősséget, valamint a többszintű kormányzás elve és a szubszidiaritás elve közötti szoros kapcsolatot a valóban demokratikus Európai Unió rendkívül fontos elemeinek kell tekinteni; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kiemeli, hogy a jövőben a szubszidiaritás elvének következetes alkalmazása kell hogy legyen az EU szalagkorlátja. Ez azt jelenti, hogy „ahol több EU-ra van szükség, ott legyen több EU”, ahol pedig „kevesebb EU-ra van szükség, ott legyen kevesebb EU”, ami hatékonyabb és jobban teljesítő Európai Uniót eredményez. Ha Európa jövőjéről van szó, akkor kontraproduktív pusztán azzal érvelni, hogy védjük a tagállami érdekeket az uniós beavatkozással szemben. Az RB tisztában van saját szerepével, vagyis azzal, hogy a szubszidiaritás elvének egyik „őre”, és úgy gondolja, hogy ezt az elvet dinamikus politikai és jogi koncepcióként kell felfogni a döntéshozatalban és a szakpolitikai végrehajtás során, annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő intézkedéseket a legalkalmasabb szint a kellő pillanatban és a polgárok érdekében hozza meg; ezt az álláspontot megerősíti a szubdszidiaritással és az arányossággal foglalkozó munkacsoport végleges jelentése, amely hangsúlyozza az új „aktív szubszidiaritás” módszerét; törekedni fog a munkacsoport ajánlásainak megvalósítására a többi uniós intézménnyel, a nemzeti parlamentekkel, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben az Unió egész területén; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ismételten kéri, hogy a többszintű kormányzás elvét és a partnerség elvét egy intézményközi magatartási kódexben rögzítsék és valósítsák meg, és ezek az elvek jussanak kifejezésre a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásban. a kohéziós politika mellett a többszintű kormányzást is integrálni kell a regionális hatással járó politikákra vonatkozó valamennyi jogi és szabályozási rendelkezésbe (13); |
| --- | --- |

83.

| 84. | rendkívül fontosnak tartja a centralizáció felé történő elmozdulás megakadályozását, valamint a megfelelő, helyi viszonyokat figyelembe vevő és hatékony helyi megoldások kidolgozásának támogatását, különösen a jövőbeli kohéziós politika keretében, amely más szakpolitikai területeken is mintául szolgál az irányításra; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ajánlja a meglévő területi hatásvizsgálatok továbbfejlesztését a hatékony visszacsatolási mechanizmusok létrehozása érdekében, amelyek figyelembe veszik az uniós régiók sokféleségét és az uniós politikák rendkívül eltérő hatásait a különböző helyi és regionális önkormányzatokra; |
| --- | --- |

85.

b)   A régiók és a városok bevonása: az európai demokrácia megújítása felelősségvállalás és hatékonyság révén

| 86. | fontos, hogy az uniós politikák kezdeményező szerepet kínáljanak az embereknek az életük alakulása szempontjából fontos kérdések megoldásában. az emberek helyi szintű megoldásokat keresnek, és a problémák meghatározásához komolyabb szerepvállalást, megoldásukhoz pedig segítséget kérnek. Ez az emberközpontú és a polgárok által vezérelt megközelítés sok helyi kihívás megoldására alkalmas lehet, és rámutathat, miért fontos az EU a polgárok számára. Ez azt is jelenti, hogy az uniós politika középpontjába a városok és régiók szerepének erősítését kell helyezni azáltal, hogy a közszféra, a magánszféra és az emberek közötti partnerségeken keresztül a polgárokat is bevonjuk a feladatokba; |
| --- | --- |

86.

| 87. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hozzáadott értékkel gazdagítják az uniós politikákat, mivel laboratóriumként működnek a polgárok által az Európai Uniótól elvárt társadalmi innovációk, szolidaritás és inkluzív politikák új formáinak kidolgozása és megvalósítása során; |
| --- | --- |

87.

| 88. | megjegyzi, hogy ez azt is jelenti, hogy a polgároknak nem minden problémája oldható meg részletes uniós jogi előírások révén. A szubszidiaritási elv nemcsak arról szól, hogy a jogalkotás terén meddig terjednek az EU jogi lehetőségei, hanem arról is, hogy a megoldások mennyire észszerűek a polgárok számára. Ha a polgárok azt tapasztalják, hogy az EU olyan megoldásokat kínál, amelyek a mindennapokban nem válnak be, az csak növelni fogja az ellenállást az EU-val szemben; |
| --- | --- |

88.

| 89. | meggyőződése, hogy az EU intézményi rendszerének tovább kell fejlődnie, és igazodnia kell az új kihívásokhoz egy inkluzív, átlátható, demokratikus és hatékony döntéshozatal megteremtése érdekében. Hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok RB által képviselt szerepét átfogóbban el kell ismerni mind a napi szintű uniós ügyintézésben, mind pedig az uniós szerződések jövőbeli kiigazításai során, ahol az RB-t minden jövőbeli egyezményben teljes jogúan kellene képviselni; |
| --- | --- |

89.

| 90. | határozottan úgy véli, hogy az európai szemeszter keretében el kell ismerni a helyi és regionális dimenziót, következésképpen a helyi és regionális önkormányzatokat az éves növekedési jelentés előkészítésétől kezdve be kell vonni az országjelentések összeállításába és a nemzeti reformprogramokba. Meggyőződése, hogy ebből a célból a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás eredménytábláját regionális mutatókkal kell kiegészíteni, amelyek előmozdítják és alátámasztják az európai szemeszter folyamatának regionális dimenzióját; |
| --- | --- |

90.

| 91. | úgy gondolja, hogy az EU és különösen a gazdasági és monetáris unió (GMU) demokratikus legitimitását meg kell erősíteni azáltal, hogy a társadalmi haladás és az esélyegyenlőség elve az uniós döntéshozatal középpontjába kerül, következésképpen a foglalkoztatási és a szociális normákat nem úgy kezelik, mint a makrogazdasági kiigazítási folyamat marginális szempontjait; |
| --- | --- |

91.

| 92. | úgy véli, hogy a régiók és a regionális parlamentek uniós döntéshozatali eljárásba való nagyobb mértékű bevonása növelheti a demokratikus ellenőrzést és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

92.

c)   A polgárok uniós politikákban való részvételének elősegítése és 2019 után egy folyamatos párbeszéd közös kialakítása az emberekkel

| 93. | emlékeztet arra is, hogy az EU csak akkor számíthat több bizalomra és csak akkor lesz hitelesebb, ha eredményeket mutat fel, és a polgároknak világosabban elmagyarázza az EU hozzáadott értékét, valamint az uniós döntések alapjául szolgáló indokokat és a szükséges kompromisszumokat. Ennek jegyében az RB sokkal több erőfeszítést kér a többnyelvű, európai média és információs formátumok támogatása terén, ideértve a könnyen érthető üzeneteket, az európai uniós polgári ismeretekkel foglalkozó modulok kidolgozását és bevezetését a különböző oktatási szinteken, valamint az emberek közötti, határokon átnyúló európai találkozók (szakképzési csereprogramok, ikerintézményi programok stb.) támogatásának jelentős növelését; |
| --- | --- |

93.

| 94. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a szerepvállalást ösztönző eszközöket, mint például az európai polgári kezdeményezést (14). A képviseleti demokrácia uniós szinten működő struktúráinak kiegészítéseképpen, illetve a részvételen alapuló döntéshozatal és az állandó párbeszéd új innovatív elemekét az európai polgári kezdeményezések segíthetnek a polgárok közös ügyekért való mozgósításában, a legfontosabb politikai kérdések európai dimenziójának kiemelésében, valamint a páneurópai viták és a megfelelő közvélemény létrejöttének támogatásában; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kéri az RB-tagjait, hogy helyi rendezvények, lakossági fórumok és civil párbeszédek segítségével folytassák az együttműködést a polgárokkal és továbbra is hallgassák meg őket annak érdekében, hogy az EU-27 minden régióját elérjék, és arra kéri a többi intézményt, hogy egyesítsék erőiket. Ezzel összefüggésben kiemeli azt a célt, hogy a 2019-es európai választásokig minden uniós régióban kerüljön sor civil párbeszédre. Szorgalmazza, hogy az RB-tagok szervezzenek ennek megfelelő üléseket az általuk képviselt helyi vagy regionális közgyűlésekben, a helyi polgároknak és azok szervezeteinek a részvételével, hogy véleményeket gyűjtsenek az Európa jövőjével kapcsolatos, RB által azonosított kérdésekről és az Európai Bizottság felméréséhez. Hangsúlyozza az uniós politikákról és az ezeket alátámasztó politikai döntésekről szóló decentralizált kommunikáció rendkívüli jelentőségét és azt, hogy az uniós intézményeknek támogatniuk kell az ebbe az irányba mutató helyi és regionális erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kiemeli, hogy a polgárokkal való konzultáció során azokat az embereket is el kell érni, akiket gyakran figyelmen kívül hagynak, vagy akik nem érdeklődnek a konzultációs folyamatok iránt. Fontos, hogy biztosítsuk a ténylegesen inkluzív és reprezentatív párbeszédet a polgárokkal, hogy elkerüljük azt, hogy a vitát azok sajátítsák ki, akik már most is a legaktívabban fellépnek az EU vagy egy konkrét politikai kérdés mellett vagy ellen; |
| --- | --- |

96.

| 97. | hangsúlyozza, hogy a kommunikáció és a polgárokkal való állandó párbeszéd minden politikai rendszerben alapvető fontosságú, és ezért elengedhetetlen az EU demokratikus legitimitásának növelése, valamint az, hogy Európát közelebb vigyük az emberekhez; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a polgárokkal való együttműködést nem szabad az európai választásokat előkészítő időszakokra korlátozni; |
| --- | --- |

98.

| 99. | vállalja, hogy a 2019. évi európai választások előkészítéseképpen javaslatot tesz a polgárok, uniós politikusok és intézmények közötti állandó és strukturált párbeszéd rendszerét szolgáló módszerre, amelyben az RB-n keresztül a helyi és regionális önkormányzatok is helyet kapnak. A párbeszéd egy átlátható eljáráson kell, hogy alapuljon, amely a polgárok hozzájárulásainak összegyűjtésére törekszik, biztosítva számukra az őket leginkább foglalkoztató kérdések azonosításához és megvitatásához szükséges teret és információkat. Fontos, hogy az eredményeket beépítsük az uniós politikai döntéshozatalba, és megfelelő visszajelzést adjunk a polgárok hozzájárulásainak hatásáról; |
| --- | --- |

99.

| 100. | meggyőződése, hogy a polgároknak adandó visszajelzések által az RB-tagok politikai tevékenysége megszilárdíthatja a helyi szinttel való kapcsolatokat és erősítheti az emberek bizalmát az „uniós politika” iránt. |
| --- | --- |

100.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Az Európai Tanács elnökének a Régiók Bizottsága elnökéhez intézett levele, 2016. november 8. http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

1

(2)  Szándéknyilatkozat Antonio Tajani elnök és Jüri Ratas miniszterelnök számára, 2017. szeptember 13., elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_hu.pdf

2

(3)  Luc Van den Brande (Jean-Claude Juncker elnök különleges tanácsadója), Reaching out to EU citizens: a new opportunity, 2017. október.

3

Reaching out to EU citizens: a new opportunity

(4)  Az RB véleménye az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentésről, COR-2017-01319, előadó: Guillermo Martínez Suárez.

4

(5)  Az Európai Parlament állásfoglalásai: (2017) Az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kiaknázása révén történő javítása, P8_TA (2017)0049; (2017) Az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejlemények és módosítások, P8_TA (2017)0048; (2017) Az euróövezet költségvetési kapacitása, P8_TA(2017)0050.

5

(6)  Például: Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

6

(7)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union [Gondolatok az Európai Unió jövőjéről], 2018. március, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

7

Reflecting on the future of the European Union

(8)  RB, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities [Gondolkodjunk Európáról: hogyan vélekednek Európáról a régiókban és városokban élő emberek], 2018. április, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

8

Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities [Gondolkodjunk Európáról: hogyan vélekednek Európáról a régiókban és városokban élő emberek]

(9)  Eurobarométer – Public opinion in the European Union [Közvélemény az Európai Unióban], melléklet, 88. sz., 2017. november, http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142; Eurobarométer – Future of Europe [Európa jövője], 467. sz., 2017. szeptember–október, http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; az Európai Parlament megbízásából készített Eurobarométer-felmérés: Democracy on the move one year ahead of European election [A demokrácia alakulása – egy évvel az európai választások előtt], 89.2. sz., 2018. május, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf.

9

Public opinion in the European Union [Közvélemény az Európai Unióban]

Future of Europe [Európa jövője]

Democracy on the move one year ahead of European election [A demokrácia alakulása – egy évvel az európai választások előtt]

(10)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union [Gondolatok az Európai Unió jövőjéről], 2018. március.

10

Reflecting on the future of the European Union [Gondolatok az Európai Unió jövőjéről]

(11)  Európai Bizottság, Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, A gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentés: Az én régióm, az én Európám, a mi jövőnk, 2017. szeptember.

11

(12)  Az RB állásfoglalása az Európai Bizottság „Európa jövője – A 27 tagú EU útja 2025-ig: gondolatok és forgatókönyvek” című fehér könyvéről (2017/C 306/01).

12

(13)  Az RB véleménye az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyagról, COR-2017-03718, előadó: Marek Woźniak.

13

(14)  Az RB véleménye az európai polgári kezdeményezésről szóló rendeletről, COR-2017-04989, előadó: Luc Van den Brande.

14

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/16

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai Munkaügyi Hatóság létrehozása

(2018/C 461/03)

| Főelőadó: | Doris KAMPUS (AT/PES), Stájerország tartományi kormányának szociális és munkaügyekért, valamint integrációért felelős tanácsnoka |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozásáról, 2018. március 13. (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)
  COM(2018) 131 final |

Főelőadó:

Doris KAMPUS (AT/PES), Stájerország tartományi kormányának szociális és munkaügyekért, valamint integrációért felelős tanácsnoka

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozásáról, 2018. március 13. (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)

COM(2018) 131 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

5. preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (5) | A méltányosság és az egységes piacba vetett bizalom megszilárdítása érdekében Európai Munkaügyi Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) kell létrehozni. E célból a Hatóságnak támogatnia kell a tagállamokat és a Bizottságot abban, hogy az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a magánszemélyek és a munkáltatók több információhoz jussanak jogaikról és kötelezettségeikről, illetve könnyebben hozzáférjenek a megfelelő szolgáltatásokhoz, valamint az uniós jog említett területeken történő hatékony alkalmazása érdekében ösztönöznie kell a szabálykövető magatartást és a tagállamok közötti együttműködést, továbbá több tagállamot érintő viták vagy munkaerőpiaci zavarok esetén közvetítő szerepet kell betöltenie és elő kell segítenie a megoldást. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(5)

A méltányosság és az egységes piacba vetett bizalom megszilárdítása érdekében Európai Munkaügyi Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) kell létrehozni. E célból a Hatóságnak támogatnia kell a tagállamokat és a Bizottságot abban, hogy az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a magánszemélyek és a munkáltatók több információhoz jussanak jogaikról és kötelezettségeikről, illetve könnyebben hozzáférjenek a megfelelő szolgáltatásokhoz, valamint az uniós jog említett területeken történő hatékony alkalmazása érdekében ösztönöznie kell a szabálykövető magatartást és a tagállamok közötti együttműködést, továbbá több tagállamot érintő viták vagy munkaerőpiaci zavarok esetén közvetítő szerepet kell betöltenie és elő kell segítenie a megoldást.

| (5) | A méltányosság és az egységes piacba vetett bizalom megszilárdítása érdekében Európai Munkaügyi Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) kell létrehozni. E célból a Hatóságnak támogatnia kell a tagállamokat és a Bizottságot abban, hogy az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a magánszemélyek és a munkáltatók több információhoz jussanak jogaikról és kötelezettségeikről, illetve könnyebben hozzáférjenek a megfelelő szolgáltatásokhoz, valamint az uniós jog említett területeken történő hatékony alkalmazása érdekében ösztönöznie kell a szabálykövető magatartást és a tagállamok közötti együttműködést, továbbá több tagállamot érintő viták vagy munkaerőpiaci zavarok esetén közvetítő szerepet kell betöltenie és elő kell segítenie a megoldást.
  Mindez azt is magával vonja, hogy konzekvens és hatékony végrehajtási keretet kell bevezetni. |
| --- | --- |

(5)

A méltányosság és az egységes piacba vetett bizalom megszilárdítása érdekében Európai Munkaügyi Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) kell létrehozni. E célból a Hatóságnak támogatnia kell a tagállamokat és a Bizottságot abban, hogy az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a magánszemélyek és a munkáltatók több információhoz jussanak jogaikról és kötelezettségeikről, illetve könnyebben hozzáférjenek a megfelelő szolgáltatásokhoz, valamint az uniós jog említett területeken történő hatékony alkalmazása érdekében ösztönöznie kell a szabálykövető magatartást és a tagállamok közötti együttműködést, továbbá több tagállamot érintő viták vagy munkaerőpiaci zavarok esetén közvetítő szerepet kell betöltenie és elő kell segítenie a megoldást.
  Mindez azt is magával vonja, hogy konzekvens és hatékony végrehajtási keretet kell bevezetni.

Indokolás

A határokon átnyúló munkaerő-mobilitással és a szociális biztonsági rendszerek összehangolásával kapcsolatos uniós jogszabályok átlátható, méltányos és hatékony végrehajtásához a nemzeti és regionális hatóságoknak olyan megfelelő végrehajtási mechanizmusokra van szükségük, amelyek preventív jellegű, visszatartó erővel bírnak.

2. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(14a) preambulumbekezdés (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (14a) | A nagyobb jogbiztonsághoz és a jog egységes alkalmazásához (ideértve a helyi illetékességű bíróságok jogalkalmazását is) mindenképpen szabályozni kell az ellenőrzések során szerzett információk (pl. elfogadhatóság mint bizonyíték) felhasználását. Biztosítani kellene, hogy a közös ellenőrzések során nyert eredményeket egységesen használják fel. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(14a)

A nagyobb jogbiztonsághoz és a jog egységes alkalmazásához (ideértve a helyi illetékességű bíróságok jogalkalmazását is) mindenképpen szabályozni kell az ellenőrzések során szerzett információk (pl. elfogadhatóság mint bizonyíték) felhasználását. Biztosítani kellene, hogy a közös ellenőrzések során nyert eredményeket egységesen használják fel.

Indokolás

A vezető munkaügyi ellenőrök (a Vezető Munkaügyi Felügyeleti Tisztviselők Bizottsága, a SLIC) évek óta ajánlják, hogy uniós szinten tisztázzák a közös intézkedések státuszát.

3. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

5. cikk – c) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| c) | a 9. és 10. cikkel összhangban koordinálja és támogatja az összehangolt és közös ellenőrzéseket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

c)

a 9. és 10. cikkel összhangban koordinálja és támogatja az összehangolt és közös ellenőrzéseket;

| c) | a 9. és 10. cikkel összhangban
  megerősíti,
  koordinálja és támogatja az összehangolt és közös ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

c)

a 9. és 10. cikkel összhangban
  megerősíti,
  koordinálja és támogatja az összehangolt és közös ellenőrzéseket;

Indokolás

Az eredmények jobb végrehajthatósága érdekében jelentősen meg kellene erősíteni az illetékes nemzeti hatóságok összehangolt, közös ellenőrzéseit.

4. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

5. cikk – h) pont (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | h) | megkönnyíti a meglévő, működő struktúrák munkáját, ideértve az EURES határokon átnyúló partnerségeit is, amelyek a határokon átnyúló méltányos mobilitás támogatása érdekében elmélyítik a határ menti régiók együttműködését. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

h)

megkönnyíti a meglévő, működő struktúrák munkáját, ideértve az EURES határokon átnyúló partnerségeit is, amelyek a határokon átnyúló méltányos mobilitás támogatása érdekében elmélyítik a határ menti régiók együttműködését.

Indokolás

Integrálni kell a meglévő, működő struktúrákat (ilyenek például a régiók számára fontos, az EURES keretében megvalósuló, határokon átnyúló partnerségek), és gondoskodni kell arról, hogy megvalósuljanak az Európai Bizottság által előirányzott szinergiahatások. Emellett biztosítani kell az ehhez szükséges költségvetési forrásokat is.

5. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

6. cikk – c) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| c) | megfelelő tájékoztatást nyújt a munkáltatók számára a munkaügyi szabályokról, valamint az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a munkavállalók – ezen belül a kiküldött munkavállalók – számára biztosítandó élet- és munkakörülményekről; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

c)

megfelelő tájékoztatást nyújt a munkáltatók számára a munkaügyi szabályokról, valamint az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a munkavállalók – ezen belül a kiküldött munkavállalók – számára biztosítandó élet- és munkakörülményekről;

| c) | megfelelő tájékoztatást nyújt a munkáltatók
  és a munkavállalók
  számára a munkaügyi szabályokról, valamint az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a munkavállalók – ezen belül a kiküldött munkavállalók – számára biztosítandó élet- és munkakörülményekről; |
| --- | --- |

c)

megfelelő tájékoztatást nyújt a munkáltatók
  és a munkavállalók
  számára a munkaügyi szabályokról, valamint az Unión belüli munkaerő-mobilitással járó helyzetekben a munkavállalók – ezen belül a kiküldött munkavállalók – számára biztosítandó élet- és munkakörülményekről;

Indokolás

Testre szabott információkat kellene biztosítani a szociális partnerek teljes köre számára.

6. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

6. cikk – g) pont (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | g) | segíti az információáramlást a mobilitásban érintett régiók, városok és települések között, hogy strukturált formában lehessen megosztani és továbbadni az ismereteket és a tapasztalatokat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

g)

segíti az információáramlást a mobilitásban érintett régiók, városok és települések között, hogy strukturált formában lehessen megosztani és továbbadni az ismereteket és a tapasztalatokat.

Indokolás

A helyi feltételekkel és tapasztalatokkal kapcsolatos információk nagyban segítik az együttműködést, a kapacitásépítést, illetve a meglévő ismeretek kiaknázását és elmélyítését.

7. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

7. cikk – (1) bekezdés – e) pont (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | e) | segíti a bevált gyakorlatok cseréjét a mobilitásban érintett régiók, városok és települések között, illetve az ilyen gyakorlatok elterjesztését. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

e)

segíti a bevált gyakorlatok cseréjét a mobilitásban érintett régiók, városok és települések között, illetve az ilyen gyakorlatok elterjesztését.

Indokolás

A szolgáltatások terén is biztosítani kellene a tapasztalatcserét.

8. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

8. cikk – (1) bekezdés – d) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| d) | támogatja a büntetések és bírságok határokon átnyúló végrehajtását szolgáló eljárásokat; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

d)

támogatja a büntetések és bírságok határokon átnyúló végrehajtását szolgáló eljárásokat;

| d) | támogatja a
  nemzeti
  büntetések és bírságok határokon átnyúló végrehajtását szolgáló eljárásokat
  , és javaslatokat dolgoz ki annak ösztönzése érdekében, hogy határokon átnyúló összefüggésben átláthatóbb módon és következetesebben hajtsák végre az ilyen nemzeti büntetéseket
  ; |
| --- | --- |

d)

támogatja a
  nemzeti
  büntetések és bírságok határokon átnyúló végrehajtását szolgáló eljárásokat
  , és javaslatokat dolgoz ki annak ösztönzése érdekében, hogy határokon átnyúló összefüggésben átláthatóbb módon és következetesebben hajtsák végre az ilyen nemzeti büntetéseket
  ;

Indokolás

Mivel határokon átnyúló összefüggésben a nemzeti büntetések és bírságok végrehajtása kapcsán nincs kellően szabályozva az elszámolási kötelezettség kérdése, előfordulhat, hogy a regionális hatóságok határokon átnyúló együttműködése során nem alkalmazzák hatékonyan az uniós jogot.

9. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

9. cikk – (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Egy vagy több tagállam kérésére a Hatóság a hatáskörébe tartozó területeken összehangolt vagy közös ellenőrzéseket koordinál. A kérelmet egy vagy több tagállam is benyújthatja. A Hatóság maga is javasolhatja az érintett tagállamok hatóságainak, hogy végezzenek összehangolt vagy közös ellenőrzést. | (1)   Egy vagy több tagállam kérésére a Hatóság a hatáskörébe tartozó területeken összehangolt vagy közös ellenőrzéseket koordinál. A kérelmet
  a szóban forgó tagállamok munkaerőpiacára vonatkozó nemzeti gyakorlatoknak megfelelően
  egy vagy több tagállam is benyújthatja. A Hatóság maga is javasolhatja az érintett tagállamok hatóságainak, hogy végezzenek összehangolt vagy közös ellenőrzést. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Egy vagy több tagállam kérésére a Hatóság a hatáskörébe tartozó területeken összehangolt vagy közös ellenőrzéseket koordinál. A kérelmet egy vagy több tagállam is benyújthatja. A Hatóság maga is javasolhatja az érintett tagállamok hatóságainak, hogy végezzenek összehangolt vagy közös ellenőrzést.

(1)   Egy vagy több tagállam kérésére a Hatóság a hatáskörébe tartozó területeken összehangolt vagy közös ellenőrzéseket koordinál. A kérelmet
  a szóban forgó tagállamok munkaerőpiacára vonatkozó nemzeti gyakorlatoknak megfelelően
  egy vagy több tagállam is benyújthatja. A Hatóság maga is javasolhatja az érintett tagállamok hatóságainak, hogy végezzenek összehangolt vagy közös ellenőrzést.

Indokolás

Indokolás

Jobban figyelembe kellene venni a jogszabályok betartásának felügyeletével kapcsolatos sokféle nemzeti hagyományt (ideértve a nemzeti hatóságokkal együttműködő intézményeket is).

10. módosítás

10. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

9. cikk – (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Amennyiben egy tagállam hatósága úgy dönt, hogy nem vesz részt az (1) bekezdésben említett összehangolt vagy közös ellenőrzésben, vagy nem végzi el azt, döntésének okairól írásban, kellő időben előre tájékoztatja a Hatóságot. Ilyen esetekben a Hatóság tájékoztatja a többi érintett nemzeti hatóságot. | Amennyiben egy tagállam hatósága úgy dönt, hogy nem vesz részt az (1) bekezdésben említett összehangolt vagy közös ellenőrzésben, vagy nem végzi el azt, döntésének okairól írásban, kellő időben előre tájékoztatja a Hatóságot. Ilyen esetekben a Hatóság tájékoztatja a többi érintett nemzeti hatóságot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Amennyiben egy tagállam hatósága úgy dönt, hogy nem vesz részt az (1) bekezdésben említett összehangolt vagy közös ellenőrzésben, vagy nem végzi el azt, döntésének okairól írásban, kellő időben előre tájékoztatja a Hatóságot. Ilyen esetekben a Hatóság tájékoztatja a többi érintett nemzeti hatóságot.

Amennyiben egy tagállam hatósága úgy dönt, hogy nem vesz részt az (1) bekezdésben említett összehangolt vagy közös ellenőrzésben, vagy nem végzi el azt, döntésének okairól írásban, kellő időben előre tájékoztatja a Hatóságot. Ilyen esetekben a Hatóság tájékoztatja a többi érintett nemzeti hatóságot.

11. módosítás

11. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

10. cikk – (5a) bekezdés (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Az érintett tagállamok illetékes hatóságai bizonyítékként felhasználhatják a közös ellenőrzések eredményeit, méghozzá úgy, hogy azok jogilag egyenértékűek azokkal a dokumentumokkal, amelyeket saját joghatóságuk alá tartozó területen gyűjtöttek be. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

5a.
     
  Az érintett tagállamok illetékes hatóságai bizonyítékként felhasználhatják a közös ellenőrzések eredményeit, méghozzá úgy, hogy azok jogilag egyenértékűek azokkal a dokumentumokkal, amelyeket saját joghatóságuk alá tartozó területen gyűjtöttek be.

Indokolás

Indokolás

A vezető munkaügyi ellenőrök (a Vezető Munkaügyi Felügyeleti Tisztviselők Bizottsága, a SLIC) évek óta ajánlják, hogy uniós szinten tisztázzák, hogy a közös intézkedések jogi szempontból mennyiben kötelezőek.

Az együttműködés elmélyítésének arra is ki kellene terjednie, hogy minden hatósági szinten szabályozzák és garantálják a közös ellenőrzések eredményeinek jogi felhasználhatóságát.

12. módosítás

12. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

11. cikk – (2) bekezdés – d pont (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | d) | ahhoz, hogy ez az ismeretanyag folyamatosan frissüljön, rendszeres információ- és tapasztalatcserét szerveznek a fogadó és a származási országok leginkább érintett régiói, városai és települései között. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

d)

d)

ahhoz, hogy ez az ismeretanyag folyamatosan frissüljön, rendszeres információ- és tapasztalatcserét szerveznek a fogadó és a származási országok leginkább érintett régiói, városai és települései között.

ahhoz, hogy ez az ismeretanyag folyamatosan frissüljön, rendszeres információ- és tapasztalatcserét szerveznek a fogadó és a származási országok leginkább érintett régiói, városai és települései között.

Indokolás

Indokolás

Az elemzések és a kockázatértékelések terén is rendszeres tapasztalatcserét kellene biztosítani, lehetőséget adva arra is, hogy a leginkább érintett régiók elmondhassák észrevételeiket.

13. módosítás

13. módosítás

Határozatra irányuló javaslat

18. cikk (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy magas rangú képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. | (1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy magas rangú képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből
  , valamint a tagállamok regionális önkormányzatainak egy képviselőjéből
  áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. |
| (2)   Az igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A tagot távollétében a póttag képviseli. | (2)   Az igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A tagot távollétében a póttag képviseli. |
| (3)   Az igazgatótanács tagállamokat képviselő tagjait és a póttagokat a tagállamaik nevezik ki az 1. cikk (2) bekezdésében említett területeken meglévő ismereteik alapján, figyelembe véve releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeiket. | (3)   Az igazgatótanács tagállamokat képviselő tagjait és a póttagokat a tagállamaik nevezik ki az 1. cikk (2) bekezdésében említett területeken meglévő ismereteik alapján, figyelembe véve releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeiket. |
| A Bizottság képviseletét ellátó tagokat a Bizottság jelöli ki. | A Bizottság képviseletét ellátó tagokat a Bizottság jelöli ki. |
| | A tagállamok regionális önkormányzatainak képviselőjét a Régiók Bizottsága jelöli ki az Európai Unió azon tagállamaiból érkező tagjai közül, ahol a jogalkotási hatáskör a munkaügyi politika területén a régiókkal közös. |
| Az igazgatótanács munkájának folytonosságát biztosítandó, a tagállamok
  és
  a Bizottság törekednek arra, hogy képviselőik ne cserélődjenek túl gyakran az igazgatótanácsban. A felek törekednek a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának biztosítására az igazgatótanácsban. | Az igazgatótanács munkájának folytonosságát biztosítandó, a tagállamok, a Bizottság
  és a Régiók Bizottsága
  törekednek arra, hogy képviselőik ne cserélődjenek túl gyakran az igazgatótanácsban. A felek törekednek a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának biztosítására az igazgatótanácsban. |
| (4)   A tagok és a póttagok megbízatása négy évre szól. Ez az időtartam meghosszabbítható. | (4)   A tagok és a póttagok megbízatása négy évre szól. Ez az időtartam meghosszabbítható. |
| (5)   Az e rendelet hatálya alá tartozó területeken az uniós jogot alkalmazó harmadik országok képviselői megfigyelőként részt vehetnek az igazgatótanács ülésein. | (5)   Az e rendelet hatálya alá tartozó területeken az uniós jogot alkalmazó harmadik országok képviselői megfigyelőként részt vehetnek az igazgatótanács ülésein. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy magas rangú képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek.

(1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy magas rangú képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből
  , valamint a tagállamok regionális önkormányzatainak egy képviselőjéből
  áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek.

(2)   Az igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A tagot távollétében a póttag képviseli.

(2)   Az igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A tagot távollétében a póttag képviseli.

(3)   Az igazgatótanács tagállamokat képviselő tagjait és a póttagokat a tagállamaik nevezik ki az 1. cikk (2) bekezdésében említett területeken meglévő ismereteik alapján, figyelembe véve releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeiket.

(3)   Az igazgatótanács tagállamokat képviselő tagjait és a póttagokat a tagállamaik nevezik ki az 1. cikk (2) bekezdésében említett területeken meglévő ismereteik alapján, figyelembe véve releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeiket.

A Bizottság képviseletét ellátó tagokat a Bizottság jelöli ki.

A Bizottság képviseletét ellátó tagokat a Bizottság jelöli ki.

A tagállamok regionális önkormányzatainak képviselőjét a Régiók Bizottsága jelöli ki az Európai Unió azon tagállamaiból érkező tagjai közül, ahol a jogalkotási hatáskör a munkaügyi politika területén a régiókkal közös.

A tagállamok regionális önkormányzatainak képviselőjét a Régiók Bizottsága jelöli ki az Európai Unió azon tagállamaiból érkező tagjai közül, ahol a jogalkotási hatáskör a munkaügyi politika területén a régiókkal közös.

Az igazgatótanács munkájának folytonosságát biztosítandó, a tagállamok
  és
  a Bizottság törekednek arra, hogy képviselőik ne cserélődjenek túl gyakran az igazgatótanácsban. A felek törekednek a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának biztosítására az igazgatótanácsban.

és

Az igazgatótanács munkájának folytonosságát biztosítandó, a tagállamok, a Bizottság
  és a Régiók Bizottsága
  törekednek arra, hogy képviselőik ne cserélődjenek túl gyakran az igazgatótanácsban. A felek törekednek a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának biztosítására az igazgatótanácsban.

és a Régiók Bizottsága

(4)   A tagok és a póttagok megbízatása négy évre szól. Ez az időtartam meghosszabbítható.

(4)   A tagok és a póttagok megbízatása négy évre szól. Ez az időtartam meghosszabbítható.

(5)   Az e rendelet hatálya alá tartozó területeken az uniós jogot alkalmazó harmadik országok képviselői megfigyelőként részt vehetnek az igazgatótanács ülésein.

(5)   Az e rendelet hatálya alá tartozó területeken az uniós jogot alkalmazó harmadik országok képviselői megfigyelőként részt vehetnek az igazgatótanács ülésein.

Indokolás

Indokolás

Egyes tagállamokban a munkaügyi politika terén az állam és a régiók közös hatáskörrel rendelkeznek: ezért a Munkaügyi Hatóság igazgatótanácsában helyet kell biztosítani a regionális önkormányzatok képviselőjének is az érdekképviselet egyensúlyának biztosítása érdekében.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános észrevételek és a javaslat átfogó értékelése

Általános észrevételek és a javaslat átfogó értékelése

| 1. | üdvözli a javaslat célját, melynek értelmében a határokon átnyúló munkaerő-mobilitásra és a szociális biztonság koordinálására vonatkozó uniós jog hatékonyabb alkalmazásával javítani kell a belső piac tisztességes működését és erősíteni kell a piacba vetett bizalmat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a javaslat célját, melynek értelmében a határokon átnyúló munkaerő-mobilitásra és a szociális biztonság koordinálására vonatkozó uniós jog hatékonyabb alkalmazásával javítani kell a belső piac tisztességes működését és erősíteni kell a piacba vetett bizalmat;

| 2. | támogatja azt az elképzelést, hogy egyrészt hozzanak létre egy Európai Munkaügyi Hatóságot, amely segítené a tagállamokat a munkavállalók szabad mozgását, a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát érintő szabálytalanságok felszámolásában, másrészt pedig, hogy ezzel javítsák a mobilitás minőségét; |
| --- | --- |

2.

támogatja azt az elképzelést, hogy egyrészt hozzanak létre egy Európai Munkaügyi Hatóságot, amely segítené a tagállamokat a munkavállalók szabad mozgását, a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát érintő szabálytalanságok felszámolásában, másrészt pedig, hogy ezzel javítsák a mobilitás minőségét;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a fenti szabadságokkal kapcsolatos visszaélések nemcsak az uniós kohéziót gyengítik, hanem egyúttal komoly szociális, gazdasági és költségvetési hátrányokkal is járnak a régiókra, városokra és településekre, illetve magukra a polgárokra nézve; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a fenti szabadságokkal kapcsolatos visszaélések nemcsak az uniós kohéziót gyengítik, hanem egyúttal komoly szociális, gazdasági és költségvetési hátrányokkal is járnak a régiókra, városokra és településekre, illetve magukra a polgárokra nézve;

| 4. | ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy így csökkennek az adóbevételek és a befizetett társadalombiztosítási járulékok, és kedvezőtlen hatások lépnek fel a foglalkoztatás, a munkafeltételek, a verseny, a termelési helyszínek és a régiók fejlődése, a jólét és a szociális biztonság szempontjából; |
| --- | --- |

4.

ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy így csökkennek az adóbevételek és a befizetett társadalombiztosítási járulékok, és kedvezőtlen hatások lépnek fel a foglalkoztatás, a munkafeltételek, a verseny, a termelési helyszínek és a régiók fejlődése, a jólét és a szociális biztonság szempontjából;

| 5. | ebből kiindulva támogatja a koherencia növelésére és a nemzeti hatóságok együttműködésének megkönnyítésére irányuló erőfeszítéseket, a nemzeti hatóságok ugyanis jelenleg területi illetékességi korlátokba ütköznek olyankor, amikor a határokon átnyúló kérdésekre vonatkozó hatályos szabályokat próbálják hatékonyan végrehajtani; |
| --- | --- |

5.

ebből kiindulva támogatja a koherencia növelésére és a nemzeti hatóságok együttműködésének megkönnyítésére irányuló erőfeszítéseket, a nemzeti hatóságok ugyanis jelenleg területi illetékességi korlátokba ütköznek olyankor, amikor a határokon átnyúló kérdésekre vonatkozó hatályos szabályokat próbálják hatékonyan végrehajtani;

| 6. | hangsúlyozza, hogy ha uniós szinten jobban összehangolnák a munkaügyi mobilitásra vonatkozó jogszabályok megsértése esetén kiszabható büntetéseket, akkor az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. és 82. cikkének szellemében is elrettentő hatással bírna és jelentősen növelné a jogérvényesítési rendszer hatékonyságát. Ez erősítené a belső piacba vetett bizalmat is azzal, hogy többek között egyértelmű üzleti környezetet és egyenlő versenyfeltételeket biztosítana. Egy ilyen összhang tényleges megteremtéséhez minden szükséges eszközt be kell vetni (ilyenek például az IT platformok vagy telematikai rendszerek vagy egyéb kommunikációs eszközök közötti összeköttetések); |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy ha uniós szinten jobban összehangolnák a munkaügyi mobilitásra vonatkozó jogszabályok megsértése esetén kiszabható büntetéseket, akkor az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. és 82. cikkének szellemében is elrettentő hatással bírna és jelentősen növelné a jogérvényesítési rendszer hatékonyságát. Ez erősítené a belső piacba vetett bizalmat is azzal, hogy többek között egyértelmű üzleti környezetet és egyenlő versenyfeltételeket biztosítana. Egy ilyen összhang tényleges megteremtéséhez minden szükséges eszközt be kell vetni (ilyenek például az IT platformok vagy telematikai rendszerek vagy egyéb kommunikációs eszközök közötti összeköttetések);

| 7. | támogatja, hogy operatív szerepének keretében a Hatóság átvegye a jelenlegi struktúráktól a technikai feladatokat, és hogy a rendszerben feltárt hiányosságok megszüntetése és szinergiák elérése érdekében integrálja, illetve továbbfejlessze azokat; |
| --- | --- |

7.

támogatja, hogy operatív szerepének keretében a Hatóság átvegye a jelenlegi struktúráktól a technikai feladatokat, és hogy a rendszerben feltárt hiányosságok megszüntetése és szinergiák elérése érdekében integrálja, illetve továbbfejlessze azokat;

| 8. | utal arra, hogy pontosan meg kellene határozni a feladatokat és az illetékességi köröket, hogy a közigazgatás minden szintjén célravezető és hatékony együttműködések jöhessenek létre, és el lehessen kerülni a meglévő struktúrák felesleges megkettőzését; |
| --- | --- |

8.

utal arra, hogy pontosan meg kellene határozni a feladatokat és az illetékességi köröket, hogy a közigazgatás minden szintjén célravezető és hatékony együttműködések jöhessenek létre, és el lehessen kerülni a meglévő struktúrák felesleges megkettőzését;

| 9. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Hatóság javasolt tevékenységi köre nemzeti, regionális és helyi módszerek és jogi helyzetek széles körére terjed ki, és hangsúlyozza, hogy a Hatóság megbízatásának összhangban kell lennie ezzel a sokrétűséggel, és figyelembe kell venni az eddig felhalmozott ismereteket is; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Hatóság javasolt tevékenységi köre nemzeti, regionális és helyi módszerek és jogi helyzetek széles körére terjed ki, és hangsúlyozza, hogy a Hatóság megbízatásának összhangban kell lennie ezzel a sokrétűséggel, és figyelembe kell venni az eddig felhalmozott ismereteket is;

A célkitűzések és a feladatok kritikai értékelése a régiók szempontjából

A célkitűzések és a feladatok kritikai értékelése a régiók szempontjából

| 10. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló tevékenységet folytató munkavállalók veszélyeztetett csoportot jelentenek Európában, mivel a küldő- és a fogadórégiók közötti mobilitásuk miatt könnyebben sérülnek jogaik; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló tevékenységet folytató munkavállalók veszélyeztetett csoportot jelentenek Európában, mivel a küldő- és a fogadórégiók közötti mobilitásuk miatt könnyebben sérülnek jogaik;

| 11. | megismétli, hogy a helyi és regionális szintet közvetlenül érintik a határokon átnyúló munkaerő-mobilitással kapcsolatos szabálytalanságok. Ez a szint van egyébként a legközelebb a polgárokhoz és így a munkavállalókhoz és a munkaadókhoz is, a munkaerőpiaci mobilitás pedig nagymértékben regionális jellegű, illetve azt regionális szinten lehet a leginkább alakítani (1); |
| --- | --- |

11.

megismétli, hogy a helyi és regionális szintet közvetlenül érintik a határokon átnyúló munkaerő-mobilitással kapcsolatos szabálytalanságok. Ez a szint van egyébként a legközelebb a polgárokhoz és így a munkavállalókhoz és a munkaadókhoz is, a munkaerőpiaci mobilitás pedig nagymértékben regionális jellegű, illetve azt regionális szinten lehet a leginkább alakítani (1

| 12. | megismétli, hogy a szóban forgó kulcsfontosságú szerep miatt mindenképpen szükség van arra, hogy a Hatóság igazgatótanácsában a helyi és a regionális önkormányzatok is megfelelően képviseltessék magukat (2); |
| --- | --- |

12.

megismétli, hogy a szóban forgó kulcsfontosságú szerep miatt mindenképpen szükség van arra, hogy a Hatóság igazgatótanácsában a helyi és a regionális önkormányzatok is megfelelően képviseltessék magukat (2

| 13. | emlékeztet arra, hogy a Hatóságnak minden gazdasági ágra ki kellene terjednie, és a sokféle problematikus eset megfelelő figyelembevétele érdekében az érdekelt felek csoportjának munkájában a szociális partnereknek is szorosan részt kell venniük – úgy ágazati, mint regionális képviselet formájában; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a Hatóságnak minden gazdasági ágra ki kellene terjednie, és a sokféle problematikus eset megfelelő figyelembevétele érdekében az érdekelt felek csoportjának munkájában a szociális partnereknek is szorosan részt kell venniük – úgy ágazati, mint regionális képviselet formájában;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a kitűzött célok eléréshez a Hatóság tevékenységét úgy kell kialakítani, hogy az végrehajtható szabályokat és elszámoltatást eredményezzen úgy, hogy közben ugyanúgy tiszteletben tartják az egyes nemzeti rendszerek autonómiáját is; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a kitűzött célok eléréshez a Hatóság tevékenységét úgy kell kialakítani, hogy az végrehajtható szabályokat és elszámoltatást eredményezzen úgy, hogy közben ugyanúgy tiszteletben tartják az egyes nemzeti rendszerek autonómiáját is;

Szubszidiaritás és arányosság

Szubszidiaritás és arányosság

| 15. | hangsúlyozza, hogy a Hatóság kiépítésének minden szakaszában teljeskörűen tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét, illetve a munkajoggal és a szociálpolitikával kapcsolatos valamennyi nemzeti hatáskört; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a Hatóság kiépítésének minden szakaszában teljeskörűen tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét, illetve a munkajoggal és a szociálpolitikával kapcsolatos valamennyi nemzeti hatáskört;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében teljes mértékben be kell tartani az arányosság elvét; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében teljes mértékben be kell tartani az arányosság elvét;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Hatóság létrehozásával azt kellene célul kitűzni, hogy erősödjenek a belső piac alapvető szabadságai, és hogy a Hatóság működése segítse a nemzeti hatóságokat azokban az esetekben, amikor az uniós jog hatékony tagállami alkalmazása az országhatárok miatt nehézségekbe ütközik és/vagy a regionális különbségeket tagállami szempontból nem lehet hatékonyan kezelni; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Hatóság létrehozásával azt kellene célul kitűzni, hogy erősödjenek a belső piac alapvető szabadságai, és hogy a Hatóság működése segítse a nemzeti hatóságokat azokban az esetekben, amikor az uniós jog hatékony tagállami alkalmazása az országhatárok miatt nehézségekbe ütközik és/vagy a regionális különbségeket tagállami szempontból nem lehet hatékonyan kezelni;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a Hatóságnak teret kell engednie a különböző tagállami munkaerőpiaci modelleknek és prioritásoknak. A Hatóság működésének semmiképp nem szabad hátrányosan érintenie a szociális partnerek autonómiáját és központi szerepét; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a Hatóságnak teret kell engednie a különböző tagállami munkaerőpiaci modelleknek és prioritásoknak. A Hatóság működésének semmiképp nem szabad hátrányosan érintenie a szociális partnerek autonómiáját és központi szerepét;

| 19. | úgy véli, hogy mindennek a célja, hogy a meglévő hatáskörök és szabályok keretében javuljon a mobilitás minősége; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy mindennek a célja, hogy a meglévő hatáskörök és szabályok keretében javuljon a mobilitás minősége;

| 20. | utal arra, hogy mind a küldő, mind pedig a fogadóországokban jelentkezhetnek pozitív hatások azáltal, hogy a nemzeti hatóságok határokon átnyúlóan hajtják végre a szabályokat, nőnek az adóbevételek és a társadalombiztosításijárulék-befizetések, illetve helyben érződik az, hogy a nagyobb jogbiztonság és az egységes jogalkalmazás kihat a tisztességes munka- és versenyfeltételekre (3); |
| --- | --- |

20.

utal arra, hogy mind a küldő, mind pedig a fogadóországokban jelentkezhetnek pozitív hatások azáltal, hogy a nemzeti hatóságok határokon átnyúlóan hajtják végre a szabályokat, nőnek az adóbevételek és a társadalombiztosításijárulék-befizetések, illetve helyben érződik az, hogy a nagyobb jogbiztonság és az egységes jogalkalmazás kihat a tisztességes munka- és versenyfeltételekre (3

Kiegészítő javaslatok, illetve további szükséges szabályozás

Kiegészítő javaslatok, illetve további szükséges szabályozás

| 21. | az ajánlja, hogy – mivel a demográfiai változások és a technológiai kihívások fényében dinamikusan változik az európai munkaerőpiac – vegyék tervbe a Hatóság továbbfejlesztésének lehetőségeit, de úgy, hogy közben tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elveit; |
| --- | --- |

21.

az ajánlja, hogy – mivel a demográfiai változások és a technológiai kihívások fényében dinamikusan változik az európai munkaerőpiac – vegyék tervbe a Hatóság továbbfejlesztésének lehetőségeit, de úgy, hogy közben tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elveit;

| 22. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló ügyek feldolgozásakor meg kell erősíteni az összes érintett szereplőnek a gyors, hatékony és következetes nyomon követéssel kapcsolatos kötelezettségvállalását, hogy kedvező hatást lehessen elérni helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló ügyek feldolgozásakor meg kell erősíteni az összes érintett szereplőnek a gyors, hatékony és következetes nyomon követéssel kapcsolatos kötelezettségvállalását, hogy kedvező hatást lehessen elérni helyi és regionális szinten;

| 23. | azt ajánlja, hogy harmadik országok vonatkozásában a Hatóság adott esetben az uniós makroregionális stratégiákból induljon ki, amelyek megerősített együttműködés révén segítenek egyrészt kezelni azokat a közös kihívásokat, melyekkel egy bizonyos földrajzi térség tagállamai és harmadik országai küzdenek, másrészt pedig megvalósítani a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót. |
| --- | --- |

23.

azt ajánlja, hogy harmadik országok vonatkozásában a Hatóság adott esetben az uniós makroregionális stratégiákból induljon ki, amelyek megerősített együttműködés révén segítenek egyrészt kezelni azokat a közös kihívásokat, melyekkel egy bizonyos földrajzi térség tagállamai és harmadik országai küzdenek, másrészt pedig megvalósítani a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Az RB véleménye a következő tárgyban: Munkavállalói mobilitás és az EURES megerősítése (COR-2014-01315).

1

(2)  Az RB véleménye a szociális jogok európai pilléréről (CDR 2868/2016).

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf

3

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/24

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az uniós városok és régiók hozzájárulása a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséhez (CBD COP 14) és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni uniós stratégiához

(2018/C 461/04)

| Előadó: | Roby BIWER (LU/PES), Bettembourg önkormányzatának tagja, Luxemburg |
| --- | --- |
| Hivatkozás: | Frans Timmermans, az Európai Bizottság alelnökének 2018. áprilisi levele |

Előadó:

Roby BIWER (LU/PES), Bettembourg önkormányzatának tagja, Luxemburg

Hivatkozás:

Frans Timmermans, az Európai Bizottság alelnökének 2018. áprilisi levele

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A.   A biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok terén eddig elért előrehaladás Európában és a világban

| 1. | aggodalmát fejezi ki a biológiai sokféleség súlyos mértékű csökkenése miatt, amely nemcsak az állat- és növényfajok csökkenésében merül ki, hanem kedvezőtlen hatással van a jövőbeli gazdasági, környezeti, sőt még társadalmi és kulturális lehetőségekre is; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rávilágít arra, hogy a biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható hasznosítására vonatkozó két fontos politikai eszközzel – nevezetesen a Biológiai Sokféleség Egyezményben foglalt, a 2011–2020 közötti időszakra szóló, biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiai tervvel és az ennek megfelelő, 2020-ra szóló, biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiával – kapcsolatban kitűzött határidők már nagyon közel vannak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismét hangot ad azon véleményének, hogy – jóllehet részben figyelemre méltó előrelépést sikerült elérni – a tudományos bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a világ általánosságban, konkrétan pedig sok helyi és regionális önkormányzat nem a biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális aicsi célok elérése és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia megvalósítása felé halad. Ugyanakkor 2020-ig még sok mindent meg lehet valósítani, és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret előkészítési szakasza már megkezdődött; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség globális szintű csökkenése, valamint az ökoszisztémák csökkenése és romlása komoly fenyegetést jelent bolygónk jövőjére nézve; az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elérése jelentette átfogó politikai kontextusban a biológiai sokféleség csökkenésének leküzdése és visszafordítása, valamint az ökoszisztémák helyreállítása létfontosságú elem, mely szorosan kapcsolódik az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy az egyéni helyi fellépések (illetve azok hiánya) hatásukat tekintve hozzájárulnak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos világválsághoz, ami rávilágít a „szűk keretbe foglalás” veszélyére, azaz, amikor helyi szinten elszigetelve kezelik a biológiai sokféleséggel kapcsolatos egyes eseteket – következésképpen figyelmen kívül hagyják annak globális és más külső hatásait –, valamint hangsúlyozza, hogy kiegyensúlyozott mikro-makro megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fenntartja, hogy elegendő adat és tudományos bizonyíték támasztja alá, hogy globális, regionális és helyi szinten sürgősen radikálisabb proaktív és megelőző intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy minél előbb megállítsák a biológiai sokféleség csökkenését, és helyreállítsák a leromlott ökoszisztémákat, ahelyett hogy tovább várnának (nevezetesen az elért eredmények hivatalos, 2020-ban esedékes értékelésére); |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli a szakpolitikai célkitűzések tekintetében – horizontálisan és vertikálisan – megfigyelhető következetlenségeket, amelyekhez gyakran egymásnak ellentmondó környezetvédelmi megközelítések társulnak, ideértve például a mezőgazdasági vagy az energiapolitikát, ami aláássa a biológiai sokféleséggel kapcsolatos aicsi célok terén elért előrehaladást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tisztában van azzal, hogy az uniós tagállamok városfejlesztési politikái még mindig a táj szétszabdaltságához és a városok terjeszkedéséhez vezetnek, ami az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség csökkenését eredményezi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | örvendetesnek tartja a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat és azok működését, továbbá üdvözli a határon átnyúló együttműködést támogató új átfogó szakpolitikai és irányítási keretrendszer létrehozását; kéri az illetékes nemzeti és regionális hatóságokat, hogy kezdjék el használni ezeket az eszközöket a határokon átnyúló következetes szakpolitikai beavatkozások kialakításához; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a figyelmet egyes Natura 2000 területek tönkretételére és egyes madár- és más állatfajok illegális leölésének és illegális befogásának eddigi mértékére, és meggyőződése, hogy valamennyi szinten nagyobb erőfeszítésekre van szükség a természetvédelmi irányelvek megfelelő irányítási terveken keresztül történő nyomon követésére és érvényesítésére vonatkozó követelmények betartásához; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nyugtalanítónak találja, hogy nem hagy alább a védett fajok jogellenes kereskedelme, egyre több idegenhonos inváziós faj jelenik meg, és nem fenntartható módon használják a növényvédő szereket, többek között a neonikotinoidokat, ezáltal a beporzók, köztük a méhek állományának nagymértékű csökkenését okozva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy sürgősen és fenntartható módon fokozni kell a globális és uniós szintű erőfeszítéseket annak érdekében, hogy hatékonyan kezeljék a biológiai sokféleséggel kapcsolatos világválságot, valamint a gazdasági fejlődést haladéktalanul függetleníteni kell a biológiai sokféleség csökkenésétől és az egyéb kapcsolódó kérdésektől, ideértve az ökoszisztéma-funkciók és -szolgáltatások későbbi romlását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a figyelmet arra, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos fellépés érvényesítésére és a biológiai sokféleség megfelelő kezelésére elégtelen pénzügyi források és eszközök állnak rendelkezésre, valamint az intézkedések – minden szintre túlnyomóan jellemző – elmulasztásához kapcsolódó pénzügyi és gazdasági kockázatokra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a konkrét stratégiákon keresztüli hatékony végrehajtás biztosítása érdekében a globális és európai irányítási struktúrákon belüli gyengeségekre, a Biológiai Sokféleség Egyezmény stratégiai tervének végrehajtása során felmerülő kihívásokra és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret javítására kell összpontosítani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalommal jegyzi meg, hogy hiányoznak vagy elégtelenek a biológiai sokféleséggel kapcsolatos aicsi céloknak a biológiai sokféleségre vonatkozó nemzeti és regionális stratégiai cselekvési terveken keresztüli megvalósítása terén elért előrehaladás értékeléséhez való (önkéntes) hozzájárulást szolgáló mérési, jelentéstételi és ellenőrzési mechanizmusok; |
| --- | --- |

15.

| 16. | szorgalmazza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret kialakítása során az összes érintett érdekelt felet idejekorán vonják be a következő szakasz előkészítésébe – globálisan és uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

16.

B.   Intézkedések és feladatok 2020-ig

| 17. | helyénvalónak tartja, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. ülése (CBD COP14) által kínált hatalmas lehetőséget kihasználva meghatározzák, hogy 2020-ig tulajdonképpen még mit lehet megvalósítani, hogy ily módon egyértelmű és megvalósítható kötelezettségvállalásokat fogalmazhassanak meg; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a fennmaradó két évben fontos szerepet játszanak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos aicsi célok megvalósításában; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli, hogy a megfelelő többszintű irányítási keret nagy jelentőséggel bír a helyi és regionális önkormányzatok koordinált fellépése, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos aicsi célok EU és tagállamai általi további megvalósítása, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai stratégia 2020-ig való kidolgozása szempontjából; |
| --- | --- |

19.

| 20. | támogatja az Európai Unió azon döntését, hogy széles körben használt növényvédő szereket tilt be – köztük a neonikotinoidokat – amiatt, mert komoly veszélyt jelentenek a nem célzott rovarokra, többek között a beporzókra nézve, amelyek meghatározó szerepet töltenek be a növények reprodukciójában az erdőkben, a városi zöld területeken és a szántóföldeken, következésképpen létfontosságúak a globális élelmiszertermelés számára. Az RB hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a növényvédő szerek használatának – a hatáskörmegosztás tagállamonkénti különbségeit kellően tiszteletben tartó – korlátozásában, többek között olyan kezdeményezések révén, mint a „növényvédőszer-mentes városok” és a „méhbarát városok”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | támogatja, hogy növeljék az erre igényt tartó helyi és regionális önkormányzatok (jogi, pénzügyi és emberi) erőforrásait, hogy megfelelően fejleszthessék közvetlen hatásköreiket a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme, tervezése, fenntartható hasznosítása, kezelése, helyreállítása és nyomon követése terén, ideértve a nagyobb védettséget élvező területeket is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiemeli annak fontosságát, hogy a fajok, élőhelyek, ökoszisztémák és ökoszisztéma-szolgáltatások állapotával és az azokat érintő tendenciákkal kapcsolatos jó minőségű információkhoz való hozzáférést biztosító eszközök és mechanizmusok álljanak a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri az uniós tagállamokat, hogy integrált megközelítést vezessenek be a biológiai sokféleséggel kapcsolatos nemzeti, szubnacionális és helyi stratégiák és cselekvési tervek kidolgozását és végrehajtását illetően – ahol még nem léteznek ilyenek –, méghozzá a CBD titkársága és az ICLEI által a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiára és cselekvési tervre vonatkozóan kidolgozott iránymutatásoknak megfelelően, továbbá javítsák a helyi és regionális önkormányzatoknak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos nemzeti stratégiák és cselekvési tervek kidolgozásába, felülvizsgálatába és végrehajtásába való bevonását, hogy támogassák azok hatékony végrehajtását és tervezésbe való – vertikális és horizontális – beépítését, valamint azokat az ágazatokat, amelyek tevékenységei (kedvezően vagy károsan) hatnak a biológiai sokféleségre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a biológiai sokféleséggel kapcsolatos finanszírozást, különösen a Natura 2000 hálózatba irányuló beruházásokat az uniós finanszírozási eszközökön, köztük a strukturális és kohéziós alapokon belül, és üdvözli az olyan támogatási eszközöket is, mint az eConservation, melynek adatbázisa hasznos információkat nyújt a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célokra elérhető közfinanszírozási lehetőségekről; |
| --- | --- |

24.

| 25. | javasolja, hogy a különböző szakpolitikai területeken osszák meg az értelmetlen támogatások eltörlésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy fokozzák a biológiai sokféleség védelmét célzó uniós intézkedések következetességét, valamint értékeljék a környezeti szempontból káros támogatásokat, hogy az uniós költségvetést mindinkább a fenntartható fejlődés irányába fordítsák; a pénzügyi források elkülönítésénél kiemelt prioritásként kell kezelni a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli az uniós Horizont 2020 program keretében tett arra irányuló erőfeszítéseket, hogy fokozzák azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyek a városi térségek helyreállítása kapcsán a természetalapú megoldásokban és a zöld és kék infrastruktúrában rejlő lehetőségek feltárásával foglalkoznak. Ezek az erőfeszítések a 2020–2030 közötti időszakban is megfelelő alapot jelentenek az uniós biodiverzitási stratégia jobb végrehajtásához a városi és sűrűn lakott területeken, így erősítve az uniós városfejlesztési menetrendet. Hangsúlyozza azonban, hogy továbbra is támogatni kell az uniós természetvédelmi irányelvek végrehajtását, és hangsúlyozza, hogy ezek a természetalapú megoldásokkal és a zöld és kék infrastruktúrákkal kapcsolatos programok nem felváltják a városkörnyéki és vidéki térségekben a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatos határozott fellépéseket, hanem hasznosan kiegészíthetik azokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rámutat arra, hogy a különböző meglévő finanszírozási eszközök által biztosított forrásokat közvetlenül a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák megőrzéséért és helyreállításáért felelős, megbízott illetékes helyi és regionális szerveknek kell kezelniük a biológiai sokféleséggel kapcsolatos aicsi célokkal összhangban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | szorgalmazza, hogy a biológiai sokféleséget szem előtt tartó közbeszerzési eljárások bevezetésével erősítsék meg a helyi és regionális önkormányzatok jogellenes kereskedelem megelőzésében játszott szerepét, valamint állítsák meg az idegenhonos inváziós fajok terjedését, különösen azáltal, hogy a határokon átnyúló helyzetekben keretet biztosítanak a fajok vándorlása és a biológiai sokféleség integrált kezelésének érdekében végzett, együttműködésen alapuló közös tevékenységekhez; kiemeli a meglévő stratégiai hálózatok, köztük a zöld infrastruktúra transzeurópai hálózatának azzal kapcsolatos szerepét, hogy együttműködésen alapuló, határokon átnyúló gazdálkodási és cselekvési tervek révén határokon átnyúló zöld infrastruktúrákat és folyosókat biztosítsanak; |
| --- | --- |

28.

A helyi és regionális önkormányzatoknak a Biológiai Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó stratégiai terv és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia 2020-ig való végrehajtásában játszott központi szerepe

| 29. | megerősíti és örvendetesnek tartja, hogy egyre inkább elismerik a helyi és regionális önkormányzatoknak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai stratégia uniós szintű végrehajtásában játszott szerepét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak tevékenyen részt kell venniük a kontraproduktív támogatások eltörlését és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontok különböző szakpolitikai területeken – például (a célzott uniós alapokból) a mezőgazdaságban, valamint a regionális és városfejlesztésben – való érvényesítését célzó szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy fokozzák a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontok területrendezésen és várostervezésen belüli érvényesítésére irányuló munkát, amely hatékony eszközként szolgál a biológiai sokféleséggel kapcsolatos aicsi célok végrehajtásában való közreműködés előmozdításában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ismét hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatoknak az olyan tájékoztató programok és platformok önkéntes működtetésében játszott szerepét, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet biológiai sokféleségünk és ökoszisztémáink, illetve az ökoszisztéma-szolgáltatások védelmének és helyreállításának fontosságára; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vegyenek részt a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák kezelésére vonatkozó nemzetközi, európai és nemzeti szabványosítási és tanúsítási folyamatokban, ideértve azokat az eszközöket is, amelyek referenciaként használhatók és támogatják a biológiai sokféleséggel kapcsolatos következetes irányítási és igazgatási keretrendszer bevezetését; |
| --- | --- |

33.

C.   A hatékony és működőképes, biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret megvalósítása felé

| 34. | üdvözli a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló, 2017 végén elfogadott európai parlamenti állásfoglalást, amely arra kéri az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdjen hozzá a biológiai sokféleséggel kapcsolatos következő uniós stratégia elkészítéséhez a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020 utáni globális keret kidolgozásának folyamatával összhangban; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri, hogy meg kell erősíteni a biológiai sokféleséggel kapcsolatos világválság kezelésére és az aicsi célokat követő évtizedben (2020–2030) az erőfeszítések fokozására irányuló globális és uniós szintű politikai kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

35.

| 36. | azt várja a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 15. ülésétől, hogy újra ráirányítsa a figyelmet arra, hogy nem elég a biológiai sokféleség csökkenését megállítani, hanem helyre is kell állítani a biodiverzitást és az ökoszisztémákat, és hogy ennek megfelelő kötelezettségvállalások szülessenek, továbbá hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatban a 2020 utáni időszakra ambiciózus és inkluzív globális keretet hozzanak létre 2030-ig, amely képes megvalósítani a Biológiai Sokféleség Egyezmény és az egyéb ezzel kapcsolatos ENSZ-megállapodások 2050-re vonatkozó elképzeléseit; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sürgeti az EU-t, hogy vállaljon felelős vezető szerepet a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret létrehozását szolgáló világméretű előkészítési folyamatban, valamint hozzon létre egy „biológiai sokféleséggel kapcsolatos külső politikát” – vagy járuljon hozzá a „biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális belső politikához” –, meghatározva az Uniónak a biológiai sokféleség tekintetében globális vezetőként vállalt felelősségét; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri az EU-t és a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Feleinek Konferenciáján részt vevő valamennyi felet, hogy erősítsék meg és tegyék hivatalossá a helyi és regionális önkormányzatoknak (és a többi nem résztvevő érdekelt félnek) az új politikai keretrendszer kidolgozásában és végrehajtásában való részvételét, illetve a velük folytatott párbeszédet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ösztönzi az EU-t, hogy kapcsolódjon be az Afrikával, Dél-Amerikával, Ázsiával és különösen Kínával mint a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciája 2020-as ülésének házigazdájával folytatott régióközi együttműködésbe, annak érdekében, hogy közös és koherens megközelítéseket dolgozzanak ki annak előtérbe helyezésére, hogy milyen közös érdekek fűződnek a 2020–2030 közötti időszakban a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák helyreállítására, fenntartható hasznosítására és kezelésére vonatkozó, biológiai sokféleséggel kapcsolatos „megújított” aicsi célok megvalósításához; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kiemeli, hogy a 2050-re vonatkozó elképzeléseket le kell fordítani pragmatikus, megoldásközpontú válaszokat is felölelő, kézzelfogható fogalmakra és irányvonalakra, amelyeket a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. ülésén kell megvitatni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kiemeli, hogy az összes idevágó környezetvédelmi ENSZ-megállapodással, például az ENSZ által elfogadott fenntartható fejlesztési célokkal, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással és a sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos megújított aicsi célokkal összhangban, illetve azokat beépítve ki kell dolgozni a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keretet annak megakadályozása érdekében, hogy a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat különválasszák azoktól társadalmi és gazdasági céloktól, amelyek azok alapjául szolgálnak; ez lehetővé fogja tenni, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos értékek más ágazatokban, következésképpen pedig a szakpolitikákban és tervezési folyamatokban, valamint a határon átnyúló együttműködésekben is megjelenjenek; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sürgeti, hogy a biológiai sokféleség kérdésének jobb beépítése révén biztosítsák a szakpolitikai koherenciát – különösen a 11. (fenntartható városok és közösségek), 14. (víz alatti élet) és 15. (szárazföldi élet) fenntartható fejlesztési célt illetően –, továbbá pontosabb és összehangoltabb megfogalmazást szorgalmaz a különféle eszközökben a zavarok, az ellentmondások és az ismétlődések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos „megújított” aicsi célok megvalósítását célzó összehangolt fellépés szempontjából a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális kereten belül döntő jelentőséggel bír a többszintű együttműködés, valamint a hatékony és működőképes többszintű irányítási struktúra létrehozása, ideértve a helyi és regionális önkormányzatokat is (globálisan és az Unióban egyaránt); |
| --- | --- |

43.

| 44. | szorgalmazza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni új globális keret kifejezetten említse meg a helyi és regionális önkormányzatoknak a nemzeti nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési mechanizmusban játszott szerepét; |
| --- | --- |

44.

| 45. | a biológiai sokféleséggel kapcsolatban 2020 után következetes globális irányítási struktúrát és olyan mechanizmust szorgalmaz, amely minden szinten, többek között szubnacionális kormányzati szinteken is alkalmazza a más nemzetközi megállapodásokkal összehangolt, mérhető célokhoz és jelentéstételi mechanizmusokhoz kapcsolódó horizontális érvényesítés, vertikális összehangolás, valamint együttműködésen alapuló és integrált igazgatás elvét; |
| --- | --- |

45.

| 46. | javasolja, hogy vegyék fontolóra az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményében részes felek nemzeti, regionális és helyi hozzájárulásának modelljéhez hasonlóan az önkéntes hozzájárulás rendszerének előmozdítását a különböző szinteken, a nemzeti körülményekhez igazítva, de legalább ugyanolyan merész és ambiciózus formában; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megismétli, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos aicsi célok szellemében továbbra is azokhoz hasonló megközelítést követve egyértelmű, időhöz kötött és új mérhető célokat kell bevezetni annak érdekében, hogy a 2020–2030-as időszakban megfékezzék a biológiai sokféleség, a természet és az ökoszisztémák pusztulását, illetve helyreállítsák azokat, hatékonyan kiirtsák az idegenhonos inváziós fajokat, illetve megakadályozzák azok megjelenését, valamint ténylegesen véget vessenek a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének és elpusztításának; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kéri az EU-t, hogy biztosítson folyamatos stratégiai tájékoztatást és iránymutatást a tagállamok és más országok számára a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások, illetve az azokat érintő fenyegetések kezelésével kapcsolatos erőfeszítéseikhez. Annak tudatában, hogy a biológiai sokféleség csökkenését az egyedi esetek és döntések sokasága idézi elő, az iránymutatásnak a „szűk keretbe foglalás” veszélyének elkerülése érdekében a biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális célokból fakadó és azokkal összevethető hatások értékelésére vonatkozó elvekre és kritériumokra is ki kell terjednie; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy a következetes nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési megközelítés nagyon fontos a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális kereten belüli előrehaladás mérése és annak hosszú távú céljai megvalósításának időszakos felmérése szempontjából. Ezt átfogó és segítő módon kell megtenni, a következőkre összpontosítva: 1) a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása, 2) a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák helyreállítása, 3) a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák fenntartható használata és kezelése. Mindez az idegenhonos inváziós fajok bejutásának megelőzése és azok kiirtása, a vadon élő állatok és növények illegális elpusztításának és kereskedelmének megállítása, valamint a biológiai sokféleség mutatóinak nyomon követése és ellenőrzése révén valósul meg. A nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési tevékenységnek minél objektívabbnak kell lennie és a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteken kell alapulnia, gondoskodva a számszerűsített hatások szakpolitikákhoz és fellépésekhez rendeléséről, az előrehaladás és az eredmények láthatóságáról, valamint a kiigazítások vagy további fellépések szükségességének azonosításáról; |
| --- | --- |

49.

| 50. | a közösen vállalt kötelezettségek nyomon követésének és időszakos felmérésének lehetővé tétele érdekében a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális kereten belül a globális célokhoz való nemzeti, ezen belül is regionális és helyi hozzájárulások feltérképezését és nyomon követését szorgalmazza; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ösztönzi a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szakmai és tudományos ismeretek közös alapjának kialakítását, összehasonlítható kimutatási módszerek kidolgozása, közös nyomonkövetési szabályok meghatározása és az adatok és a tudás kezelésére és terjesztésére vonatkozó irányítási platformok létrehozása révén; |
| --- | --- |

51.

| 52. | szorgalmazza a területek (környezetvédelem, turizmus, mezőgazdaság, kézműipar, energia, szolgáltatások, szociális gazdaság) által kínált erőforrások és szolgáltatások mélyebb megértését annak érdekében, hogy elősegítse a biológiai sokféleség megőrzésével kapcsolatos intézkedések integrálását a különböző kormányzati szintek tervezésével és a területek társadalmi-gazdasági fejlődésére irányuló intézkedésekkel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kéri, hogy bővítsék és terjesszék az európai szinten a Natura 2000-es területek védelmével kapcsolatban bevált módszerekkel kapcsolatos ismereteket és támogassák a rendszeres párbeszédet az illetékes közigazgatási szervekkel, valamint vonják be a biológiai sokféleséggel foglalkozó különböző helyi állami és magán szereplőket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | javasolja, hogy a környezet állapotára vonatkozó, nehezen mérhető célkitűzésektől az eredményközpontú, „nyomásgyakorlással kapcsolatos” célok felé elmozdulva a 2020 utáni kereten belül vezessenek be működőképes, egyértelműen és gyakorlatias módon és nyelven megfogalmazott, pontos, mérhető, ambiciózus, valószerű és időhöz kötött célokat, amelyek lehetővé teszik az előrehaladás célokhoz viszonyított mérését és az arról való beszámolást; |
| --- | --- |

54.

| 55. | elismeri, hogy kényszerítőbb és könnyen közölhető célkitűzésekre és célértékekre van szükség a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret esetében, amelyek frissítik és/vagy felváltják az időhöz kötött aicsi célokat is, ideértve a következőket: 1. a biológiai sokféleségre nehezedő közvetlen nyomás csökkentésére és a fenntartható hasznosítás előmozdítására irányuló B. stratégiai célnak a 6. célkitűzés alá tartozó halak, gerinctelen fajok és vízi növények mellett magában kell foglalnia a szárazföldi fajok fenntartható hasznosítását is; 2. a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások által mindenki számára nyújtott előnyök fokozására irányuló D. stratégiai cél keretében el kell ismerni a biológiai sokféleség emberi egészséghez való hozzájárulását – eltekintve a 14., 15. és 16. célkitűzésben említettektől –, további célokat határozva meg az olyan szempontokat illetően, mint a gyógyszerészeti felhasználás, a gyógynövények, a táplálkozás, a mentális egészség és az egészségfejlesztés stb., továbbá elismerve a biológiai sokféleség, a béke és a konfliktusok, valamint az emberek vándorlása közötti összefüggéseket; 3. jobban fel kell hívni a figyelmet a talaj által kínált szolgáltatásokra, az édesvizekre és a nyílt tengerekre, valamint az ezekhez kapcsolódó biológiai sokféleségre; végül 4. a természetvédelmi és ökoszisztéma-szolgáltatások keretében intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy – az éghajlatváltozásra való tekintettel is – javuljanak az életkörülmények a városokban és az elővárosi körzetekben; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a helyi közösségek figyelmét arra, hogy a biológiai sokféleséget gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási szempontból lehetőségnek kell tekinteni, a társadalmi befogadásra vonatkozó követelményeket illetően is, új helyi együttműködési modelleket próbálva ki a biológiai sokféleséget előmozdító szociális és környezetvédelmi záradékok terjesztése alapján; |
| --- | --- |

56.

| 57. | szorgalmazza, hogy kiegészítésképpen a biológiai sokféleségre vonatkozó közös mutatókra támaszkodjanak, és azokat hangolják össze az összes releváns nemzetközi keretrendszerrel, különös tekintettel a fenntartható fejlesztési célokra. Ennek célja a párhuzamos munkavégzés elkerülése, a valódi, integrált mérhetőség és végrehajtás előmozdítása, valamint a forradalmi változások elősegítése, mindezt a szegénység felszámolása, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az alkalmazkodás, valamint a helyi közösségek élelmezéssel kapcsolatos ellenálló képessége érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | több lehetőséget kér a kapacitások fejlesztésére – a szükséges pénzügyi eszközöket és az olyan innovatív, mozgósító erejű módszereket is ideértve, mint a szakértői együttműködés –, hogy több technikai tudás és készségek álljanak rendelkezésre a biológiai sokféleség pusztulásának megfékezéséhez, illetve helyreállításához, az idegenhonos inváziós fajok betelepedésének, valamint a vadon élő állatok és növények jogellenes elpusztításának és kereskedelmének megelőzéséhez. Erre minden szinten szükség van, és a biológiai sokféleség kezelésébe be kell vonni az őslakos népeket és a helyi közösségeket, a szakértőket és a szakmabelieket is (a vadászokat, a halászokat, a pásztorokat és az erdészeket is ideértve); |
| --- | --- |

58.

| 59. | javasolja, hogy hozzanak létre erősebb partnerségeket és támogassák a közös fellépéseket valamennyi érdekelt fél és a szélesebb közönség körében, különös figyelmet fordítva az őslakosok és a helyi közösségek, a nők, a fiatalok és a biológiai sokféleségre közvetlenül támaszkodók és azokkal gazdálkodók (köztük a vadászok, halászok, pásztorok és erdészek) hozzájárulására, valamint vessenek véget a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének és elpusztításának. Az RB megismétli, hogy a jó kormányzás elvére épülő hatékony részvételi folyamathoz fokozott technikai segítségnyújtásra és/vagy iránymutatásra (nemcsak az uniós helyi és regionális önkormányzatok számára, hanem a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének származási és tranzitrégiói számára is), kapacitásbővítésre és jogokon alapuló eszközökre van szükség; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ösztönzi a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiákra és cselekvési tervekre, illetve az integrált irányításra és tervezésre vonatkozó nemzetközi szabványok, valamint más olyan eszközök kidolgozását, amelyek a térnyerés és a koherencia elősegítését szolgáló jövőbeli irányítási és igazgatási mechanizmusokhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

60.

| 61. | elismeri a biológiai sokféleség globális modellezésének, a biológiai sokféleség kezelésével kapcsolatos, jobb információkon alapuló és megalapozott döntésekre vonatkozó forgatókönyvek, valamint az innovatív adatgyűjtési rendszerek kifejlesztésének vagy a meglévő rendszerek biológiai sokféleséggel kapcsolatos adatokkal való bővítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ösztönzi a tudástranszfert szolgáló globális platformok létrehozását, továbbá a kötelezettségvállalások nemzeti szintű és helyi és regionális önkormányzatok általi végrehajtásának nyomon követését és jelentését annak érdekében, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják a bevált gyakorlatok megosztásába és gyarapításába, illetve a nyomon követés, a jelentés és az ellenőrzés támogatásába; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kitart amellett, hogy globálisan, uniós és nemzeti szinten is növelni kell a biológiai sokféleséggel kapcsolatos finanszírozást a sajátos helyi viszonyoknak megfelelően. Ehhez megfelelő iránymutatásnak is társulnia kell annak érdekében, hogy megkönnyítsék a rendelkezésre álló finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést és azok hatékony és eredményes felhasználását, továbbá azt az eredmények rendszeres és módszeres értékelésének kell kísérnie annak érdekében, hogy elkerüljék a kedvezőtlen hatásokat és a különböző szakpolitikai célkitűzések közötti ellentmondásokat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ajánlja, hogy tárják fel az előnyöket és aknázzák ki az új és innovatív finanszírozási lehetőségeket, ideértve az adóügyi ösztönzőket, az ökoszisztéma-szolgáltatásokért fizetett összegeket, a regionális/nemzeti lottójátékokat, a biológiai sokféleséggel kapcsolatban uniós és/vagy globális szinten elkülönített alapokat, a finanszírozási eszközök összekapcsolását és ötvözését, valamint a kapcsolódó strukturális innovációkat, például a biológiai sokféleséggel kapcsolatos köz-magántársulásokat, a magán-/üzleti vagy közjogi alapítványokat és a többek között önkéntes címkézési/tanúsítási intézkedésekre vonatkozó ösztönzőket; |
| --- | --- |

64.

| 65. | elkötelezi magát amellett, hogy az e véleményben kifejtettek szellemében folyamatosan és kezdeményezőleg részt vesz a biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret előkészítési folyamatában. |
| --- | --- |

65.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/30

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közlemény a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégiáról

(2018/C 461/05)

| Előadó: | André VAN DE NADORT (NL/PES), Weststellingwerf polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciadokumentum: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia
  COM(2018) 28 final |

Előadó:

André VAN DE NADORT (NL/PES), Weststellingwerf polgármestere

Referenciadokumentum:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia

COM(2018) 28 final

SZAKPOLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A.   Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága:

| 1. | üdvözli az Európai Bizottságnak a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégiáról szóló közleményét, valamint az azonosított kihívásokat és fő intézkedéseket, és hangsúlyozza, hogy erőfeszítésekre van szükség a körforgásos gazdaságra való áttérés véghezvitele, valamint a műanyagokkal kapcsolatos társadalmi és környezeti kihívások és gyakorlati problémák kezelése érdekében. Tudomásul veszi ezzel összefüggésben az Európai Bizottság jogalkotási javaslatait, amelyek az EU tengerpartjain és tengereiben leggyakrabban talált tíz egyszer használatos műanyagterméket veszik célba, melyek az elhagyott halászeszközökkel együtt az összes tengeri hulladék 70 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy a műanyagoknak – lévén hogy igen tartós, higiénikus és olcsó anyagok – számos előnyük van, azonban mély aggodalmát fejezi ki a műanyagok jelenlegi alacsony gyűjtési és újrahasznosítási aránya miatt, és úgy véli, hogy az ennek a problémának a megoldását célzó jelenlegi gyakorlatok túlságosan a „csővégi” megoldásokra összpontosítanak (gyűjtés, válogatás, feldolgozás); |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepét és érdekeit a körforgásos gazdaságban a műanyagokkal kapcsolatos megoldások kifejlesztésében és végrehajtásában. A helyi és regionális önkormányzatok hulladékgazdálkodással és környezetvédelemmel kapcsolatos feladatai közé többek között a következők tartoznak: a hulladékképződés megelőzése, hulladékgyűjtés, -szállítás, -hasznosítás (köztük a szétválogatás, az újrafelhasználás és az újrahasznosítás), hulladékkezelés és a szemét eltakarítása az utcákon, a tengerpartokon, a tavakban és a tengerekben, valamint a halászat és az idegenforgalom támogatása és a helyi polgárok tudatosabbá tétele a hulladékkal, szemeteléssel és újrafeldolgozással kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

3.

| 4. | arra összpontosít, hogy a jövőben helyi és regionális szint szempontjából a körforgásos gazdaság kereteiben kezeljék a műanyagokat. Ez kevesebb műanyagot, jobb műanyagokat, jobb gyűjtést, jobb újrahasznosítást és jobb piacokat jelent; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan úgy véli, hogy a hatékony megoldásokhoz elengedhetetlen a műanyagok értékláncában közreműködő valamennyi érdekelt fél közötti jobb együttműködés és a nyersanyagláncon alapuló megközelítés. Az intézkedéseknek az értéklánc minden tagjára ki kell terjedniük, ideértve a terméktervezést, a műanyagok előállítását, a közbeszerzést, a használatot, a gyűjtést és az újrafeldolgozást; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű megvalósításához alapvetően fontos lépést jelentő, a körforgásos megoldásokra irányuló innováció és befektetések fontosságát a körforgásos gazdaságra való áttéréshez szükséges társadalmi és magatartásbeli változások előmozdításában, felkéri ezért az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásaik során teljeskörűen tárják fel annak lehetőségeit, hogy növeljék a műanyagok körforgásos gazdaságával kapcsolatos uniós finanszírozást; |
| --- | --- |

6.

B.   Kevesebb műanyag

A műanyaghulladék csökkentését illetően a megelőzés az elsődleges prioritás

| 7. | rámutat arra, hogy az EU általános hulladékhierarchiájának megfelelően az elsődleges prioritás a műanyaghulladék képződésének megelőzése kell, hogy legyen. Azt a műanyagot, amely nem hulladékként végzi, nem kell kiválogatni, feldolgozni vagy elégetni. A hulladékképződés megelőzése a műanyagok felhasználásának korlátozásánál, valamint a termékek tervezésénél kezdődik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy számos módja van annak, hogy elkerüljék a műanyagok egyszer használatos termékekben való szükségtelen felhasználását és a termékek túlcsomagolását. Szigorítani kell a csomagolásra vonatkozó alapvető kritériumokat annak érdekében, hogy megelőzzék a szükségtelen csomagolást és a túlcsomagolást, és rendszeresen ellenőrizzék, hogy az uniós piac legfontosabb termékei eleget tesznek-e ezeknek a kritériumoknak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | szorgalmazza, hogy további, életcikluson alapuló kutatást kell végezni a csomagolás és az élelmiszerek tartósítása közötti kapcsolatról és a lehetséges alternatív megközelítésekről, hogy a (komplex) műanyag-csomagolás használata nélkül megelőzzék az élelmiszer-pazarlást; |
| --- | --- |

9.

A szemétképződés és a szemétszigetek megelőzése és az egyszer használatos termékek csökkentése

| 10. | hangsúlyozza a műanyaghulladékokkal kapcsolatos fő aggodalmat: a takarítás nagy költséggel jár a helyi és regionális önkormányzatok számára, ezért létfontosságú a szemetelés megelőzése, mind a szárazföldön, mind pedig a tengeren; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja az Európai Bizottságnak az egyszer használatos műanyagokkal kapcsolatos jogalkotási javaslatra irányuló kezdeményezését, amely célkitűzéseket javasol az egyszer használatos műanyagok használatának visszaszorítására, mivel az utcáinkon lévő műanyagszemét legnagyobb része az egyszer használatos műanyagokból származik. Ezen a téren fontos első lépésnek tartja a tengerpartokon és a tengerekben található legelterjedtebb egyszer használatos termékekre koncentráló új javaslatokat, de további ambiciózus fellépést vár, amely a szemétként megjelenő többi egyszer használatos műanyagcikkre és a szárazföldi műanyaghulladékra is kiterjed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ambiciózus összegyűjtési célkitűzéseket vár el a kiterjesztett gyártói felelősség (EPR) alkalmazási körébe tartozó egyszer használatos és út közben használatos műanyag-alkalmazásokkal kapcsolatban, például azt, hogy a szemét csökkentése érdekében az italok műanyag csomagolóanyagai részét képezzék a gyártói felelősségnek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a gyártókat és importőröket teljeskörű felelősség terheli azzal kapcsolatban, hogy termékeik szemétté válva negatív hatást fejtenek ki, ezért teljes egészében nekik kell állniuk a hulladékaik által okozott szemét összegyűjtési és kezelési költségeit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat az EU egyes közösségeinek és régióinak, azaz a legkülső régióknak, folyó menti közösségeknek, szigeteknek, part menti és kikötői közösségeknek a tengeri hulladék elleni küzdelem során jelentkező különböző nehézségeire, és hangsúlyozza annak különös fontosságát, hogy bevonják e közösségek érdekelt feleit annak biztosítása érdekében, hogy figyelembe vegyék véleményüket a pozitív és gyakorlatban alkalmazható megoldások keresése során; |
| --- | --- |

14.

| 15. | támogatja a szemeteléssel kapcsolatos figyelemfelhívó kampányok szervezését; ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatok részvételét az olyan eseményekben, mint „Let’s Clean Up Europe” („Tisztítsuk meg Európát!”) kampány és az Európai Hulladékcsökkentési Hét, és arra bátorítja a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy álljanak elő további kezdeményezésekkel; feltárja továbbá annak lehetőségeit, hogy az Európai Szolidaritási Testületen keresztül önkénteseket vonjanak be; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ennek kapcsán erőteljesen támogatja a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítményekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatban (COM(2018) 33) szereplő azon alapelvet, hogy a kikötői fogadólétesítmények használatáért alacsonyabb díjat számítsanak fel, ha a hajó kialakítása, felszerelése és működése olyan jellegű, hogy a hajó kevesebb hulladékot termel, és hulladékát fenntartható és környezetbarát módon kezeli; |
| --- | --- |

16.

A mikroműanyagok megelőzése

| 17. | rámutat arra, hogy a mikroműanyagok egy egyre szélesebb körű és nagyobb problémát jelentő jelenséget alkotnak, mivel a mikroműanyagok ma már az ökoszisztéma szinte minden részében, köztük az emberi étrendben is előfordulnak. A mikroműanyagok által az állatok és emberek egészségére, valamint az ökoszisztémáinkra gyakorolt hatások nagy része még ma sem ismert; |
| --- | --- |

17.

| 18. | további kutatást javasol a mikroműanyagok fő forrásaival és útvonalaival kapcsolatosan, mint amilyen a gépjárműabroncsok kopása és elhasználódása, a textiltermékek és a szemét, beleértve a műanyagok újrahasznosítása és a mikroműanyagok közötti kapcsolatot, valamint a mikroműanyagok által az állatok és emberek egészségére és az ökoszisztémákra gyakorolt hatást. Ezért hangsúlyozza, hogy megbízható és hatékony mérési technológiákat és folyamatokat kell kialakítani, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy támogassa a kutatás-fejlesztési tevékenységeket ezen a területen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kéri az oxidatív biológiai úton lebontható műanyagok és a termékekhez szándékosan hozzáadott mikroműanyagok betiltását azokban az esetekben, amikor a humán egészségvédelem szempontjából ezek használata nem indokolt, köztük bőrápolási termékek és a tisztító hatóanyagok esetén. Kéri továbbá a termékekből, például gumiabroncsokból és textiltermékekből véletlenül a környezetbe jutó mikroműanyagokra vonatkozó minimumkövetelmények és a műanyag pelletek lemorzsolódásának csökkentésére szolgáló intézkedések bevezetését; |
| --- | --- |

19.

C.   Jobb műanyagok

A műanyagok jobb megtervezése

| 20. | határozottan úgy véli, hogy sürgős szükség van a műanyagok jobb megtervezésére, figyelembe véve a műanyagok és műanyagtermékek jövőbeli elkülönített gyűjtésének, válogatásának és újrahasznosításának lehetőségeit annak érdekében, hogy a műanyagok a körforgásos gazdaság fenntartható elemeivé váljanak, és hangsúlyozza, hogy nagy szükség van ezen a területen az innovációra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaságban elvileg nem szabad elfogadnunk azt, hogy nem újrahasznosítható termékeket vagy anyagokat hozzanak forgalomba az uniós piacon. Ezért mimimumkövetelmény, hogy 2025-ig az uniós piacon forgalomba hozott összes műanyag, műanyagtermék és műanyag-csomagolás költséghatékony módon újrahasznosítható legyen. Ez azt is megköveteli, hogy a környezetre káros és veszélyes anyagokat 2025-ig teljesen eltávolítsák a műanyagokból és műanyagtermékekből; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaság egyben egy fosszilis energiahordozóktól mentes gazdaság is. Ezért szilárd innovációs menetrendre, ezt követően pedig a fosszilis energiahordozóktól mentes műanyagok széles körű bevezetésének támogatására van szükség ahhoz, hogy a jelenlegi fosszilis energiahordozókon alapuló műanyagokról áttérjünk az innovatív, fenntartható és környezetbarát műanyagokra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meggyőződése, hogy a műanyagtermékek előállítása során azon polimerekre kell korlátozni a polimerek számát, amelyek megfelelnek a célnak, valamint könnyen elkülöníthetők, válogathatók és újrahasznosíthatók, különösen az egyszer használatos termékek esetében. E célból adott esetben uniós szintű szabványokat kell kidolgozni ezen alkalmazások tekintetében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | további vizsgálatokat kér azzal kapcsolatban, hogy szükség van-e a műanyagokban azok fizikai tulajdonságainak befolyásolása és javítása céljából használt adalékanyagok harmonizálására és lehetséges korlátozására, hogy még könnyebbé tegyék és egyszerűsítsék a műanyagok újrahasznosítását és az újrahasznosított anyagok alkalmazását. E célból adott esetben uniós szintű ipari szabványokat kell kidolgozni a műanyagokban használt adalékanyagok tekintetében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli továbbá, hogy a nem csomagolásnak számító műanyag termékek is növelhetik a hulladékmennyiséget, ezért úgy kell ezeket megtervezni, hogy el lehessen kerülni a hulladékképződést. A gyártóknak megfelelő ártalmatlanítási rendszereket is ki kell dolgozniuk az ilyen termékek élettartamának lejárta utánra; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a kiterjesztett gyártói felelősség (EPR) fontos szerepet játszhat a környezetbarát tervezésben, ahol a fizetendő díjakat a termék körforgásos gazdaságban való hasznosíthatósága alapján határozzák meg, beleértve az újrafelhasználás, az elkülönített gyűjtés, a feldolgozás és az újrahasznosítás lehetőségeit és az újrahasznosított anyag mennyiségét. A kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó jogszabályoknak ezért tartalmazniuk kell a környezetbarát tervezéssel kapcsolatos felelősséget is. A kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó jogszabályoknak utalniuk kell az egyszer használatos termékekben a polimerek és adalékanyagok felhasználására vonatkozó, uniós szintű ipari szabványokra; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a következő évtizedekben olyan anyagokat kell kifejleszteni, amelyeknek nincsenek a ma meglevő összes műanyaghoz hasonló egészség- és környezetkárosító hatásai, és amelyek teljesen kiválthatják a műanyagokat. Ennek értelmében olyan kutatási tevékenységeket és eszközöket szorgalmaz, amelyek segítségével elérhető a modern, új anyagokra épülő, műanyagmentes jövő; |
| --- | --- |

27.

Biológiailag lebontható műanyagok

| 28. | úgy véli, hogy a biológiailag lebontható műanyagok jelenlegi generációja nem válasz a műanyaghulladék és a szemétszigetek problémájára, mivel ezek a természetes környezetben, illetve a vízrendszerekben nem bomlanak le biológiai úton; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat arra, hogy a fogyasztókat összezavarja az az üzenet, hogy bizonyos műanyagokat műanyagként, másokat pedig biohulladékként kell elkülöníteni. Ez bonyolítja a fogyasztókkal folytatott kommunikációt, és hibákhoz vezet mind a hagyományos műanyagok, mind pedig a biológiailag lebontható műanyagok elkülönítésében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a műanyagok újrafeldolgozott anyagáramába kerülő, biológiailag lebontható műanyagok akadályozzák a hagyományos műanyagok újrahasznosítását. Ezért a biológiailag lebontható műanyagok használatát azokra az alkalmazásokra kell korlátozni, ahol a biológiai lebonthatóságnak konkrét célja van, például a biológiailag lebontható zsákok használata a biohulladék számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy jobb meghatározásokra és/vagy szabványokra van szükség a biológiai lebonthatóság különböző formái tekintetében. Ezeket össze kell kapcsolni a hulladékkezeléssel, beleértve a komposztálhatóságot és az emészthetőséget is, és figyelembe kell venni az európai hulladékkezelő létesítményekben elterjedt gyakorlatokat. Mindez javítani és/vagy egyszerűsíteni fogja a címkézést, csökkenti a szemetelést, és javítja a helyes szétválogatást, továbbá ösztönözni fogja az innovációt is a biológiailag lebontható műanyagok terén; |
| --- | --- |

31.

| 32. | külön hangsúlyozza, hogy a komposztálható műanyagként eladott termékeknek valóban biológiailag lebonthatónak kell lenniük úgy, hogy ne kelljen ehhez ipari komposztálást igénybe venni. Ilyen korlátozással jelentősen csökkenthető a mikroműanyagok elterjedésének veszélye, hiszen fennáll annak a kockázata, hogy a fogyasztók tévesen úgy gondolják, hogy a jelenlegi termékmegjelölés szerinti lebomló műanyagok mindenféle további kezelés nélkül valóban biológiai úton lebomlanak; |
| --- | --- |

32.

D.   Jobb hulladékgyűjtés

| 33. | hangsúlyozza, hogy a műanyaghulladék elkülönített gyűjtésére szolgáló hatékony rendszerek elengedhetetlen követelményei a műanyagok körforgásos gazdaságának. Ezért a hulladékgyűjtő rendszereknek egyszerűnek és logikusnak kell lenniük a felhasználók számára; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok meglévő hulladékgyűjtő rendszerei általában nem kezelik célzottan a nem csomagolási műanyagokat, amelyeket ezért elkülönítve gyűjtik, és a maradékhulladék részeként, sőt (tengeri) hulladékként kerülnek a hulladéklerakókba vagy hulladékégetőkbe. Ez környezeti kárt és értékes újrahasznosítható anyagok kiesését okozza, valamint összezavarja a fogyasztókat, akik nem értik, hogy egyes műanyagokat miért kell elkülöníteni újrahasznosítás céljából, míg másokat nem; A jobb információs kampányok, valamint a szelektív gyűjtés logikájának a tagállamok közötti nagyobb egységessége lehetővé tenné az újrahasznosított anyagok mennyiségének növekedését, valamint az elkülönítésre vonatkozó jelzések jobb figyelembevételét mind a helyi lakosok, mind a turisták részéről; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri, hogy azokban a helyzetekben, amikor a műanyagokat és műanyagtermékeket a kiterjesztett gyártói felelősség alapján gyűjtik, hatékony célokat kell meghatározni olyan módon, hogy a gyártókat ösztönözzék a célok lehetőség szerinti meghaladására; |
| --- | --- |

35.

A műanyagok hatékony elkülönített gyűjtése

| 36. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be az elkülönített gyűjtésbe valamennyi érdekelt felet, köztük azokat is, amelyek a nem műanyaghulladékok keletkezésének megelőzése és kezelése terén tevékenykednek; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a hulladékgyűjtő rendszereknek a műanyagra mint anyagra, nem pedig a műanyagra mint csomagolóanyagra kellene összpontosítaniuk. Ez jelentősen egyszerűsítené a fogyasztókkal folytatott kommunikációt, és az összegyűjtési arány növeléséhez vezetne. A helyi és regionális önkormányzatok és a kiterjesztett gyártói felelősség rendszerei közötti jobb összhangra lenne szükség ahhoz, hogy foglalkozzanak a nem csomagolóanyagokból származó műanyag hulladékokkal a gyártókkal és importőrökkel folytatott párbeszéd során. Ezt a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelv felülvizsgálatakor is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli, hogy iránymutatásokat dolgoznak ki a hulladék elkülönített gyűjtéséről és szétválogatásáról, és felkéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják az iránymutatások elkészítésének és terjesztésének folyamatába, figyelembe véve, hogy milyen fontos szerepet töltenek be sok tagállamban; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hulladékgazdálkodási stratégiáknak a hulladékhierarchiára kell összpontosítaniuk, azaz a hulladékképződés megelőzésére, az elkülönített gyűjtésre és a maradékhulladék minimalizálására. Számos jó példa és tapasztalat van az ilyen fajta stratégiára. Ösztönözni kell az innovációt az elkülönített gyűjtés területén, és erőteljesen támogatni kell a bevált gyakorlatok és az ismeretek helyi és regionális hatóságok közötti cseréjét, például olyan eszközökkel, mint a technikai segítségnyújtás és információcsere (TAIEX) kölcsönös felülvizsgálati eszköze vagy az EU városfejlesztési menetrendje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy elejét kell venni annak, hogy a műanyaghulladék-behozatalra bevezetett kínai tilalom még több hulladéklerakóhoz, (illegális) hulladékdömpinghez vagy hulladékégetőhöz vezessen, és hogy korszerű újrafeldolgozó létesítményekbe kell beruházni; |
| --- | --- |

40.

Figyelemfelhívás és magatartásbeli változás

| 41. | hangsúlyozza, hogy a sikeres hulladékgazdálkodási stratégiák kidolgozásához az Európai Bizottságnak, a tagállamoknak és a helyi és regionális önkormányzatoknak tudatában kell lenniük az infrastruktúra, a kommunikáció és nyilvánosság általi észlelés között helyi és regionális szinten meglévő kapcsolatnak, valamint azoknak az eszközöknek, amelyeket a magatartásbeli változás támogatása céljából alkalmazni lehet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a polgárok hulladékgazdálkodással kapcsolatos tudatossága előfeltétele a hatékony hulladékgyűjtési rendszerek megfelelő működésének. A lakosság tudatossága a szelektív gyűjtésnek és a hulladékkeletkezés megelőzésének támogatásában és helyi kezdeményezések szervezésében nyilvánul meg, önmagában azonban nem szükségszerűen vezet el a magatartásbeli változáshoz. Ezért elengedhetetlen azoknak a mechanizmusoknak a jobb megértése, amelyek hozzájárulhatnak a pozitív magatartásbeli változáshoz. A Régiók Bizottsága ezért hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a magatartásbeli változás előmozdítását célzó – részben klasszikus eszközöket, például ösztönzőket és szankciókat, részben pedig innovatív módszereket alkalmazó – stratégiák továbbfejlesztését, valamint erőteljesen támogatni kell a bevált gyakorlatok és az ismeretek helyi és regionális hatóságok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

42.

| 43. | arra bátorítja valamennyi helyi és regionális érdekelt felet, hogy működjenek közre az újrahasznosított műanyagok előnyeinek tudatosításában; |
| --- | --- |

43.

Mérlegelni kellene az italcsomagolások harmonizált betéti rendszerének európai szintű használatát

| 44. | elismeri, hogy a betétdíjrendszerek bizonyítottan nagyon magas begyűjtési arányt és nagyon magas szintű újrahasznosítást értek el, és nagyon hatékonyak a szemétképződés és a szemétszigetek megelőzésében is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | elismeri, hogy egyre több uniós tagállam vezet be betétdíjrendszereket, ami néha negatív határokon átnyúló hatásokat fejt ki az eltérő betétdíjrendszerekkel rendelkező régiókban; |
| --- | --- |

45.

| 46. | azt javasolja, hogy a negatív határokon átnyúló hatások megakadályozása és az áruk szabad mozgásának elősegítése érdekében fontolóra lehetne venni egy uniós szinten harmonizált rendszert, vagy legalább a minél nagyobb fokú koordinációt a betétdíjrendszereket jelenleg bevezető vagy a jövőben új rendszereket bevezetni tervező tagállamok esetében; |
| --- | --- |

46.

Fel kell tárni a mennyiségi célok alternatíváit

| 47. | megjegyzi, hogy a műanyagok elkülönített gyűjtésére és újrahasznosítására a különböző uniós irányelvekben meghatározott célok (a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelv, az elhasználódott járművekről szóló irányelv, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv) minden tagállamra nézve azonosak, bár a tagállamok tényleges teljesítményében nagy eltérések lehetnek. Ez olyan helyzetet eredményez, ahol néhány tagállamnak még mindig nagy erőfeszítéseket kell tennie, míg mások már könnyen elérték a célokat, és semmi sem ösztönzi őket a célok meghaladására; |
| --- | --- |

47.

| 48. | sürgeti, hogy vizsgálják meg újra a különböző irányelvekben rögzített célokat, hogy erőteljesebb ösztönzőket teremtsenek, és az alábbi lehetséges megközelítések alapján bátorítsák a jobb minőségű újrahasznosítást:






  — | bónusz bevezetése, ha meghaladják a célokat, |
| --- | --- | --- |

48.

—

bónusz bevezetése, ha meghaladják a célokat,

| — | a gyártók pénzügyi felelősségének kiterjesztése a termékeikkel kapcsolatos hulladékkezelés teljes költségére, beleértve a szemétfeltakarítás költségét vagy azon termékeik összegyűjtésének és kezelésének költségét, amelyet nem elkülönítve gyűjtenek össze, és még mindig a maradékhulladékba kerül; |
| --- | --- |

—

a gyártók pénzügyi felelősségének kiterjesztése a termékeikkel kapcsolatos hulladékkezelés teljes költségére, beleértve a szemétfeltakarítás költségét vagy azon termékeik összegyűjtésének és kezelésének költségét, amelyet nem elkülönítve gyűjtenek össze, és még mindig a maradékhulladékba kerül;

E.   Jobb újrahasznosítás

A válogatási és újrahasznosítási technológia fejlesztése

| 49. | határozottan támogatja az új válogatási és újrahasznosítási technológiákkal kapcsolatos kutatást és innovációt, ideértve a depolimerizációt is. Ez elméletben a műanyagok válogatásával és újrahasznosításával kapcsolatos jelenlegi problémák közül sokat megoldhatna; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza a régiók és városok fejlődési lehetőségeit, és támogatja az élő laboratóriumok, innovációs központok és az együttműködésen alapuló és innovatív megközelítések egyéb formái keretében megvalósuló, alulról építkező kezdeményezéseket, amelyek az intelligens tervezés és a másodlagos nyersanyagok használatának előmozdítására irányulnak; |
| --- | --- |

50.

| 51. | támogatja a stratégia kiemelt kutatási és innovációs tevékenységeivel kapcsolatban javasolt további beruházásokat, és felajánlja, hogy együttműködik az Európai Bizottsággal a műanyagokra vonatkozó új stratégiai kutatási és innovációs terv kidolgozásában. Ennek az együttműködésnek biztosítania kell a helyi és regionális dimenzió figyelembevételét mind a megoldandó kiemelt problémák azonosítása, mind pedig az előállított innovációk megfelelő terjesztése során; |
| --- | --- |

51.

| 52. | támogatja a szétválogatott műanyaghulladékokra és az újrahasznosított műanyagokra vonatkozó minőségi szabványok kidolgozására irányuló munkát; |
| --- | --- |

52.

Az energetikai hasznosítást előnyben kell részesíteni a lerakással szemben

| 53. | emlékeztet arra, hogy rövid távon a nem újrahasznosítható műanyaghulladékot és a veszélyes anyagokat tartalmazó műanyaghulladékot a leghatékonyabb és legtisztább módon kell kezelni az energetikai hasznosító létesítményekben, ahol a műanyaghulladék nagy energiatartalma hő és villamos energia előállítására használható fel; |
| --- | --- |

53.

F.   Jobb piacok

Erőteljesen ösztönözni kell az újrafeldolgozott összetevők új termékekben való felhasználását

| 54. | határozottan úgy véli, hogy pénzügyi ösztönzőkkel kell serkenteni az újrahasznosított összetevők iránti keresletet a végfelhasználók körében, amelyek egy pénzügyileg valóban vonzó alternatívát kínálnak az új nyersanyagokkal és a fosszilis energiahordozókon alapuló műanyagokkal szemben, továbbá a másodlagos nyersanyagok egységes piaca előtt álló akadályok felszámolásával kell ösztönözni ezt a keresletet; |
| --- | --- |

54.

| 55. | emlékeztet arra, hogy a fosszilis tüzelőanyagok még mindig támogatásban részesülnek, és emiatt az új műanyagok olcsóbbak, mint az újrahasznosított műanyagok vagy bioalapú műanyagok, ami az egyik fő akadálya a műanyagok tekintetében a körforgásos gazdaság fejlődésének; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy szüntessék meg ezeket a negatív ösztönzőket. Emellett a fosszilis energiahordozókon alapuló műanyagok vagy műanyagtermékek gyártóit és importőreit pénzügyileg felelőssé lehetne tenni a műanyaghulladékaik végső kezeléséből származó CO2-kibocsátások csökkentéséért; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy 2025-re a műanyagtermékek gyártóinak az új műanyagok előállítása során legalább 50 %-ban újrahasznosított anyagokat kell felhasználniuk, hacsak a végtermékre vonatkozó jogi korlátozások nem tiltják az újrahasznosított anyagok felhasználását. Hangsúlyozza, hogy egy értékláncon alapuló megközelítésre van szükség a gyártók, a fogyasztók, a helyi és regionális önkormányzatok és az újrahasznosítási ipar érdekeinek összehangolásához, hogy növeljék az újrahasznosítás minőségét és a másodlagos nyersanyagok elterjedését; |
| --- | --- |

56.

| 57. | támogatja ezért a vállalatok és/vagy ágazati szövetségek önkéntes vállalásaira irányuló uniós kezdeményezést, és felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy tegyék láthatóvá a területükön működő érdekelt felek vállalásait, előmozdítva ezzel a bevált gyakorlatokat, és ösztönözve másokat a példa követésére, egyúttal azt is vizsgálva, hogy a vállalások teljesítése miként halad, és szükség esetén rámutatva a hibákra is, annak biztosítása érdekében, hogy az önkéntes vállalások ne csak üres ígéretek maradjanak, amelyeket pusztán egyes termékek vagy ágazatok látszólagos környezetbaráttá tételére használnak; |
| --- | --- |

57.

Közbeszerzés

| 58. | hangsúlyozza, hogy a zöld közbeszerzés eszközt ad az európai közigazgatási szervek kezébe a műanyaghulladékok keletkezésének megelőzésére, hiszen önkéntes alapon felhasználhatják vásárlóerejüket arra, hogy környezetbarát árucikkeket, szolgáltatásokat és munkákat válasszanak, amivel egyben más szervezetek számára is példát mutatnak. Felkéri ezért a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy közbeszerzési politikáik révén járuljanak hozzá a műanyagok újrahasznosíthatóságához annak megkövetelésével, hogy az általuk beszerzett termékekben alkalmazzák a környezetbarát tervezés elveit, és használjanak fel újrahasznosított összetevőket; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli ennek kapcsán azokat az iránymutatásokat, amelyeket az Európai Bizottság, illetve számos európai ország a zöld közbeszerzés terén az erre vonatkozó nemzeti kritériumok (1) formájában kidolgozott, de arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot részletesebb iránymutató dokumentumokra, amelyek információkat tartalmaznak az újrahasznosított műanyagok típusáról, azok lehetséges felhasználásairól és az újrahasznosított műanyagok használatából adódóan a helyi és regionális önkormányzatok számára jelentkező környezeti és lehetséges gazdasági hasznokról; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kiemeli, hogy a műanyagok legnagyobb része Ázsiából kerül az óceánokba, és a műanyagoknak világszinten csupán 9 %-át hasznosítják újra. Ilyen körülmények között nagy lehetőséget lát a globális ellátási láncokon belüli fenntarthatóság és nyomonkövethetőség javítására az EU „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című új kereskedelemstratégiájának bevezetése révén, amely kereskedelmi megállapodások és preferenciális programok révén kívánja világszerte előmozdítani a fenntartható fejlődést. Támogatja ezzel kapcsolatban az Európai Parlament által 2017 márciusában javasolt „A ruházati ágazatra irányuló kiemelt uniós kezdeményezés” című ágazati dokumentumot (2), hangsúlyozva, hogy az ilyen kezdeményezések sikere attól is függ, hogy a helyi és regionális önkormányzatok támogatják-e őket, és hogy azoknak egy decentralizált fejlesztési együttműködés keretében útmutatást kell nyújtaniuk a helyi és regionális fellépésekhez. |
| --- | --- |

60.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm.

1

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//HU

2

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//HU

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/37

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A sport integrációja a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós menetrendbe

(2018/C 461/06)

| Előadó: | Roberto PELLA (IT/EPP), Valdengo (Biella megye) polgármestere |
| --- | --- |

Előadó:

Roberto PELLA (IT/EPP), Valdengo (Biella megye) polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | elemezni kívánja a sportnak az Európai Unióra, valamint a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt gazdasági és emberi, valamint a társadalmi befogadás terén megnyilvánuló, egymástól elválaszthatatlan vetületeit. A motorikus tevékenység és a testmozgás kontinuumaként értelmezett sport valójában számos olyan szakpolitikát, terméket és szolgáltatást magában foglal, amelyek hatnak különböző értékláncokra, és interakcióba lépnek azokkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat arra, hogy jelenlegi becslések szerint a sport az Unió szempontjából alapvető fontosságú gazdasági ágazatot képvisel, amennyiben „mérete a nemzetgazdaságokban a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és a halászat együttes méretéhez hasonlítható” (1), és jelentősége várhatóan tovább fog növekedni. Emellett a sport mint ágazat az Unió globális GDP-jének 2 %-át teszi ki, és az egész kontinensen 7,3 millió munkahely, vagyis az Unión belüli teljes foglalkoztatás 3,5 %-a függ össze a sporttal. A turisztikai ágazatot tekintve 12 és 15 millió közé tehető a sporteseményeken való részvétel vagy valamely sport gyakorlásának céljából megtett éves nemzetközi utazások száma. A sport mint ágazat egyik sajátossága, hogy szorosan kötődik más termelési területekhez, úgymint: akadálymentes turizmus vagy sportturizmus, technológia, egészségügy, környezetvédelem és közlekedés, integráció, építőipar, infrastruktúrák, és ezek esetében mind közvetlen, mind közvetett módon hozzájárul a hozzáadott érték megteremtéséhez (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ezzel egyidejűleg rámutat arra, hogy az SpEA (SportsEconAustria) által az Európai Parlament számára készített tanulmány (3) kimutatta, hogy a sport hatása, valamint a közpolitikákra gyakorolt befolyása és iránymutató szerepe mennyire alábecsült, főként az olyan jelenségek tekintetében, mint az önkéntesség (a sporttevékenységek többsége nonprofit keretek között zajlik), a társadalmi integrációs és befogadó folyamatokból eredő átgyűrűző hatás vagy a testmozgás hiányának költsége, amely az Unió 28 tagállamában évi 80 milliárd eurót tesz ki (4), nem is beszélve a testmozgás hiányából vagy elégtelenségéből adódó betegségek regionális egészségügyi költségvetésekre gyakorolt középtávú hatásáról; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a szakpolitikák egyre inkább fontos szempontként veszik figyelembe a testmozgást, helyi szinten továbbra is jelentős ismerethiány tapasztalható a testmozgás szélesebb értelemben vett előnyeit illetően. A kutatások szerint a helyi politikai döntéshozók 66 %-a nincs tisztában a településén jellemző elhízás arányával, 84 %-a pedig a túlsúlyosok arányát nem ismeri (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a sport nem csupán mellékágazat, hanem az Unió kiemelt beruházási célpontja, hiszen a sport fogalommeghatározása napjainkban a versenyzés mellett teljes mértékben magában foglalja a motorikus tevékenységeket és a testmozgást is, amelyek nemcsak maga a sporttevékenység erősítéséhez elengedhetetlenek, hanem az egészség előmozdításához és az egészséges életmód kialakításához is. A cél a különböző sportágakhoz való igazságosabb – más szóval egyenlő, méltányos és egyenértékű – hozzáférés biztosítása és a krónikus betegségek (elsősorban a nem fertőző betegségek, pl. elhízás, 2-es típusú cukorbetegség, szív- és érrendszeri kockázat, mentális betegségek stb.) kialakulásának megelőzése; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza a sport kulcsszerepét az egészség és a jóllét javításában, különösen az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési programból, az egészségfejlesztő testmozgás programból (Health-Enhancing Physical Activity – HEPA), az Egészségügyi Világszervezet 2014-től 2019-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjéből és a táplálkozásra, elhízásra és testmozgásra vonatkozó európai adatbázisából (NOPA) kiindulva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet tovább arra, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend szerint a sport a fenntartható fejlesztés fontos tényezője, és elismeri szerepét az egészség és az oktatás javításában, valamint hozzájárulását a békéhez, a tolerancia, a tisztelet és a társadalmi befogadás előmozdításához, illetve a nők és a fiatalok szerepének erősítéséhez (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | idéz néhányat a sportra vonatkozó Eurobarométer felmérés (7) eredményeiből:






  — | az európai polgárok közel fele (46 %) nem mozog, illetve nem sportol, és ez az arány az utóbbi években, 2009 óta fokozatosan nőtt (a 2013-as 42 %-hoz képest), |
| --- | --- | --- |

8.

—

az európai polgárok közel fele (46 %) nem mozog, illetve nem sportol, és ez az arány az utóbbi években, 2009 óta fokozatosan nőtt (a 2013-as 42 %-hoz képest),

| — | a testmozgás vagy a sporttevékenységekben való részvétel kevésbé jellemző az alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkező és/vagy nagyobb gazdasági nehézségekkel küzdő egyének körében, |
| --- | --- |

—

a testmozgás vagy a sporttevékenységekben való részvétel kevésbé jellemző az alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkező és/vagy nagyobb gazdasági nehézségekkel küzdő egyének körében,

| — | az emberek gyakrabban sportolnak „informális” helyszíneken (pl. parkokban vagy szabadtéren (40 %), otthon (32 %) vagy az iskola/munkahely és az otthon közötti útvonalon (23 %), mint a hivatalosan erre a célra szolgáló helyeken, |
| --- | --- |

—

az emberek gyakrabban sportolnak „informális” helyszíneken (pl. parkokban vagy szabadtéren (40 %), otthon (32 %) vagy az iskola/munkahely és az otthon közötti útvonalon (23 %), mint a hivatalosan erre a célra szolgáló helyeken,

| — | a sporttevékenység esetében a fő motiváció az egészségi állapot javítása és a jó erőnlét, míg a fő akadályt az időhiány jelenti, |
| --- | --- |

—

a sporttevékenység esetében a fő motiváció az egészségi állapot javítása és a jó erőnlét, míg a fő akadályt az időhiány jelenti,

| — | az európai polgárok nagy része úgy gondolja, hogy vannak helyi lehetőségek testmozgásra, ugyanakkor közülük sokan úgy vélekednek, hogy a helyi önkormányzatok többet is tehetnének ezen a téren; |
| --- | --- |

—

az európai polgárok nagy része úgy gondolja, hogy vannak helyi lehetőségek testmozgásra, ugyanakkor közülük sokan úgy vélekednek, hogy a helyi önkormányzatok többet is tehetnének ezen a téren;

| 9. | felhívja a figyelmet arra, hogy a mai gazdaságban és társadalomban – többek között az Uniót sújtó gazdasági válságot követően – a sport jelentős előnyöket hozhat a helyi és regionális hatóságok számára az alábbi szempontokat illetően: az érintett ágazatok átjárhatósága és az azokra gyakorolt fellendítő hatás; javíthatja a versenyképességet, a vonzerőt és az életminőséget ott, ahol jelentős és rendszeres sporteseményeket tartanak; javulhat a foglalkoztathatóság, tekintve, hogy Európában nagyon sokszor az önkormányzatok a sportlétesítmények tulajdonosai; és elősegítheti az integrációt, mivel az Unió által képviselt és gyakran helyi szinten erőteljesebben kifejezésre kerülő értékek hatékony kommunikációs eszköze (8). Ebből kifolyólag, mivel a sportot egyre gyakrabban alkalmazzák a társadalmi és gazdasági célkitűzések elérését szolgáló eszközként, a sportszektor – nemcsak mint a kitűzött célok eléréséhez szükséges eszköz, hanem mint maga a stratégiai célkitűzés – hatékonyságára vonatkozó igény fokozatosan növekszik; |
| --- | --- |

9.

Háttér: az európai szinten létező kezdeményezések

| 10. | rámutat arra, hogy a sportról szóló első jelentős szakpolitikai dokumentumot, a sportról szóló fehér könyvet az Európai Bizottság 2007-ben tette közzé; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy a kulturális, oktatási és sportrendezvények jó szolgálatot tehetnek az integráció előmozdításában, ahogyan azt az RB „A radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelem” című véleménye is hangsúlyozza (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a 2009 decemberétől hatályos Lisszaboni Szerződés külön cikket vezetett be (nevezetesen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkét), amely új hatáskörökkel ruházta fel az Uniót a sport támogatását illetően, rendelkezve annak ösztönzéséről, és felszólítva az Európai Uniót a sport európai dimenziójának fejlesztésére vonatkozó intézkedések kidolgozására. Az EUMSZ 6. cikkének e) pontja kimondta, hogy az EU hatáskörrel rendelkezik a tagállamok fellépéseinek támogatására vagy kiegészítésére a sport területén; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet rá, hogy 2011-ben az Európai Bizottság elfogadta „A sport európai dimenziójának fejlesztése” című közleményt (10), amelynek alapján a Tanács állásfoglalást fogadott el az Unió sporttal kapcsolatos, a 2011–2014-es időszakra szóló munkatervéről, amely tovább erősítette az európai együttműködést a sport terén, meghatározva a prioritásokat azon uniós szintű tevékenységek esetében, amelyekben az uniós tagállamok és az Európai Bizottság részt vesznek. 2012-ben a Tanács következtetéseket fogadott el az egészségfejlesztő testmozgás előmozdításával, valamint a sporttal kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásához szükséges adatbázisok megerősítésével kapcsolatban, és felszólította az Európai Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen közzé felméréseket a sportra és a testmozgásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet továbbá, hogy a munkaterv megvalósítása érdekében a szakértői szintű munkálatok a jelenlegi Eurobarométer felmérés kérdőívének összeállítására irányultak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a közelmúltban (2017) a sport innovációjának európai platformja (EPSI) együttműködés keretében egy jelenleg tíz országot magában foglaló, ClusSport elnevezésű régióközi kezdeményezés indult az ágazat gazdasági fejlődésének és értékteremtésének témájában; az utóbbi 18 évben az Európai Sportfővárosok Szövetsége (ACES) az európai értékeket népszerűsítette az Európai Sportfővárosok és Sportvárosok/települések díja révén, Európa zászlaja alatt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat arra, hogy 2017 júliusában lépett hatályba az Unió sporttal kapcsolatos új munkaterve, amely meghatározza azokat a kulcsfontosságú témákat, amelyek számára az uniós tagállamoknak és az Európai Bizottságnak 2020-ig elsőbbséget kell biztosítaniuk, nevezetesen: a kiskorúak védelmének, a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemnek, a dopping megelőzésének és a korrupció elleni fellépésnek a sportba való, a jó kormányzásra épülő integrálása; a sport innovációra épülő gazdasági vetülete, valamint kapcsolat a sport és a digitális egységes piac között; a sport és a társadalom, a társadalmi befogadásra, az edzőkre, a médiára, a környezetre, az egészségre, az oktatásra és a sportdiplomáciára összpontosítva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | végül emlékeztet az Európai Bizottság legutóbbi, „Tartui felhívás az egészséges életmódért” elnevezésű kezdeményezésére (11), amely utat nyitott a különböző szakpolitikai területek közötti dinamikus együttműködés előtt; |
| --- | --- |

17.

Célkitűzések

| 18. | tekintve az eddig azonosított lehetőségeket és hiányosságokat, az alábbi kérdések kezelését javasolja:






  a. | a folyamatban lévő projektek és a legújabb területi intézkedések közötti párbeszéd javítása a széles körű részvétel, a bevált gyakorlatok cseréje és a – nem európai országokra is kiterjesztett – partnerségek ösztönzése által, |
| --- | --- | --- |

18.

a.

a folyamatban lévő projektek és a legújabb területi intézkedések közötti párbeszéd javítása a széles körű részvétel, a bevált gyakorlatok cseréje és a – nem európai országokra is kiterjesztett – partnerségek ösztönzése által,

| b. | szorosabb kapcsolat kiépítése az emberekkel, a sport területén megvalósuló projektek erősebb társadalmi dimenziója a közelség és a helyi jelleg vezérelveinek értelmében, tükrözve a helyi és regionális hatóságok sportlétesítményeket és sporteseményeket illető felelősségét is, |
| --- | --- |

b.

szorosabb kapcsolat kiépítése az emberekkel, a sport területén megvalósuló projektek erősebb társadalmi dimenziója a közelség és a helyi jelleg vezérelveinek értelmében, tükrözve a helyi és regionális hatóságok sportlétesítményeket és sporteseményeket illető felelősségét is,

| c. | a testmozgás és a sport általános pozitív hatásait illető tudatosság maximalizálása, |
| --- | --- |

c.

a testmozgás és a sport általános pozitív hatásait illető tudatosság maximalizálása,

| d. | a sport által az Unió gazdaságára gyakorolt pozitív hatás széles körű ismertetése, ezáltal a sportpolitika nagyobb fokú integrálása azokba az ágazatokba, amelyekkel összefüggésben áll és amelyekre hatással van, |
| --- | --- |

d.

a sport által az Unió gazdaságára gyakorolt pozitív hatás széles körű ismertetése, ezáltal a sportpolitika nagyobb fokú integrálása azokba az ágazatokba, amelyekkel összefüggésben áll és amelyekre hatással van,

| e. | a technológiai innovációk, valamint a helyi és regionális közösségek eszközeire támaszkodó vállalkozások számának növelése a kutatás, a technológia és az oktatás ágazatainak működtetői és az irányító hatóságok felé címzett azon felhívás által, hogy működjenek együtt egy olyan közös stratégia kidolgozásán és megvalósításán, amely hatással van a termelési értéklánc minden szakaszában meglévő kapcsolatokra, és amely maximálisan figyelembe veszi az ágazat által kínált munkalehetőségeket, |
| --- | --- |

e.

a technológiai innovációk, valamint a helyi és regionális közösségek eszközeire támaszkodó vállalkozások számának növelése a kutatás, a technológia és az oktatás ágazatainak működtetői és az irányító hatóságok felé címzett azon felhívás által, hogy működjenek együtt egy olyan közös stratégia kidolgozásán és megvalósításán, amely hatással van a termelési értéklánc minden szakaszában meglévő kapcsolatokra, és amely maximálisan figyelembe veszi az ágazat által kínált munkalehetőségeket,

| f. | a sport mint valódi állampolgári jog elismerése, mely a szocializáció és a befogadás eszköze különösen a fogyatékkal élők esetében – lehetőséget teremtve az életminőség, illetve a fizikai és mentális jóllét javítására –, valamint oktatási lehetőség is, |
| --- | --- |

f.

a sport mint valódi állampolgári jog elismerése, mely a szocializáció és a befogadás eszköze különösen a fogyatékkal élők esetében – lehetőséget teremtve az életminőség, illetve a fizikai és mentális jóllét javítására –, valamint oktatási lehetőség is,

| g. | támogatás nyújtása a sportlétesítmények mindenki számára való hozzáférhetővé tételéhez, korra, nemre, állampolgárságra és vagyoni helyzetre való tekintet nélkül, lehetővé téve a szabad igénybevételt és meghosszabbítva a nagyközönség számára rendelkezésre álló időt; |
| --- | --- |

g.

támogatás nyújtása a sportlétesítmények mindenki számára való hozzáférhetővé tételéhez, korra, nemre, állampolgárságra és vagyoni helyzetre való tekintet nélkül, lehetővé téve a szabad igénybevételt és meghosszabbítva a nagyközönség számára rendelkezésre álló időt;

| h. | a női sportversenyek támogatásának és láthatóságának növelése, |
| --- | --- |

h.

a női sportversenyek támogatásának és láthatóságának növelése,

| i. | a sport elismerése az egyenlőség és a társadalmi integráció megkönnyítésére irányuló referenciaeszközként, |
| --- | --- |

i.

a sport elismerése az egyenlőség és a társadalmi integráció megkönnyítésére irányuló referenciaeszközként,

| j. | költségvetési támogatás az amatőr sportolóknak a versenyeik keretében történő mobilitásához, különösen a távoli, szigeti és legkülső területekről érkező sportolók esetében. |
| --- | --- |

j.

költségvetési támogatás az amatőr sportolóknak a versenyeik keretében történő mobilitásához, különösen a távoli, szigeti és legkülső területekről érkező sportolók esetében.

Politikai ajánlások és javaslatok

| 19. | megállapítja, hogy a sportnak a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós menetrendbe történő integrációja érdekében az alábbiak révén van lehetőség fellépéseket javasolni és hatékony eszközöket bevezetni: |
| --- | --- |

19.

Politikai szinten

| 20. | jelentős erőfeszítések a sportdiplomácia területén, amelyek a sporton és az építő jellegű, többszintű párbeszéden keresztül képesek az európai értékek előmozdítására, bevonva a kormányzás minden szintjét és az európai intézményeket, úgymint az Európai Parlamentet például a sportról szóló közös munkacsoport révén, a Tanács érdekelt főigazgatóságait, a nemzeti és európai olimpiai bizottságokat, és valamennyi érdekelt felet, többek között a civil társadalmat, például néhány kísérleti projekten keresztül; |
| --- | --- |

20.

| 21. | külkapcsolatok és Európán kívüli nemzetközi együttműködési programok kialakítása, újabb lehetőségeket teremtve a cserékre mobilitási projektek, valamint az ismeretek, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje által (lásd: gyakorlati közösségek); |
| --- | --- |

21.

| 22. | olyan eszközök kidolgozása európai szinten, amelyek az ún. puha politikai fellépéseken és mentorprogramokon keresztül – például az évente megrendezésre kerülő európai uniós sportfórummal vagy a sportnapokkal együttműködésben – a sportot az Unió gazdasági növekedési faktorai közé emelik; a nemzeti és európai szinten is megjelenő helyi és regionális szintű sportszervezetek és sportegyesületek között a bevált gyakorlatok cseréjének támogatása egy olyan alulról építkező és részvételen alapuló megközelítés alapján, amely figyelembe veszi igényeiket és szükségleteiket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | az európai helyi és regionális hatóságok szerepének megerősítése azáltal, hogy a különböző területek aktívan és összehangoltabban vesznek részt az évente megrendezésre kerülő Európai Sporthét elnevezésű kezdeményezésben: a sporthét a kezdetek óta erőteljes motiváció forrását jelentette az olyan közép- és hosszú távú közpolitikák kialakítása során, amelyek bizonyítottan pozitív hatással vannak az egészséges életmódra és az egészséggel kapcsolatos szokásokra, valamint az európai polgárok aktív életben való magasabb részvételére, amely tényezők együttesen képesek biztosítani a szakmaiság és a foglalkoztathatóság magasabb szintjét a sportszektorban; |
| --- | --- |

23.

| 24. | az Európai Unió gyakorlati támogatása ahhoz, hogy a tagállamokban teljeskörűen végrehajtsák a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény sporttal kapcsolatos vonatkozásait; |
| --- | --- |

24.

Programszinten

| 25. | üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy megduplázza az Erasmus forrásait a következő, 2021–2027-es időszakra szóló hosszú távú uniós költségvetésben, valamint azt, hogy a tömegsportra összpontosít (12). Kéri az Európai Bizottságot, hogy helyezzen hangsúlyt az edzők és sportigazgatók, valamint az ágazathoz tág értelemben kapcsolódó – különösen fiatal – szakemberek közötti tapasztalatcserére, például egymástól való tanulás vagy tanulmányutak révén, az ismeretek és a tapasztalatok megosztásával, helyi szinten a városokon és az önkormányzatokon belüli kapacitásépítéssel olyan innovatív megközelítések kialakítása érdekében, melyek értelmében a testmozgás a városstratégiák egyik kulcseleme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | célzott pénzügyi források elkülönítését kéri kifejezetten a sportra a következő európai strukturális és beruházási alapokban, részben a tömegsport-infrastruktúra alulfinanszírozottságára is tekintettel, a testmozgás elősegítésére összpontosítva, különösen a hátrányos helyzetű területeken, hogy mindenki számára elérhetővé váljanak a sporttevékenységek, és erősítve a humán készségeket és képességeket mint a gazdasági és társadalmi fejlődés fő mozgatórugóit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | szintén az „Erasmus+” programon belül világosabb iránymutatásokat kell megfogalmazni annak szükségszerűségéről, hogy a sporttevékenység a tankötelezettség kezdetétől fogva támogatásra leljen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | az európai strukturális és beruházási alapok támogassák főként a fiatalkori foglalkoztatást az induló vállalkozásokon és az ágazaton belüli technológiai innovációs platformokon keresztül, továbbá a tömegsport megerősítése az infrastruktúrák és a sportlétesítmények újszerű, kis léptékű kezelése által; a nemek közötti egyenlőség előmozdítása a sport révén a részvétel arányát növelő, hatékonyabb sportpolitikák érdekében. Emellett az esb-alapokból új megoldások támogathatók az uniós régiók útjában álló sajátos problémákra, például a hagyományos sportok és népi játékok támogatása, valamint ezek közoktatási tantervekbe történő beépítésének ösztönzése által, amelyek Európa egészének értékét és ismertségét növelik, miközben életben tartják a közösségek sajátosságait és identitását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | az egészség előmozdítása a testmozgáson keresztül – amint az a tartui felhívásban is szerepel –, többek között a munkahelyeken is. Meg lehetne fontolni, hogy a munkáltatók, ezen belül az európai kkv-k is ösztönzőket kapjanak ehhez a munkavállalók teljesítményének és a globális termelékenységnek a javítása, és egyúttal a gyakori hiányzások csökkentése és a betegségek megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozni kell annak fontosságát, hogy közösségi tevékenységeket tervezzenek – lehetőség szerint civil társadalmi szereplők közreműködésével – könnyen hozzáférhető területeken, amelyek jól megközelíthetőek a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek számára, különös tekintettel a mozgáskorlátozottakra (13), az anyákra és a gyermekekre, valamint az idősebbekre, továbbá a kirekesztés által fenyegetett csoportokra – úgymint a migránsok vagy a bizonytalan társadalmi-gazdasági körülmények között élők – az európai polgárok közötti integráció és generációs párbeszéd elősegítése érdekében; közösségi tevékenységek tervezése a fogvatartott személyek számára. Ennek érdekében egy a már meglévő WIFI4EU kezdeményezéshez hasonló Sport4EU kezdeményezésre szólít fel az egészség sporton és testmozgáson keresztül történő megőrzése céljából. A kezdeményezés a helyi és regionális önkormányzatok szintjén működne földrajzilag kiegyensúlyozott módon folyósított utalványok alapján; |
| --- | --- |

30.

| 31. | a testmozgás és az egészséges étkezés közötti kapcsolat kihangsúlyozása főként az iskolákban, az oktatáson keresztül, de a mezőgazdasági programok tematikus célkitűzésein belül is. Ez megoldható lenne például az „egészség kertjei” elnevezésű foglalkozások kidolgozása által, amelyek gyakorlati tanácsokkal látnák el a gyermekeket, a fiatalokat és a családokat a helyes étkezési szokásokról, a zöldségek és gyümölcsök idényjellegéről, a kevésbé egészséges életmódból származó veszélyekről, valamint a sport és a testmozgás fontosságáról; |
| --- | --- |

31.

| 32. | a turisztikai és innovációs szempontból rendkívül vonzó, valamint a városi lakosság szükségleteire intelligens megoldásokkal szolgáló „aktív városok” kialakításához és fejlesztéséhez szükséges források elkülönítése, tekintettel arra, hogy az európai intézmények maximális figyelemmel kísérik a jövőbeni uniós városfejlesztési menetrend alakulását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívás a sportesemények és a sport szempontjából szimbolikus helyszínek Interrail projektbe történő bevonására, elsősorban a fiatalabb generációk számára, hogy felfedezhessék és terjeszthessék az Unió által támogatott, sporttal kapcsolatos értékeket, ily módon ösztönözve a fiatalok öntudatos felelősségvállalását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | a középületek és egyéb infrastruktúrák energiahatékonyabbá tételére rendelkezésre álló strukturális alapok felhasználása a már meglévő sportlétesítmények környezeti fenntarthatóságának javítására, ideértve a mikroműanyagok terjedésének megakadályozását, mindeközben annak vizsgálata, hogy e létesítmények hogyan alakíthatók uniós forrásokból multidiszciplináris létesítményekké; |
| --- | --- |

34.

| 35. | az adatgyűjtési eszközök és az adatfeldolgozó modellek javítási lehetőségének beépítése a következő „Horizont Európa” programba, hogy az innovatív megoldások és új technológiák szülessenek az ismeretek folyamatos cseréjére. Ez többek között a jövőbeni román elnökség által az intelligens szakosodási stratégiára és a digitális egységes piacra vonatkozóan kitűzött célok elérését is segítené; |
| --- | --- |

35.

| 36. | arra szólít fel, hogy a fent említett kezdeményezéseket vegyék figyelembe a következő többéves pénzügyi keret tárgyalásakor, valamint hogy a sportot ténylegesen integrálják a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós menetrendbe; emellett annak megvitatására is biztat, hogy hasznos volna-e létrehozni egy esetleges sportprogramot; |
| --- | --- |

36.

Szubszidiaritás és arányosság

| 37. | arra számít, hogy a következő többéves pénzügyi keret megvitatása és azt követő elfogadása során lehetősége lesz felhívni a figyelmet a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartására, valamint az Európai Bizottság figyelmébe ajánlani, hogy – a megfelelő körülmények között – törekedjen annak hangsúlyozására, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a sport gazdasági és emberi dimenzióját illetően; |
| --- | --- |

37.

| 38. | határozottan kitart amellett, hogy a strukturális alapok befektetési stratégiáit meghatározó regionális operatív programok is hasznos és hatékony eszközt jelentenek, melyekért erőfeszítéseket kell tenni, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok az együttműködésen alapuló többszintű kormányzás kezeseinek tekintendők. E kormányzás keretében intézmények, vállalkozások, a civil társadalom szervezetei és a polgárok hozzájárulhatnak az ágazat kialakításához és fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

38.

| 39. | az európai intézményekkel közösen részt kíván venni egy olyan vitafolyamatban, amelyben a vita és a politikai narratívák alapján konkrét javaslatokat alakítanak ki, a SEDEC szakbizottságának munkaprogramjával (2017.11.21., 1.2. pont) és a Régiók Bizottságának politikai prioritásaival összhangban; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reméli, hogy az Európai Bizottság elkötelezett aziránt, hogy az EU ratifikálja az Európa Tanácsnak a sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló egyezményét. |
| --- | --- |

40.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Az Európai Bizottság sajtóközleménye (2014): Sport as a growth engine for EU economy, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

1

Sport as a growth engine for EU economy

(2)  Európai Bizottság, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  Az ISCA/CEBR tanulmánya (2015), in Narrative review: the state of physical activity in Europe, 37. o., valamint a PASS projekt: http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

4

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(5)  PASS Projekt http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarométer (2018. március 22.), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

7

(8)  Tanulmány: a sport hozzájárulása a regionális fejlődéshez a strukturális alapokon keresztül, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

8

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  COM(2018) 367 final, Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az „Erasmus” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről.

12

(13)  CdR 3952/2013 fin

13

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/43

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Méltányos adózás csomag

(2018/C 461/07)

| Előadó: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), Stockholm megye közgyűlésének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek: | Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról
  COM(2018) 20 final
  A 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat melléklete
  COM(2018) 20 final
  Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról
  COM(2018) 21 final |

Előadó:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), Stockholm megye közgyűlésének tagja

Referenciaszövegek:

Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról

COM(2018) 20 final

A 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat melléklete

COM(2018) 20 final

Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról

COM(2018) 21 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról

(COM(2018) 20 final)

1. módosítás

(4) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A végleges héarendszerben valamennyi tagállamot azonos módon kell kezelni, ezért a kedvezményes héamértékek alkalmazása tekintetében – amely mértékeknek továbbra is kivételt kell képezniük az általános adómérték alól – a tagállamokra ugyanazoknak a korlátozásoknak kell vonatkozniuk. A tagállamok által a héa meghatározása terén jelenleg élvezett rugalmasság korlátozása nélkül oly módon érhető el ez az egyenlő bánásmód, ha valamennyi tagállamnak lehetősége nyílik alkalmazni – a legfeljebb két, legalább 5 %-os kedvezményes adómérték mellett – egy olyan kedvezményes adómértéket, amelyre nem érvényes a minimális mértékre vonatkozó előírás, továbbá egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet. | A végleges héarendszerben valamennyi tagállamot azonos módon kell kezelni, ezért a kedvezményes héamértékek alkalmazása tekintetében – amely mértékeknek továbbra is kivételt kell képezniük az általános adómérték alól – a tagállamokra ugyanazoknak a korlátozásoknak kell vonatkozniuk. A tagállamok által a héa meghatározása terén jelenleg élvezett rugalmasság korlátozása nélkül oly módon érhető el ez az egyenlő bánásmód, ha
  a különféle áruk és szolgáltatások kedvező társadalmi és környezeti hatásainak figyelembevétele érdekében
  valamennyi tagállamnak lehetősége nyílik alkalmazni – a legfeljebb két, legalább 5 %-os kedvezményes adómérték mellett – egy olyan kedvezményes adómértéket, amelyre nem érvényes a minimális mértékre vonatkozó előírás, továbbá egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet.
  Az ebben az irányelvben előírt határok között a tagállamok fenntarthatják a már meglévő csökkentett héamértékeket, vagy olyan újakat vezethetnek be, amelyek hasznosak a végfelhasználó számára és általános érdekűek, például a munkaerőigényes szolgáltatások nyújtására és társadalmi és/vagy környezeti szempontok figyelembevételére vonatkozókat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A végleges héarendszerben valamennyi tagállamot azonos módon kell kezelni, ezért a kedvezményes héamértékek alkalmazása tekintetében – amely mértékeknek továbbra is kivételt kell képezniük az általános adómérték alól – a tagállamokra ugyanazoknak a korlátozásoknak kell vonatkozniuk. A tagállamok által a héa meghatározása terén jelenleg élvezett rugalmasság korlátozása nélkül oly módon érhető el ez az egyenlő bánásmód, ha valamennyi tagállamnak lehetősége nyílik alkalmazni – a legfeljebb két, legalább 5 %-os kedvezményes adómérték mellett – egy olyan kedvezményes adómértéket, amelyre nem érvényes a minimális mértékre vonatkozó előírás, továbbá egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet.

A végleges héarendszerben valamennyi tagállamot azonos módon kell kezelni, ezért a kedvezményes héamértékek alkalmazása tekintetében – amely mértékeknek továbbra is kivételt kell képezniük az általános adómérték alól – a tagállamokra ugyanazoknak a korlátozásoknak kell vonatkozniuk. A tagállamok által a héa meghatározása terén jelenleg élvezett rugalmasság korlátozása nélkül oly módon érhető el ez az egyenlő bánásmód, ha
  a különféle áruk és szolgáltatások kedvező társadalmi és környezeti hatásainak figyelembevétele érdekében
  valamennyi tagállamnak lehetősége nyílik alkalmazni – a legfeljebb két, legalább 5 %-os kedvezményes adómérték mellett – egy olyan kedvezményes adómértéket, amelyre nem érvényes a minimális mértékre vonatkozó előírás, továbbá egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet.
  Az ebben az irányelvben előírt határok között a tagállamok fenntarthatják a már meglévő csökkentett héamértékeket, vagy olyan újakat vezethetnek be, amelyek hasznosak a végfelhasználó számára és általános érdekűek, például a munkaerőigényes szolgáltatások nyújtására és társadalmi és/vagy környezeti szempontok figyelembevételére vonatkozókat.

Indokolás

A szabályok túlságosan részletes kidolgozása veszélyeztetheti a kívánt rugalmasságot.

2. módosítás

(8) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Noha bizonyos távoli területeken továbbra is lehetőség van eltérő adómértékek alkalmazására, biztosítani kell, hogy az általános adómérték meghatározásakor érvényesüljön a minimum 15 %-os érték. | Noha bizonyos távoli területeken továbbra is lehetőség van eltérő adómértékek alkalmazására, biztosítani kell, hogy az általános adómérték meghatározásakor érvényesüljön a minimum 15 %-os
  és maximum 25 %-os
  érték. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Noha bizonyos távoli területeken továbbra is lehetőség van eltérő adómértékek alkalmazására, biztosítani kell, hogy az általános adómérték meghatározásakor érvényesüljön a minimum 15 %-os érték.

Noha bizonyos távoli területeken továbbra is lehetőség van eltérő adómértékek alkalmazására, biztosítani kell, hogy az általános adómérték meghatározásakor érvényesüljön a minimum 15 %-os
  és maximum 25 %-os
  érték.

3. módosítás

Az 1. cikk (1) bekezdése után új bekezdés illesztendő a szövegbe:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A 97. cikk helyébe a következő szöveg lép: „Az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 % és nem lehet magasabb, mint 25 %.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 97. cikk helyébe a következő szöveg lép: „Az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 % és nem lehet magasabb, mint 25 %.”

4. módosítás

1. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 98. cikk helyébe a következő szöveg lép: | A 98. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| „98. cikk | „98. cikk |
| (1)   A tagállamok legfeljebb két kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak. | (1)   A tagállamok legfeljebb két kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak. |
| A kedvezményes adómértéket az adóalap százalékában kell meghatározni, amely nem lehet kevesebb, mint 5 %. | A kedvezményes adómértéket az adóalap százalékában kell meghatározni, amely nem lehet kevesebb, mint 5 %. |
| (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a két kedvezményes adómérték mellett egy további olyan kedvezményes adómértéket is alkalmazhatnak, amely a minimális 5 %-os mértéknél alacsonyabb, továbbá biztosíthatnak egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet. | (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a két kedvezményes adómérték mellett egy további olyan kedvezményes adómértéket is alkalmazhatnak, amely a minimális 5 %-os mértéknél alacsonyabb, továbbá biztosíthatnak egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet. |
| (3)   Az (1) és (2) bekezdés alapján alkalmazott kedvezményes adómértékeket és adómentességeket
  csak
  a végső fogyasztók vehetik igénybe, és azok alkalmazásának következetesen valamilyen közérdekű célt kell szolgálnia. | (3)   Az (1) és (2) bekezdés alapján alkalmazott kedvezményes adómértékeket és adómentességeket a végső fogyasztók vehetik igénybe, és azok alkalmazásának következetesen a kedvező társadalmi és/vagy környezeti hatású árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozóan világosan meghatározott közérdekű célt kell szolgálnia,
  amely figyelembe veszi különféle áruk és szolgáltatások kedvező társadalmi és környezeti hatásait
  . |
| Az (1) és (2) bekezdésben említett kedvezményes adómértékeket és adómentességeket a IIIa. mellékletben meghatározott kategóriákba tartozó árukra és szolgáltatásokra nem lehet alkalmazni.”; | Az (1) és (2) bekezdésben említett kedvezményes adómértékeket és adómentességeket a IIIa. mellékletben meghatározott kategóriákba tartozó árukra és szolgáltatásokra nem lehet alkalmazni.”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 98. cikk helyébe a következő szöveg lép:

A 98. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„98. cikk

„98. cikk

(1)   A tagállamok legfeljebb két kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak.

(1)   A tagállamok legfeljebb két kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak.

A kedvezményes adómértéket az adóalap százalékában kell meghatározni, amely nem lehet kevesebb, mint 5 %.

A kedvezményes adómértéket az adóalap százalékában kell meghatározni, amely nem lehet kevesebb, mint 5 %.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a két kedvezményes adómérték mellett egy további olyan kedvezményes adómértéket is alkalmazhatnak, amely a minimális 5 %-os mértéknél alacsonyabb, továbbá biztosíthatnak egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a két kedvezményes adómérték mellett egy további olyan kedvezményes adómértéket is alkalmazhatnak, amely a minimális 5 %-os mértéknél alacsonyabb, továbbá biztosíthatnak egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés alapján alkalmazott kedvezményes adómértékeket és adómentességeket
  csak
  a végső fogyasztók vehetik igénybe, és azok alkalmazásának következetesen valamilyen közérdekű célt kell szolgálnia.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés alapján alkalmazott kedvezményes adómértékeket és adómentességeket a végső fogyasztók vehetik igénybe, és azok alkalmazásának következetesen a kedvező társadalmi és/vagy környezeti hatású árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozóan világosan meghatározott közérdekű célt kell szolgálnia,
  amely figyelembe veszi különféle áruk és szolgáltatások kedvező társadalmi és környezeti hatásait
  .

Az (1) és (2) bekezdésben említett kedvezményes adómértékeket és adómentességeket a IIIa. mellékletben meghatározott kategóriákba tartozó árukra és szolgáltatásokra nem lehet alkalmazni.”;

Az (1) és (2) bekezdésben említett kedvezményes adómértékeket és adómentességeket a IIIa. mellékletben meghatározott kategóriákba tartozó árukra és szolgáltatásokra nem lehet alkalmazni.”;

Indokolás

Indokolás

A gyakorlatban adott esetben nehezen hajtható végre az a korlátozás, amelynek értelmében az adómentességeket csak a végső fogyasztók vehetik igénybe, mivel sok árut és szolgáltatást fogyasztóknak és vállalkozásoknak is értékesítenek. A preambulumbekezdések hangsúlyozzák, hogy a javaslat alapgondolata többek között a működő belső piac biztosítása, valamint a szükségtelen bonyolultság és a vállalkozások ehhez kapcsolódó költségnövekedésének elkerülése. Emiatt a „csak” szót törölni kell az irányelv szövegéből.

A 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat melléklete

(COM(2018) 20 final)

5. módosítás

5. módosítás

5. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (5) | Alkohol-tartalmú italok értékesíté-se | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Nincs | Nincs | (5) | Alkohol-tartalmú italok értékesí-tése | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Nincs | Nincs |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(5)

Alkohol-tartalmú italok értékesíté-se

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Nincs

Nincs

(5)

Alkohol-tartalmú italok értékesí-tése

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Nincs

Nincs

Indokolás

Indokolás

Semmi sem indokolja, hogy az egyéb nem desztillált, erjesztett italokban, például a vermutban lévő alkoholra kedvezményes adómértéket alkalmazzanak.

6. módosítás

6. módosítás

7. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (7) | Közle-kedési eszkö-zök értékesí-tése, bérbe-adása, karban-tartása és javítása | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Kerékpárok, babakocsik és mozgássé-rült-kocsik értékesíté-se, bérbeadása, karbantar-tása és javítása
  .... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | (7) | Közleke-dési eszközök értékesí-tése, bérbe-adása, karban-tartása és javítása | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Kerékpárok
  (beleértve az elektromos kerékpárokat is), elektromos robogók,
  babakocsik és mozgássé-rült-kocsik értékesíté-se, bérbeadása, karbantar-tása és javítása
  ..... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(7)

Közle-kedési eszkö-zök értékesí-tése, bérbe-adása, karban-tartása és javítása

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Kerékpárok, babakocsik és mozgássé-rült-kocsik értékesíté-se, bérbeadása, karbantar-tása és javítása

....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

(7)

Közleke-dési eszközök értékesí-tése, bérbe-adása, karban-tartása és javítása

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Kerékpárok
  (beleértve az elektromos kerékpárokat is), elektromos robogók,
  babakocsik és mozgássé-rült-kocsik értékesíté-se, bérbeadása, karbantar-tása és javítása

(beleértve az elektromos kerékpárokat is), elektromos robogók,

.....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Indokolás

Indokolás

Pontosítani kell, hogy a tagállamok az elektromos kerékpárokra és elektromos robogókra is megadhatják a kedvezményes adómértéket. Az elektromos kerékpárok és robogók fontos szerepet játszanak a mobilitásban.

7. módosítás

7. módosítás

10. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (10) | Számító-gépek, elektroni-kai és optikai termékek értékesí-tése; karórák értékesí-tése | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Nincs | Nincs | (10) | Számító-gépek, elektroni-kai és optikai termékek értékesí-tése; karórák értékesí-tése | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Sugárzásos, elektroterá-piás és orvos-elektronikai berendezé-sek, beleértve a szemüveget és kontak-tlencsét is | 26.60




  32.50.4 |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(10)

Számító-gépek, elektroni-kai és optikai termékek értékesí-tése; karórák értékesí-tése

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

(10)

Számító-gépek, elektroni-kai és optikai termékek értékesí-tése; karórák értékesí-tése

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Sugárzásos, elektroterá-piás és orvos-elektronikai berendezé-sek, beleértve a szemüveget és kontak-tlencsét is

Sugárzásos, elektroterá-piás és orvos-elektronikai berendezé-sek, beleértve a szemüveget és kontak-tlencsét is

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Indokolás

Indokolás

A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a szemüvegekre és kontaktlencsékre, valamint a szívritmus-szabályozókra és a hallókészülékekre is kedvezményes adómértéket alkalmazzanak.

8. módosítás

8. módosítás

15. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (15) | Pénzügyi
  és biztosítási
  szolgáltatások nyújtása | 64


  65


  66 | Nincs | Nincs | (15) | Pénzügyi szolgáltatások nyújtása | 64
  66 | Nincs | Nincs |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(15)

Pénzügyi
  és biztosítási
  szolgáltatások nyújtása

és biztosítási

64

65

65

66

Nincs

Nincs

(15)

Pénzügyi szolgáltatások nyújtása

64

66

Nincs

Nincs

Indokolás

Indokolás

A 2006/112/EK irányelv 135. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a tagállamok mentesítik az adó alól a biztosítási és viszontbiztosítási ügyleteket, beleértve az ehhez tartozó biztosítási ügynöki és képviselői szolgáltatásokat.

Az Európai Bizottság javaslata így ellentmond a 2006/112/EK irányelv szövegének.

Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról

(COM(2018) 21 final)

9. módosítás

9. módosítás

(13) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ezenkívül a valamely tagállam által a nem a területén letelepedett vállalkozások számára megadott mentességre vonatkozó feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében a vállalkozásokat kötelezni kell a mentesség igénybevételére vonatkozó szándékuk előzetes bejelentésére.
  A kisvállalkozásoknak az
  ilyen bejelentést
  a letelepedési helyük szerinti tagállamhoz kell eljuttatniuk
  .
  Az említett
  tagállamnak ezt követően a szóban forgó vállalkozás árbevételére vonatkozóan bejelentett információkat el kell juttatnia a többi érintett tagállamhoz. | Ezenkívül a valamely tagállam által a nem a területén letelepedett vállalkozások számára megadott mentességre vonatkozó feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében a vállalkozásokat kötelezni kell a mentesség igénybevételére vonatkozó szándékuk előzetes bejelentésére.
  Az
  ilyen bejelentést
  egy a Bizottság által létrehozandó internetes portálon keresztül kell megtenni
  .
  A letelepedés helye szerinti
  tagállamnak ezt követően a szóban forgó vállalkozás árbevételére vonatkozóan bejelentett információkat el kell juttatnia a többi érintett tagállamhoz. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ezenkívül a valamely tagállam által a nem a területén letelepedett vállalkozások számára megadott mentességre vonatkozó feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében a vállalkozásokat kötelezni kell a mentesség igénybevételére vonatkozó szándékuk előzetes bejelentésére.
  A kisvállalkozásoknak az
  ilyen bejelentést
  a letelepedési helyük szerinti tagállamhoz kell eljuttatniuk
  .
  Az említett
  tagállamnak ezt követően a szóban forgó vállalkozás árbevételére vonatkozóan bejelentett információkat el kell juttatnia a többi érintett tagállamhoz.

A kisvállalkozásoknak az

a letelepedési helyük szerinti tagállamhoz kell eljuttatniuk

Az említett

Ezenkívül a valamely tagállam által a nem a területén letelepedett vállalkozások számára megadott mentességre vonatkozó feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében a vállalkozásokat kötelezni kell a mentesség igénybevételére vonatkozó szándékuk előzetes bejelentésére.
  Az
  ilyen bejelentést
  egy a Bizottság által létrehozandó internetes portálon keresztül kell megtenni
  .
  A letelepedés helye szerinti
  tagállamnak ezt követően a szóban forgó vállalkozás árbevételére vonatkozóan bejelentett információkat el kell juttatnia a többi érintett tagállamhoz.

Az

egy a Bizottság által létrehozandó internetes portálon keresztül kell megtenni

A letelepedés helye szerinti

Indokolás

Indokolás

Ez a módosító indítvány az 1. cikk (12) bekezdésére vonatkozó indítvánnyal egységet képez. Azt a javaslatot tükrözi, amely a Tom Vandenkendelaere (BE/EPP) által az Európai Parlament elé terjesztett jelentéstervezetben szerepel.

10. módosítás

10. módosítás

1. cikk (12) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a 284. cikk helyébe a következő szöveg lép: | a 284. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| 284. cikk | 284. cikk |
| (1)   A tagállamok adómentességet biztosíthatnak azon, a területükön teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tekintetében, amelyeket olyan, a szóban forgó területen letelepedett kisvállalkozások végeznek, amelyeknek az ilyen termékértékesítésekből, illetve szolgáltatásnyújtásokból származó tagállami éves árbevétele nem haladja meg az érintett tagállam által ezen adómentesség alkalmazása céljából meghatározott értékhatárt. | (1)   A tagállamok adómentességet biztosíthatnak azon, a területükön teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tekintetében, amelyeket olyan, a szóban forgó területen letelepedett kisvállalkozások végeznek, amelyeknek az ilyen termékértékesítésekből, illetve szolgáltatásnyújtásokból származó tagállami éves árbevétele nem haladja meg az érintett tagállam által ezen adómentesség alkalmazása céljából meghatározott értékhatárt. |
| A tagállamok objektív kritériumok alapján eltérő értékhatárokat állapíthatnak meg
  a különböző üzleti ágazatok vonatkozásában
  . Ezek az értékhatárok azonban nem haladhatják meg a
  85 000  EUR
  -t vagy az ennek megfelelő, nemzeti valutában kifejezett összeget. | A tagállamok objektív kritériumok alapján eltérő értékhatárokat állapíthatnak meg. Ezek az értékhatárok azonban nem haladhatják meg a
  100 000  EUR
  -t vagy az ennek megfelelő, nemzeti valutában kifejezett összeget. |
| (2)   Azok a tagállamok, amelyek bevezetik a kisvállalkozásokra vonatkozó adómentességet, a valamely másik tagállamban letelepedett vállalkozások által a területükön teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tekintetében is biztosítják az adómentességet, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:






  a) | a szóban forgó kisvállalkozás uniós éves árbevétele nem haladja meg a 100 000  EUR-t; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a 284. cikk helyébe a következő szöveg lép:

a 284. cikk helyébe a következő szöveg lép:

284. cikk

284. cikk

284. cikk

284. cikk

(1)   A tagállamok adómentességet biztosíthatnak azon, a területükön teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tekintetében, amelyeket olyan, a szóban forgó területen letelepedett kisvállalkozások végeznek, amelyeknek az ilyen termékértékesítésekből, illetve szolgáltatásnyújtásokból származó tagállami éves árbevétele nem haladja meg az érintett tagállam által ezen adómentesség alkalmazása céljából meghatározott értékhatárt.

(1)   A tagállamok adómentességet biztosíthatnak azon, a területükön teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tekintetében, amelyeket olyan, a szóban forgó területen letelepedett kisvállalkozások végeznek, amelyeknek az ilyen termékértékesítésekből, illetve szolgáltatásnyújtásokból származó tagállami éves árbevétele nem haladja meg az érintett tagállam által ezen adómentesség alkalmazása céljából meghatározott értékhatárt.

A tagállamok objektív kritériumok alapján eltérő értékhatárokat állapíthatnak meg
  a különböző üzleti ágazatok vonatkozásában
  . Ezek az értékhatárok azonban nem haladhatják meg a
  85 000  EUR
  -t vagy az ennek megfelelő, nemzeti valutában kifejezett összeget.

a különböző üzleti ágazatok vonatkozásában

85 000  EUR

A tagállamok objektív kritériumok alapján eltérő értékhatárokat állapíthatnak meg. Ezek az értékhatárok azonban nem haladhatják meg a
  100 000  EUR
  -t vagy az ennek megfelelő, nemzeti valutában kifejezett összeget.

100 000  EUR

(2)   Azok a tagállamok, amelyek bevezetik a kisvállalkozásokra vonatkozó adómentességet, a valamely másik tagállamban letelepedett vállalkozások által a területükön teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tekintetében is biztosítják az adómentességet, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

a)

a szóban forgó kisvállalkozás uniós éves árbevétele nem haladja meg a 100 000  EUR-t;

| b) | a vállalkozás letelepedési helyétől eltérő tagállamban a vállalkozás termékértékesítéseinek, illetve a szolgáltatásnyújtásainak értéke nem haladja meg az adott tagállamban alkalmazandó, az ott letelepedett vállalkozások mentesítésére vonatkozó értékhatárt. |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás letelepedési helyétől eltérő tagállamban a vállalkozás termékértékesítéseinek, illetve a szolgáltatásnyújtásainak értéke nem haladja meg az adott tagállamban alkalmazandó, az ott letelepedett vállalkozások mentesítésére vonatkozó értékhatárt.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek bevezetik a kisvállalkozásokra vonatkozó adómentességet, a valamely másik tagállamban letelepedett vállalkozások által a területükön teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások tekintetében is biztosítják az adómentességet, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a szóban forgó kisvállalkozás uniós éves árbevétele nem haladja meg a 100 000  EUR-t; |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó kisvállalkozás uniós éves árbevétele nem haladja meg a 100 000  EUR-t;

| b) | a vállalkozás letelepedési helyétől eltérő tagállamban a vállalkozás termékértékesítéseinek, illetve a szolgáltatásnyújtásainak értéke nem haladja meg az adott tagállamban alkalmazandó, az ott letelepedett vállalkozások mentesítésére vonatkozó értékhatárt. |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás letelepedési helyétől eltérő tagállamban a vállalkozás termékértékesítéseinek, illetve a szolgáltatásnyújtásainak értéke nem haladja meg az adott tagállamban alkalmazandó, az ott letelepedett vállalkozások mentesítésére vonatkozó értékhatárt.

(3)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az adómentességben részesülő kisvállalkozások megfeleljenek az (1) és a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek.

(3)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az adómentességben részesülő kisvállalkozások megfeleljenek az (1) és a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek.

(4)   
  Az adómentesség más tagállamokban történő igénybevételét megelőzően
  a kisvállalkozások
  kötelesek értesíteni a letelepedési helyük szerinti tagállamot
  .

(4)   
  A Bizottság létrehoz egy internetes portált, melyen keresztül jelentkezhetnek azok
  a kisvállalkozások
  , amelyek egy másik tagállamban adómentességet kívánnak igénybe venni
  .

Amennyiben egy kisvállalkozás a letelepedési helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban is igénybe veszi az adómentességet, a letelepedés helye szerinti tagállamnak meg kell hoznia minden olyan intézkedést, amely szükséges ahhoz, hogy a kisvállalkozás helytálló bejelentést tegyen az uniós éves árbevételéről és a tagállami éves árbevételéről, valamint tájékoztatnia kell azon további érintett tagállamok adóhatóságait, amelyekben a kisvállalkozás termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást végez.”;

Amennyiben egy kisvállalkozás a letelepedési helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban is igénybe veszi az adómentességet, a letelepedés helye szerinti tagállamnak meg kell hoznia minden olyan intézkedést, amely szükséges ahhoz, hogy a kisvállalkozás helytálló bejelentést tegyen az uniós éves árbevételéről és a tagállami éves árbevételéről, valamint tájékoztatnia kell azon további érintett tagállamok adóhatóságait, amelyekben a kisvállalkozás termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást végez.”;

Indokolás

Indokolás

A nemzeti értékhatárokat a szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamoknak kell meghatározniuk. Ezért az Unióra közösen javasolt 100 000 euro maximális összegen túl más felső értékhatárt nem szabad bevezetni. A különböző nemzeti értékhatárok lehetősége a nagyobb rugalmasság szempontjából üdvözlendő, azonban elhatárolási problémákat okozhat, ha ez különböző gazdasági ágazatokra korlátozódik.

11. módosítás

11. módosítás

1. cikk (15) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a rendelet a következő 288a. cikkel egészül ki: | a rendelet a következő 288a. cikkel egészül ki: |
| „288a. cikk | „288a. cikk |
| Amennyiben egy következő naptári évben valamely kisvállalkozás tagállami éves árbevétele meghaladja a 284. cikk (1) bekezdésében említett mentességi értékhatárt, a kisvállalkozás a szóban forgó év tekintetében továbbra is részesülhet az adómentességben, feltéve, hogy tagállami éves árbevétele abban az évben legfeljebb
  50 %
  -kal haladja meg a 284. cikk (1) bekezdésében megállapított értékhatárt.”; | Amennyiben egy következő naptári évben valamely kisvállalkozás tagállami éves árbevétele meghaladja a 284. cikk (1) bekezdésében említett mentességi értékhatárt, a kisvállalkozás a szóban forgó év tekintetében továbbra is részesülhet az adómentességben, feltéve, hogy tagállami éves árbevétele abban az évben legfeljebb
  33 %
  -kal haladja meg a 284. cikk (1) bekezdésében megállapított értékhatárt.”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a rendelet a következő 288a. cikkel egészül ki:

a rendelet a következő 288a. cikkel egészül ki:

„288a. cikk

„288a. cikk

„288a. cikk

„288a. cikk

Amennyiben egy következő naptári évben valamely kisvállalkozás tagállami éves árbevétele meghaladja a 284. cikk (1) bekezdésében említett mentességi értékhatárt, a kisvállalkozás a szóban forgó év tekintetében továbbra is részesülhet az adómentességben, feltéve, hogy tagállami éves árbevétele abban az évben legfeljebb
  50 %
  -kal haladja meg a 284. cikk (1) bekezdésében megállapított értékhatárt.”;

50 %

Amennyiben egy következő naptári évben valamely kisvállalkozás tagállami éves árbevétele meghaladja a 284. cikk (1) bekezdésében említett mentességi értékhatárt, a kisvállalkozás a szóban forgó év tekintetében továbbra is részesülhet az adómentességben, feltéve, hogy tagállami éves árbevétele abban az évben legfeljebb
  33 %
  -kal haladja meg a 284. cikk (1) bekezdésében megállapított értékhatárt.”;

33 %

Indokolás

Indokolás

Ez a szabály a hirtelen kilengések negatív hatásait mérsékli. Azonban versenytorzító hatásokkal szembesülhetnek azok a vállalkozások, amelyek nem tudják igénybe venni az adómentességet. Ezért nem haladhatja meg a 33 %-ot az a százalékos mérték, amellyel a határértéket túl lehet lépni.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Európai Bizottságnak az uniós hozzáadottértékadó-rendszer reformjára irányuló kezdeményezését, amelynek célja a belső piac jobb működése és annak biztosítása, hogy a hozzáadottérték-adóra (héa) vonatkozó szabályok alkalmazkodjanak a globális és digitális gazdaságban végbemenő változásokhoz; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottságnak az uniós hozzáadottértékadó-rendszer reformjára irányuló kezdeményezését, amelynek célja a belső piac jobb működése és annak biztosítása, hogy a hozzáadottérték-adóra (héa) vonatkozó szabályok alkalmazkodjanak a globális és digitális gazdaságban végbemenő változásokhoz;

| 2. | hangsúlyozza azonban, hogy a javaslatnak kiegyensúlyozottnak kell lennie, hogy elkerülje a verseny torzulását, továbbá az adminisztratív teher, valamint a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) és helyi és regionális önkormányzatokra háruló költségek növekedését; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza azonban, hogy a javaslatnak kiegyensúlyozottnak kell lennie, hogy elkerülje a verseny torzulását, továbbá az adminisztratív teher, valamint a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) és helyi és regionális önkormányzatokra háruló költségek növekedését;

| 3. | felhívja a figyelmet arra, hogy a héarendszer és az adómértékek terén tapasztalható eltérések elsősorban a határ menti térségekre, valamint az itt működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) tevékenységeire vannak kihatással. Ezért meg kell vizsgálni a héamértékek meghatározásakor nagyobb rugalmasságot lehetővé tévő javaslat és a javasolt küszöbértékek területi hatását; |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet arra, hogy a héarendszer és az adómértékek terén tapasztalható eltérések elsősorban a határ menti térségekre, valamint az itt működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) tevékenységeire vannak kihatással. Ezért meg kell vizsgálni a héamértékek meghatározásakor nagyobb rugalmasságot lehetővé tévő javaslat és a javasolt küszöbértékek területi hatását;

A hozzáadottértékadó-mértékére vonatkozó közös szabályok

A hozzáadottértékadó-mértékére vonatkozó közös szabályok

| 4. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely szerint az árukat és szolgáltatásokat a rendeltetési hely szerint kell adóztatni, mivel így kisebb a verseny torzulásának veszélye; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely szerint az árukat és szolgáltatásokat a rendeltetési hely szerint kell adóztatni, mivel így kisebb a verseny torzulásának veszélye;

| 5. | támogatja az irányelvre irányuló javaslat 98. cikkének (1) és (2) bekezdését, amelyek értelmében a tagállamok két, legalább 5 %-os kedvezményes adómértéket és egy, a minimális 5 %-os mértéknél alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak, továbbá biztosíthatnak egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet; |
| --- | --- |

5.

támogatja az irányelvre irányuló javaslat 98. cikkének (1) és (2) bekezdését, amelyek értelmében a tagállamok két, legalább 5 %-os kedvezményes adómértéket és egy, a minimális 5 %-os mértéknél alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak, továbbá biztosíthatnak egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet;

| 6. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, hogy létre kell hozni azoknak az áruknak a jegyzékét (IIIa. melléklet), amelyekre kedvezményes adómérték nem alkalmazható; ez a jegyzék azoknak az áruknak a jelenlegi jegyzéke helyébe lép (amely szintén különböző átmeneti mentességeket tartalmaz), amelyekre a rendes adómérték alatti héamérték alkalmazandó. A javaslat nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamoknak, és megszünteti az adósemlegesség hiányát, amely azon alapul, hogy néhány tagállam olyan áruk tekintetében csökkentette a héát, amelyek esetében más tagállamokban nem lehetséges a kedvezményes adómérték; egyértelművé teszi, hogy a jegyzék célja a verseny torzulásának elkerülése. A jegyzéket ezért nem szabad politikai célok megvalósítására felhasználni; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, hogy létre kell hozni azoknak az áruknak a jegyzékét (IIIa. melléklet), amelyekre kedvezményes adómérték nem alkalmazható; ez a jegyzék azoknak az áruknak a jelenlegi jegyzéke helyébe lép (amely szintén különböző átmeneti mentességeket tartalmaz), amelyekre a rendes adómérték alatti héamérték alkalmazandó. A javaslat nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamoknak, és megszünteti az adósemlegesség hiányát, amely azon alapul, hogy néhány tagállam olyan áruk tekintetében csökkentette a héát, amelyek esetében más tagállamokban nem lehetséges a kedvezményes adómérték; egyértelművé teszi, hogy a jegyzék célja a verseny torzulásának elkerülése. A jegyzéket ezért nem szabad politikai célok megvalósítására felhasználni;

| 7. | úgy véli, hogy a jelenlegi szabályok a tagállamok közötti adósemlegesség hiányához vezetnek, ráadásul korlátozzák a technológiai fejlesztésben rejlő lehetőségek kiaknázását, ha ugyanazt a terméket vagy szolgáltatást a forgalmazás módjától függően más-más kulccsal adóztatják meg. Jó példa erre a kedvezményes héamérték tilalma digitális kiadványok, például elektronikus újságok, hangoskönyvek és internetes zeneszolgáltatások esetében. Ez különösen a demokrácia szempontjából felbecsülhetetlen jelentőségű hírlapágazatot sújtja, amely a médiafogyasztás növekvő digitalizálásából következően mélyreható szerkezetváltáson megy keresztül; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a jelenlegi szabályok a tagállamok közötti adósemlegesség hiányához vezetnek, ráadásul korlátozzák a technológiai fejlesztésben rejlő lehetőségek kiaknázását, ha ugyanazt a terméket vagy szolgáltatást a forgalmazás módjától függően más-más kulccsal adóztatják meg. Jó példa erre a kedvezményes héamérték tilalma digitális kiadványok, például elektronikus újságok, hangoskönyvek és internetes zeneszolgáltatások esetében. Ez különösen a demokrácia szempontjából felbecsülhetetlen jelentőségű hírlapágazatot sújtja, amely a médiafogyasztás növekvő digitalizálásából következően mélyreható szerkezetváltáson megy keresztül;

| 8. | abból indul ki, hogy a 98. cikk (3) bekezdése olyan árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó, amelyeket rendszerint fogyasztók vásárolnak. Egy ilyen jellegű vizsgálatot követően az áruk és szolgáltatások kedvezményes adómértékkel értékesíthetők, akkor is, ha azokat vállalkozásoknak és magánszemélyeknek is értékesítik; |
| --- | --- |

8.

abból indul ki, hogy a 98. cikk (3) bekezdése olyan árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó, amelyeket rendszerint fogyasztók vásárolnak. Egy ilyen jellegű vizsgálatot követően az áruk és szolgáltatások kedvezményes adómértékkel értékesíthetők, akkor is, ha azokat vállalkozásoknak és magánszemélyeknek is értékesítik;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a „végső fogyasztó” fogalma problémákat okozhat az alkalmazásban. A héa keretében a „végső fogyasztó” lehet magánszemély, nem adóköteles jogi személy vagy olyan adóköteles személy, aki adólevonásra nem jogosító adómentes tevékenységet folytat. Eközben az indokolásban az szerepel, hogy a végső fogyasztó az a személy, aki személyes használatra szerez be árukat vagy vesz igénybe szolgáltatásokat. Mivel jogi személyek is lehetnek végső fogyasztók, annak értelmezése szerint ezek a jogi személyek is az említett tényállásba tartozhatnak; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a „végső fogyasztó” fogalma problémákat okozhat az alkalmazásban. A héa keretében a „végső fogyasztó” lehet magánszemély, nem adóköteles jogi személy vagy olyan adóköteles személy, aki adólevonásra nem jogosító adómentes tevékenységet folytat. Eközben az indokolásban az szerepel, hogy a végső fogyasztó az a személy, aki személyes használatra szerez be árukat vagy vesz igénybe szolgáltatásokat. Mivel jogi személyek is lehetnek végső fogyasztók, annak értelmezése szerint ezek a jogi személyek is az említett tényállásba tartozhatnak;

| 10. | támogatja azt a javaslatot, hogy a tagállami bevételek védelmének biztosítása érdekében 12 %-ot meghaladó mértékű, súlyozott átlagos héamértéket alkalmazzanak; |
| --- | --- |

10.

támogatja azt a javaslatot, hogy a tagállami bevételek védelmének biztosítása érdekében 12 %-ot meghaladó mértékű, súlyozott átlagos héamértéket alkalmazzanak;

| 11. | úgy véli, hogy a héamértékek elfogadása során biztosított nagyobb rugalmasság különösen a kkv-k számára növelheti a komplexitást, mivel ezek nem rendelkeznek egy nagyvállalat erőforrásaival és struktúráival, hogy a határokon átnyúló kereskedelem során kezelni tudjanak több különböző adómértéket; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a héamértékek elfogadása során biztosított nagyobb rugalmasság különösen a kkv-k számára növelheti a komplexitást, mivel ezek nem rendelkeznek egy nagyvállalat erőforrásaival és struktúráival, hogy a határokon átnyúló kereskedelem során kezelni tudjanak több különböző adómértéket;

| 12. | szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy elektronikus portált – például a már létező Adók Európában adatbázis (TEDB) továbbfejlesztése révén –, hogy a vállalkozások át tudják tekinteni az összes uniós tagállamban alkalmazott különböző adómértékeket és a valamely tagállam által a nem a területén letelepedett vállalkozások számára megadott mentességre vonatkozó feltételek keretében jelezni tudják, hogy élni kívánnak a mentességgel. Ennek az eszköznek könnyen hozzáférhetőnek, megbízhatónak és az EU összes nyelvén elérhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

12.

szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy elektronikus portált – például a már létező Adók Európában adatbázis (TEDB) továbbfejlesztése révén –, hogy a vállalkozások át tudják tekinteni az összes uniós tagállamban alkalmazott különböző adómértékeket és a valamely tagállam által a nem a területén letelepedett vállalkozások számára megadott mentességre vonatkozó feltételek keretében jelezni tudják, hogy élni kívánnak a mentességgel. Ennek az eszköznek könnyen hozzáférhetőnek, megbízhatónak és az EU összes nyelvén elérhetőnek kell lennie;

| 13. | arra is felszólítja az Európai Bizottságot, hogy e javaslat végrehajtásával összefüggésben terjessze ki a szűkített egyablakos ügyintézés alkalmazásának lehetőségét. A szűkített egyablakos ügyintézés rendszerének különösen fontos szerepe van a rendeltetési ország héaigazgatásában; |
| --- | --- |

13.

arra is felszólítja az Európai Bizottságot, hogy e javaslat végrehajtásával összefüggésben terjessze ki a szűkített egyablakos ügyintézés alkalmazásának lehetőségét. A szűkített egyablakos ügyintézés rendszerének különösen fontos szerepe van a rendeltetési ország héaigazgatásában;

| 14. | megfontolandónak tartja, hogy a héamértékek elfogadása során biztosított nagyobb rugalmasság megnehezítheti azt a döntést, hogy hogyan kell adóztatni egy több szolgáltatást magában foglaló ügyletet. Ez a probléma érinti az alkalmazandó adómértéket, az adóalapot, a számla tartalmi elemeit és annak az országnak a kérdését, ahol az adót meg kell fizetni. Ez problémákat okozhat a számlázásban, bizonytalansághoz, költségekhez és eljárási kockázatokhoz vezethet, mivel a különböző tagállamok eltérő módon kezelhetik a problémát. Ezért úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak egyértelmű iránymutatást kell adnia arról, hogyan kell eljárni a több szolgáltatást felölelő ügyeletek esetében; |
| --- | --- |

14.

megfontolandónak tartja, hogy a héamértékek elfogadása során biztosított nagyobb rugalmasság megnehezítheti azt a döntést, hogy hogyan kell adóztatni egy több szolgáltatást magában foglaló ügyletet. Ez a probléma érinti az alkalmazandó adómértéket, az adóalapot, a számla tartalmi elemeit és annak az országnak a kérdését, ahol az adót meg kell fizetni. Ez problémákat okozhat a számlázásban, bizonytalansághoz, költségekhez és eljárási kockázatokhoz vezethet, mivel a különböző tagállamok eltérő módon kezelhetik a problémát. Ezért úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak egyértelmű iránymutatást kell adnia arról, hogyan kell eljárni a több szolgáltatást felölelő ügyeletek esetében;

A kisvállalkozásokra vonatkozó szabályok egyszerűsítése

A kisvállalkozásokra vonatkozó szabályok egyszerűsítése

| 15. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, hogy több lehetőséget ad a tagállamoknak a kisvállalkozásokat érintő héaeljárások egyszerűsítésére. Ugyanakkor a verseny torzulásának elkerülése és a tagállamok adóbevételeinek biztosítása érdekében fontos az adóhatékonyság javítása és a csalás elleni küzdelem is; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, hogy több lehetőséget ad a tagállamoknak a kisvállalkozásokat érintő héaeljárások egyszerűsítésére. Ugyanakkor a verseny torzulásának elkerülése és a tagállamok adóbevételeinek biztosítása érdekében fontos az adóhatékonyság javítása és a csalás elleni küzdelem is;

| 16. | egyetért a javasolt fogalommeghatározással, amelynek értelmében az Unión belül legfeljebb 2 000 000 euro éves árbevétellel rendelkező vállalkozások „kisvállalkozásnak” minősülnek; |
| --- | --- |

16.

egyetért a javasolt fogalommeghatározással, amelynek értelmében az Unión belül legfeljebb 2 000 000 euro éves árbevétellel rendelkező vállalkozások „kisvállalkozásnak” minősülnek;

| 17. | rámutat, hogy a héarendszer szétaprózottsága és bonyolultsága miatt a szabályoknak való megfelelés jelentős költségekkel jár a határokon átnyúló kereskedelemben érintett vállalkozásokra nézve. Ezek aránytalanul magas költségek a gazdaság és a regionális foglalkoztatás gerincét képező kkv-k számára, sőt a 2 000 000 eurónál alacsonyabb éves árbevételű kisvállalkozások számára is. Ezek a vállalkozások az Unióban működő vállalkozások mintegy 98 %-át teszik ki, körülbelül 15 %-os részesedésük van a teljes forgalomban, és a héából származó nettó bevételek nagyjából 25 %-át teremtik elő; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a héarendszer szétaprózottsága és bonyolultsága miatt a szabályoknak való megfelelés jelentős költségekkel jár a határokon átnyúló kereskedelemben érintett vállalkozásokra nézve. Ezek aránytalanul magas költségek a gazdaság és a regionális foglalkoztatás gerincét képező kkv-k számára, sőt a 2 000 000 eurónál alacsonyabb éves árbevételű kisvállalkozások számára is. Ezek a vállalkozások az Unióban működő vállalkozások mintegy 98 %-át teszik ki, körülbelül 15 %-os részesedésük van a teljes forgalomban, és a héából származó nettó bevételek nagyjából 25 %-át teremtik elő;

| 18. | rámutat arra, hogy az elektronikus szolgáltatások teljesítése során nehézséget okozhat annak megállapítása, hogy a vevő székhelye melyik tagállamban van. A kisvállalkozások számára néha olyan magas adminisztratív költségekkel jár ennek a tényállásnak az adóhatóságot is kielégítő módon történő tisztázása, hogy eltekintenek a más tagállamokban lévő vevőkkel folytatott kereskedelemtől. Másik lehetőségként a legfeljebb 2 000 000 euro Unión belüli éves árbevétellel rendelkező kisvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében e vállalkozások számára lehetővé kellene tenni, hogy az adott szolgáltatásra az EU-ban alkalmazandó legmagasabb héamértéket számlázzák ki; |
| --- | --- |

18.

rámutat arra, hogy az elektronikus szolgáltatások teljesítése során nehézséget okozhat annak megállapítása, hogy a vevő székhelye melyik tagállamban van. A kisvállalkozások számára néha olyan magas adminisztratív költségekkel jár ennek a tényállásnak az adóhatóságot is kielégítő módon történő tisztázása, hogy eltekintenek a más tagállamokban lévő vevőkkel folytatott kereskedelemtől. Másik lehetőségként a legfeljebb 2 000 000 euro Unión belüli éves árbevétellel rendelkező kisvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében e vállalkozások számára lehetővé kellene tenni, hogy az adott szolgáltatásra az EU-ban alkalmazandó legmagasabb héamértéket számlázzák ki;

| 19. | osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy a héamegfelelés költségeinek a lehető legalacsonyabbnak kell lenniük. Üdvözlendő, hogy a javaslat a héamegfelelés költségeit a kkv-k esetében évente akár 18 %-kal is csökkentené; |
| --- | --- |

19.

osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy a héamegfelelés költségeinek a lehető legalacsonyabbnak kell lenniük. Üdvözlendő, hogy a javaslat a héamegfelelés költségeit a kkv-k esetében évente akár 18 %-kal is csökkentené;

| 20. | támogatja azt a javaslatot, hogy az adómentességet minden olyan kisvállalkozás igénybe veheti, amelynek székhelye egy másik tagállamban van, ha az uniós éves árbevételük nem haladja meg a 100 000 eurót; viszont szükségesnek tartja a növekedést akadályozó hatások veszélyének megvizsgálását. Egy adókötelezettség alól mentesített vállalkozás számára, amelyre ezáltal lényegesen alacsonyabb adminisztratív teher hárul, az értékhatár túllépése nagy gazdasági teherrel járhat együtt; |
| --- | --- |

20.

támogatja azt a javaslatot, hogy az adómentességet minden olyan kisvállalkozás igénybe veheti, amelynek székhelye egy másik tagállamban van, ha az uniós éves árbevételük nem haladja meg a 100 000 eurót; viszont szükségesnek tartja a növekedést akadályozó hatások veszélyének megvizsgálását. Egy adókötelezettség alól mentesített vállalkozás számára, amelyre ezáltal lényegesen alacsonyabb adminisztratív teher hárul, az értékhatár túllépése nagy gazdasági teherrel járhat együtt;

| 21. | üdvözli a kisvállalkozások számára az egyszerűsített számlák kiállítását lehetővé tevő javaslatot, ahogy azt a javaslatot is, hogy az adómentes vállalkozásokat mentesítenék a számlakiállítási kötelezettség alól is; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a kisvállalkozások számára az egyszerűsített számlák kiállítását lehetővé tevő javaslatot, ahogy azt a javaslatot is, hogy az adómentes vállalkozásokat mentesítenék a számlakiállítási kötelezettség alól is;

| 22. | egyetért azzal a javaslattal, hogy a kisvállalkozások esetében a héabevallás elszámolási időszaka egy naptári év lehet; |
| --- | --- |

22.

egyetért azzal a javaslattal, hogy a kisvállalkozások esetében a héabevallás elszámolási időszaka egy naptári év lehet;

| 23. | kérdésesnek tartja, ahogy a héa alól mentesített vállalkozások elkerülhetik az összes számlázási és bizonylatmegőrzési kötelezettséget. Ez a könnyítés magában hordozza a visszaélés veszélyét, hiszen a tagállamok nehezen tudják ellenőrizni, hogy egy vállalkozás túllépi-e az értékhatárt; |
| --- | --- |

23.

kérdésesnek tartja, ahogy a héa alól mentesített vállalkozások elkerülhetik az összes számlázási és bizonylatmegőrzési kötelezettséget. Ez a könnyítés magában hordozza a visszaélés veszélyét, hiszen a tagállamok nehezen tudják ellenőrizni, hogy egy vállalkozás túllépi-e az értékhatárt;

| 24. | megfontolandónak tartja, hogy néhány tagállamban az új vállalkozások bejegyzését megkönnyítő és a vállalkozások számára a keretfeltételeket javító intézkedéseket hoztak, ami viszont a „körhintacsalások” veszélyét is növelheti. Csak 2014-re vonatkozóan mintegy 50 milliárd euróra becsülik a körhintacsalás miatt kiesett héabevételt. Fontos, hogy a kieső héabevétel csökkentése érdekében javítsák az adóhatékonyságot, és fellépjenek az adócsalással szemben. |
| --- | --- |

24.

megfontolandónak tartja, hogy néhány tagállamban az új vállalkozások bejegyzését megkönnyítő és a vállalkozások számára a keretfeltételeket javító intézkedéseket hoztak, ami viszont a „körhintacsalások” veszélyét is növelheti. Csak 2014-re vonatkozóan mintegy 50 milliárd euróra becsülik a körhintacsalás miatt kiesett héabevételt. Fontos, hogy a kieső héabevétel csökkentése érdekében javítsák az adóhatékonyságot, és fellépjenek az adócsalással szemben.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/52

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális oktatási cselekvési terv

(2018/C 461/08)

| Főelőadó: | Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), Avellino megye elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a digitális oktatási cselekvési tervről
  COM(2018) 22 final |

Főelőadó:

Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), Avellino megye elnöke

Referenciaszöveg:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a digitális oktatási cselekvési tervről

COM(2018) 22 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Fő üzenetek

| 1. | hangsúlyozza, hogy a bolognai folyamat óta az oktatás alapvető szerepet játszik a jelenkori európai társadalom alapértékeit tükröző alapelvekkel – a véleménynyilvánítás szabadságával, a toleranciával, a kutatás szabadságával, a diákok és az oktatók szabad mozgásával, valamint a hallgatói részvétellel és az egész életen át tartó tanulás együttes létrehozásával – kapcsolatos párbeszéd és együttműködés európai terének létrehozásában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat, hogy az EU tagállamainak elkötelezettsége, hogy a fiatalok a „legjobb oktatásban és képzésben” részesüljenek, megerősítést nyert közelmúltbeli nyilatkozatokban (Pozsony, 2016. szeptember; Róma, 2017. március) és csúcstalálkozókon (Tallinn, 2017. május; Göteborg, 2017. november; Brüsszel, 2018. január); |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli, hogy a digitális forradalom további jelentős változást fog hozni az európaiak életmódjában, tanulmányaiban, munkavégzésében és kapcsolattartási formáiban, valamint hogy az írni-olvasni tudás és a számolás mellett a digitális készségek és kompetenciák is alapvető fontosságúak annak elősegítésében, hogy a polgárok meg tudjanak felelni egy folyamatosan változó, globalizált és összekapcsolt világ kihívásainak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | egyetért azzal, hogy a digitális készségek és kompetenciák elsajátítását már egy korai életszakaszban el kell kezdeni, és egész életen át folytatni kell az oktatási tantervek részeként, úgy a kisgyermekkori nevelésben, mint a felnőttoktatásban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy az uniós munkaerő digitális készségeinek fejlesztése alapvető fontosságú a munkaerőpiac átalakulásának kezelése, valamint a szakemberhiány és a strukturális munkaerőhiány elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy látja, hogy a digitális oktatás elengedhetetlenül szükséges, és lehetőséget teremt az oktatási kihívások kezelésére, pl. azáltal, hogy személyre szabottabb és inkluzívabb oktatást tesz lehetővé a sajátos nevelési igényű és a fogyatékkal élő személyek, migránsok és a tagállami ápolási-gondozási rendszerekben részt vevő személyek számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a digitális kompetenciák fejlesztése remek ugródeszka az új vállalkozói készségek fejlesztéséhez, az egyéni vagy kiegészítő feladatok elvégzésében megnyilvánuló önállóság kialakításához, valamint a multidiszciplináris csapatmunka és a földrajzilag elszórtan tevékenykedő emberek által végzett csapatmunka végzéséhez; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza a digitális átalakulásban rejlő lehetőségeket a felfelé irányuló mobilitásra, a polgárok jobb képzettségének és tájékozottságának elérésére, a civil szerepvállalás ösztönzésére, a tudás demokratizálására, az információhoz való hozzáférés és az információk befogadása és terjesztése terén történő előrelépésre, a digitális identitás problémamentes kezelése, valamint az aktív és felelős állampolgári magatartás kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a rosszul felkészített felhasználók különösen nagy eséllyel esnek áldozatul a digitális erőforrások nem tudatos használatában rejlő számos kockázatnak, ideértve az internetes megfélemlítést, valamint az adathalászatot, a „szextinget”, az internetes szexuális zsarolást („sextortion”), az online videójáték-szenvedélyt (internet gaming disorder, IDG), a digitális munkával kapcsolatos stressztüneteket, a kimaradástól való félelmet („fear of missing out, FOMO); |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a felnőttek, gyermekek és a fiatalok, valamint a felnőttek kritikus gondolkodásra való képességének és médiaműveltségének megerősítésére, hogy fel tudják mérni és kezelni tudják a nagy mennyiségben terjedő álhírek és a weben vagy általában digitálisan elérhető információk kritikátlan felhasználása jelentette veszélyeket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a figyelmet arra a kockázatra, amelyet a mesterséges intelligenciára és adatelemzésre épülő algoritmusok és gépi tanulási rendszerek tömeges bevezetése jelent a pedagógiai szabadságra, valamint az adatbiztonságra és a magánélet védelmére; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megemlíti az információs és kommunikációs technológiák oktatásban való használatáról az iskolák körében készült 2013-as felmérés (1) egyes eredményeit, amelyek azt találták, hogy:






  — | az iskolai szintű infrastrukturális ellátottság jelentős eltérést mutat az egyes országokban, |
| --- | --- | --- |

12.

—

az iskolai szintű infrastrukturális ellátottság jelentős eltérést mutat az egyes országokban,

| — | az EU-ban a diákoknak csupán 50 %-át oktatja olyan tanár, aki pozitívan ítéli meg azt, hogy képes-e a digitális technológiákat pedagógiailag értékes módon beépíteni az oktatási tevékenységekbe, |
| --- | --- |

—

az EU-ban a diákoknak csupán 50 %-át oktatja olyan tanár, aki pozitívan ítéli meg azt, hogy képes-e a digitális technológiákat pedagógiailag értékes módon beépíteni az oktatási tevékenységekbe,

| — | a diákoknak csupán 25-30 %-át oktatja olyan tanár, aki számára kötelező az IKT-képzés; |
| --- | --- |

—

a diákoknak csupán 25-30 %-át oktatja olyan tanár, aki számára kötelező az IKT-képzés;

| 13. | rámutat következésképpen a tanárok és a pedagógusok döntő szerepére abban, hogy a tanulókat a tudás létrehozásának innovatív gyakorlatai felé tereljék a formális, a nem formális és az informális tanulás közötti megfelelő kapcsolatok révén, feltételezve, hogy nem létezik univerzális megközelítés a digitális innovációk oktatásban való alkalmazásának fokozására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a tanároknak, az iskolaigazgatóknak és az oktatásban részt vevő többi szereplőnek támogatásra és releváns képzésre van szüksége ahhoz, hogy a hagyományos oktatási módszertanokat ötvözni tudják a digitális technológiák kínálta lehetőségekkel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | e cél eléréséhez javasolja a magán és az állami érdekelt felek együttműködését, különös tekintettel az az oktatástechnológiai szolgáltatóknak az esetleges ágazati szövetségeik révén történő bevonására, hogy a tanárok képzésben és ingyenes oktatási anyagokban részesülhessenek, megoldva a határon átnyúló szerzői jogi kérdéseket is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat a nagy digitális vállalatok és különösen a GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple és Microsoft) jelentette kockázatokra, mivel azok hardvereik, illetve szoftvereik és oktatási erőforrásaik biztosításával rákényszerítik a szabványaikat az oktatásra, épp ezért szigorú ellenőrzést kellene bevezetni az adatvédelem és a szerzői jogok védelme terén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a meglévő digitális szakadékot, figyelembe véve a jelenséget befolyásoló különböző tényezőket, mint pl. az eltérő földrajzi és demográfiai környezetben lévő lakóhely, a közvetítő nyelvek használata, az eltérő képzettségi szint, a nem- és korspecifikus eltérések, az esetleges fogyatékosság vagy a hátrányos helyzetű társadalmi-gazdasági csoporthoz tartozás; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy jobban ki kell aknázni az EU pénzügyi támogatását annak biztosítása érdekében, hogy az iskolákat és az oktatási létesítményeket – nem szűkítve le ezek körét a kötelező iskoláztatást biztosító intézményekre, hanem, az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést garantálandó, kiterjesztve a kört az egyéb oktatási intézményekre is, legyen szó kisgyermekkori nevelésről, felnőttoktatásról, konzervatóriumokról stb. – el lehessen látni a szükséges nagy sebességű és jó minőségű széles sávú infrastruktúrával, különös tekintettel azokra, amelyek földrajzi, demográfiai vagy társadalmi kihívásokkal küszködő területeken találhatóak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | javasolja, hogy az innovatív digitális tananyagok és gyakorlatok megvalósításához kapcsolódóan teszteljenek, majd a hagyományosabb módszerek mellé vezessenek be új értékelési eszközöket és technikákat, mint pl. az értékelő mátrixok, kihasználandó a gyors visszacsatolás által a személyre szabottabb és hatékonyabb tanulási folyamatra kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy – összhangban az egész életen át tartó tanulás platformjának hátterében álló elvekkel – a jobb tanulási élmények és eredmények eléréséhez a tanuló kell, hogy a középpontban álljon, akinek a nézetei és értékei alapján közös célokat kell kitűzni, elkerülve ezáltal a passzív technológiafogyasztói szerep kockázatát; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a digitális oktatási cselekvési tervet, amely a digitális és innovatív oktatási gyakorlatoknak az iskolákban, a szakoktatásban és -képzésben, valamint a felsőoktatásban történő célzott felhasználásának ösztönzésére, megvalósítására és fokozására irányuló rövid és középtávú eszköz az „európai oktatási térség”, valamint az „Új európai készségfejlesztési program” (2) részeként, és kiegészíti a közös értékekről és kulcskompetenciákról szóló ajánlásokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elismeri, hogy a digitális oktatási cselekvési tervben meghatározott prioritások összhangban vannak a digitális forradalom jelentette összetett és nagyszámú kihívással; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy az új többéves pénzügyi keretnek megfelelően támogatnia kell a digitális oktatási cselekvési tervet, valamint hogy a nemzeti költségvetésekből nemcsak az összekapcsoltságra és az infrastruktúrákra kell forrásokat biztosítani, hanem a digitális készségek és kompetenciák fejlesztésére is valamennyi oktatási szinten; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy annak, hogy a digitális technológiát oktatási rendszereinkbe integráljuk és ténylegesen elérjük a digitális oktatási cselekvési terv céljait, az összes érintett és potenciális érdekelt fél közötti, gyümölcsözőbb együttműködés az előfeltétele, amely biztosítja a konvergenciát, a szinergiákat, a több tudományágat átölelő szaktudást és a különböző rendszerek átjárhatóságát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | alapvető fontosságúnak tartja azt, hogy jelentős erőfeszítéseket tegyünk a terjesztési politikákat is javító kezdeményezések és intézkedések koordinálására és integrálására, elkerülendő, hogy a rendelkezésre álló lehetőségeket elsősorban a finanszírozástámogatási pályázatok „dzsungelében” jobban tájékozódni képes oktatási és politikai intézmények használják ki; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepet játszanak az oktatási és képzési politikák végrehajtásában, és ezért az oktatási rendszereknek a digitális korszak normáihoz való igazításába valamennyi irányítási szintet (európai, nemzeti, regionális és helyi) be kell vonni; |
| --- | --- |

26.

A digitális technológiák megfelelőbb kihasználása az oktatás és a tanulás terén: a digitális átalakulás szempontjából releváns digitális kompetenciák és készségek

| 27. | rámutat, hogy még ha a digitális infrastruktúrához való hozzáférés kérdése csak egyetlen aspektusa is a digitális szakadéknak, a finanszírozás hiánya és az elégtelen és működésképtelen berendezések és sávszélesség továbbra is akadályozzák az IKT oktatási és tanulási célú használatát; |
| --- | --- |

27.

| 28. | a nemzeti stratégiák és keretek létrehozásának támogatására, az érdekelt felek közötti fokozottabb párbeszédre, valamint a tanárok erőteljesebb támogatására hív fel az új módszertani ismeretek elsajátítása érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bízik benne, hogy a képzési kezdeményezések széles körű kampányát indítják a tanárok és az oktatási szereplők számára tényleges digitális észségeik megerősítése érdekében, különös figyelmet fordítva azokra, akik a digitális technológiák terén alacsony készségekkel és kevés tapasztalattal rendelkeznek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az Unió által az általános, valamint a szakképző iskolák digitális felkészültségéhez egyrészt a digitális kompetenciák megerősítése, másrészt annak révén nyújtott támogatást, hogy a SELFIE önértékelési eszközt 2019 végére egymillió ember, köztük tanárok, oktatók és diákok számára teszik hozzáférhetővé, szinergiában az egyes tagállamok szintjén alkalmazott esetleges értékelési eszközökkel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy az IKT hozzájárul az innovációhoz a folyamatok és a szervezeti intézkedések terén, és úgy véli, hogy az olyan eszközök, mint az Európai e-Kompetenciakeret (e-CF), az IKT-kompetenciák és -készségek hasznos hivatkozási kereteként szolgálhatnak Európa-szerte; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elismeri egy, a hátrányos helyzetű térségekre koncentráló utalványalapú rendszer, valamint egy megfelelő eszköztár vidéki területeken történő bevezetésének hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

32.

| 33. | helyesli a digitálisan tanúsított képesítések kiadására, valamint az olyan, digitális úton szerzett készségek érvényesítésére szolgáló keretrendszert, amelyek megbízhatóak, többnyelvűek, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy a keretrendszer teljes mértékben összhangban álljon az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerével (EQF), valamint a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozásával (ESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | ösztönzi az ipar és az oktatás közötti együttműködést, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerség egyéb formáit, melyek célja a digitális kompetenciák oktatására irányuló programok kidolgozása, valamint annak biztosítása, hogy a digitális karrierek társadalmi-gazdasági háttértől és fizikai fogyatékosságtól függetlenül mindenki számára egyenlő mértékben hozzáférhetőek legyenek; |
| --- | --- |

34.

A digitális átalakulás szempontjából releváns digitális kompetenciák és készségek kialakítása

| 35. | rámutat arra, hogy az iskolai közösségeknek a teljeskörű befogadás garantálása érdekében valamennyi tanulót támogatniuk kell, és figyelemmel kell lenniük az egyéni igényeikre; |
| --- | --- |

35.

| 36. | alapvetően fontosnak tartja a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező hallgatók közötti tanulási szakadék csökkentését és a személyre szabott oktatásban és az új tanulási eszközökben rejlő lehetőségek kiaknázását, valamint azt, hogy teljes mértékben kihasználjuk a nyitott oktatási segédanyagokat és a nyílt tudományos kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | bízik abban, hogy létrejön egy európai szintű platform a digitális felsőoktatás számára, amely tanulást, vegyes mobilitást, virtuális egyetemeket és a felsőoktatási intézmények közötti bevált gyakorlatok cseréjét kínálja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli az új európai oktatói digitális kompetenciakeretet, amely útmutatást nyújt digitális kompetenciamodellek kidolgozásához; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy – egy integrált, a tanári kompetenciák európai keretébe illeszkedő megközelítés alapján – ösztönözzék és segítsék elő a tanárok digitális kompetenciáinak fejlesztését, úgy hogy ez egyaránt részét képezze az alapképzésnek, a tanári diplomát adó képzésnek és a későbbi továbbképzésnek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri a mobilitás fontosságát, ezért kéri, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a következő Erasmus+ programra és a többi releváns uniós finanszírozási programra az oktatásnak és a képzésnek a digitális kor követelményeihez történő igazítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza az együttműködés és az összehangolt erőfeszítések fontosságát az oktatásban. Felhív egy, a különböző érdekelt felek számára nyitott közös európai platform létrehozására olyan teljesítményjelzők és mutatók kidolgozása érdekében, amelyek az IKT-k terén a különböző oktatási szolgáltatók által az iskolákban és egyéb tanulási környezetekben elért előrehaladás szorosabb nyomon követésére szolgálnak. Ezt a munkát a tagállamok közötti szoros együttműködésben kell végezni, hogy a tapasztalatok felhasználhatóak legyenek a már alkalmazott nyomonkövetési intézkedések stb. feltérképezésére; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák felülvizsgált európai keretrendszere szerinti digitális kompetenciák fontosságát valamennyi polgár számára, beleértve az európai polgári digitális kompetenciakeret öt területe szerinti kompetenciákat (információ- és adatkezelési jártasság; kommunikáció és együttműködés; digitális tartalom és annak előállítása; biztonság és jóllét; valamint problémamegoldás); olyan oktatást és képzést tart kívánatosnak, amelyben a digitális kompetenciákat a többi fejlesztendő kompetenciába integrálják; |
| --- | --- |

42.

| 43. | támogatja a javasolt, i. az online biztonság, a kiberhigiénia és a médiaműveltség megerősítését szolgáló, az oktatókat, családokat és tanulókat célzó uniós szintű figyelemfelhívó kampányt, valamint ii. a polgári digitális kompetenciakeretre építő, kiberbiztonsággal kapcsolatos oktatási kezdeményezést” iii. a bevált gyakorlatok kiemelését és terjesztését, amelyek célja, hogy az emberek magabiztos és felelős technológiahasználók legyenek; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ösztönzi a régiók és városok vállalkozói szellemét és azt, hogy lépések történjenek a nyílt innováció irányába a köz- és a magánszektor, az egyetemek és a polgárok közötti partnerségek emberközpontú jövőképe keretében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | szeretné, ha folyamatosan tájékoztatást kapna az intézkedések végrehajtásából levont politikai tanulságokról, valamint ha felkérnék, hogy járuljon hozzá az oktatás és a képzés terén a jövőben megvalósuló európai együttműködéssel kapcsolatosan kibontakozó eszmecseréhez; |
| --- | --- |

45.

Az oktatás javítása megfelelőbb adatelemzések és előrejelzések révén

| 46. | bízik benne, hogy elfogadják a digitális szakadékot jellemezni képes mutatók meghatározására szolgáló, megosztott és közös módszertani keretrendszert, és kéri, hogy tegyenek jelentős erőfeszítéseket a digitális szakadék értékelését és nyomon követését lehetővé tévő, megbízható és könnyen hozzáférhető adatok létrehozására és gyűjtésére; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a figyelmet az abból eredő problémákra, hogy a személyes adatokat és a hallgatók aktáit magánszereplők tárolják, gyakran a világ egy másik részén. Különös figyelmet kell fordítani mindenekelőtt arra, hogy ezek a szereplők készen állnak-e arra, hogy felhasználói megállapodásokat kössenek több helyi, regionális és nemzeti hatósággal; |
| --- | --- |

47.

| 48. | szintén aggodalmát fejezi ki az „adatbányászat” miatt, azaz azzal kapcsolatosan, hogy mit kellene lépni a tanulók és az iskolai dolgozók adatait másoknak értékesítő vállalkozások ügyében, és megjegyzi, hogy annak tisztázása is fontos, nem utolsósorban a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy mennyi ideig lehet a releváns adminisztratív adatokat és hasonló dokumentumokat nyilvánosan hozzáférhető formában tárolni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | várakozással tekint a rendelkezésre álló adatok hasznosítását és az oktatáspolitika végrehajtásának és nyomon követésének támogatását célzó, tervezett kísérleti projektek indítása elé, üdvözli továbbá, hogy eszköztárat és útmutatást terveznek kidolgozni a tagállamok számára; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fontosnak tartja stratégiai előrejelzés kezdeményezését a digitális átalakulásból eredő, az oktatási rendszerek jövője szempontjából releváns fő trendekről a tagállamok szakértőivel – és köztük a helyi és regionális szintű képviselőkkel – szoros együttműködésben, az oktatás és képzés terén folytatott uniós szintű együttműködés jelenlegi és jövőbeni csatornáinak igénybevételével; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ösztönzi a felhasználóközpontú innovációt, amely kulcsfontosságú az olyan innovatív megoldások mielőbbi elfogadásához, amelyek az oktatásban fennálló kihívások kezelését szolgálhatják. A felhasználói szempontokat sokszor nem veszik kellőképpen figyelembe, ami korlátozhatja a különféle kihívások lehetséges megoldásait; üdvözli ezzel összefüggésben a polgárok részvételének lehetővé tételét és a felhasználóközpontú innovációnak az előmozdítására szolgáló módszerek feltérképezését; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervnek támogatni kell az európai szemesztert is, amely az oktatással és képzéssel kapcsolatos országspecifikus ajánlásokon keresztül a reformok egyik fő mozgatórugója; |
| --- | --- |

52.

| 53. | támogatja az iskolai oktatási rendszerek irányításának javítását célzó erőfeszítéseket, és emlékeztet arra, hogy a jó többszintű kormányzás javíthatja az oktatás és a képzés teljesítményét, megerősítheti a részvételt, támogathatja az innovatív mechanizmusok kidolgozását, elősegítheti az egyént egységes egészként kezelő, inkluzív oktatási rendszert, és egész életen át tartó tanulási rendszereket hozhat létre; |
| --- | --- |

53.

| 54. | üdvözli az Európai Bizottság által bejelentett, a javasolt cselekvések és intézkedések végrehajtásának módjáról szóló párbeszédet, és jelzi, hogy hajlandó részt venni abban, valamint hogy továbbra is együtt kíván működni az Európai Bizottsággal, valamint a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és az Európai Beruházási Bank Csoporttal a javasolt program előmozdítása és a jelenlegi és jövőbeni uniós finanszírozási programok prioritásaival való összhang biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

54.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools.” Vizsgálati zárójelentés, Európai Bizottság, 2013.

1

(2)  COM(2016) 381.

2

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/57

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében

(2018/C 461/09)

| Főelőadó: | Gillian FORD (UK/EA), Havering londoni kerület képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciadokumentumok: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében,
  COM(2018) 268 final
  valamint
  Javaslat tanácsi ajánlásra a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről,
  COM(2018) 270 final;
  a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről,
  COM(2018) 271 final;
  a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről,
  COM(2018) 272 final. |

Főelőadó:

Gillian FORD (UK/EA), Havering londoni kerület képviselő-testületének tagja

Referenciadokumentumok:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében,

COM(2018) 268 final

valamint

Javaslat tanácsi ajánlásra a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről,

COM(2018) 270 final;

a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről,

COM(2018) 271 final;

a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről,

COM(2018) 272 final.

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről

5. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | d) | minőségbiztosítási eszközök kialakítása az online oktatás és képzés területén. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

d)

minőségbiztosítási eszközök kialakítása az online oktatás és képzés területén.

Indokolás

Bizonyos területeken, különösen a távolabbi vagy ritkábban lakott régiókban, az oktatás, a képzés és a képesítések egyre inkább digitálisan érhetők el; az automatikus kölcsönös elismerés lehetővé tétele érdekében elengedhetetlen, hogy biztosítsák e képesítések minőségét.

2. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről

6. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 6.   
  Mozdítsák
  elő a középfokú oktatás és képzés során a mobilitást és a külföldi tanulmányi időszak eredményeinek elismerését az alábbiak révén: | 6.   
  Lakóhelytől függetlenül minden diák számára mozdítsák
  elő a középfokú oktatás és képzés során a mobilitást és a külföldi tanulmányi időszak eredményeinek elismerését az alábbiak révén: |
| [...] | [...] |
| c) | a középfokú oktatási és képzési intézmények, illetve tanulók és családjaik közötti mobilitás előnyeinek népszerűsítése, valamint a munkáltatók közötti befogadó mobilitás előnyeinek népszerűsítése. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

6.   
  Mozdítsák
  elő a középfokú oktatás és képzés során a mobilitást és a külföldi tanulmányi időszak eredményeinek elismerését az alábbiak révén:

6.   
  Lakóhelytől függetlenül minden diák számára mozdítsák
  elő a középfokú oktatás és képzés során a mobilitást és a külföldi tanulmányi időszak eredményeinek elismerését az alábbiak révén:

[...]

[...]

c)

a középfokú oktatási és képzési intézmények, illetve tanulók és családjaik közötti mobilitás előnyeinek népszerűsítése, valamint a munkáltatók közötti befogadó mobilitás előnyeinek népszerűsítése.

| c) | a középfokú oktatási és képzési intézmények, illetve tanulók és családjaik közötti mobilitás előnyeinek népszerűsítése, valamint a munkáltatók közötti befogadó mobilitás előnyeinek népszerűsítése. |
| --- | --- |

c)

a középfokú oktatási és képzési intézmények, illetve tanulók és családjaik közötti mobilitás előnyeinek népszerűsítése, valamint a munkáltatók közötti befogadó mobilitás előnyeinek népszerűsítése.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

3. módosítás

3. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről

8. cikk

8. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 8.   Térképezzék fel a korábbi tanulás elismerésével
  és az oktatási és képzési ágazatok – különösen a szakoktatás és -képzés valamint a felsőoktatás – közti
  átjárhatósággal kapcsolatos bevált gyakorlatokat. | 8.   Térképezzék fel
  és mozdítsák elő
  a korábbi tanulás elismerésével
  , valamint az alábbiak közötti
  átjárhatósággal kapcsolatos bevált gyakorlatokat:








  a) | az oktatási és képzési ágazatok, különösen a szakoktatás és -képzés, valamint a felsőoktatás között; és |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

8.   Térképezzék fel a korábbi tanulás elismerésével
  és az oktatási és képzési ágazatok – különösen a szakoktatás és -képzés valamint a felsőoktatás – közti
  átjárhatósággal kapcsolatos bevált gyakorlatokat.

8.   Térképezzék fel
  és mozdítsák elő
  a korábbi tanulás elismerésével
  , valamint az alábbiak közötti
  átjárhatósággal kapcsolatos bevált gyakorlatokat:

a)

az oktatási és képzési ágazatok, különösen a szakoktatás és -képzés, valamint a felsőoktatás között; és

| b) | az oktatási és képzési ágazatok és a munkaerőpiac között. |
| --- | --- |

b)

az oktatási és képzési ágazatok és a munkaerőpiac között.

Indokolás

Indokolás

A munkaerő-mobilitás, valamint az életben kapott esélyek és lehetőségek javítása érdekében a munkáltatónak el kell ismernie a külföldi képesítéseket és tanulmányi időszakokat.

4. módosítás

4. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről

9. cikk

9. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Fejlesszék a tudományos alapot az elismeréssel kapcsolatos esetek számára
  és
  típusára vonatkozó adatok gyűjtése és terjesztése révén. | Fejlesszék a tudományos alapot az elismeréssel kapcsolatos esetek számára, típusára
  és eredményeire
  vonatkozó adatok gyűjtése és terjesztése révén. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Fejlesszék a tudományos alapot az elismeréssel kapcsolatos esetek számára
  és
  típusára vonatkozó adatok gyűjtése és terjesztése révén.

és

Fejlesszék a tudományos alapot az elismeréssel kapcsolatos esetek számára, típusára
  és eredményeire
  vonatkozó adatok gyűjtése és terjesztése révén.

és eredményeire

Indokolás

Indokolás

Az eredményközpontú tanulás javíthatja és fejlesztheti az elismerési folyamatot.

5. módosítás

5. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(8) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (8) | A magas színvonalú gyermekgondozási létesítmények rendelkezésre állása, elérhetősége és megfizethetősége továbbá olyan döntő tényezők, amelyek a gondozásért felelős nők és férfiak számára lehetővé teszik a munkaerőpiaci részvételt, amint azt az Európai Tanács 2002. évi barcelonai ülése, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum és a munka és a magánélet közötti egyensúlyra vonatkozó, 2017. április 26-án elfogadott bizottsági közlemény is elismeri. A nők foglalkoztatása közvetlenül hozzájárul a háztartás társadalmi-gazdasági helyzetének javításához és a gazdasági növekedéshez. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(8)

A magas színvonalú gyermekgondozási létesítmények rendelkezésre állása, elérhetősége és megfizethetősége továbbá olyan döntő tényezők, amelyek a gondozásért felelős nők és férfiak számára lehetővé teszik a munkaerőpiaci részvételt, amint azt az Európai Tanács 2002. évi barcelonai ülése, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum és a munka és a magánélet közötti egyensúlyra vonatkozó, 2017. április 26-án elfogadott bizottsági közlemény is elismeri. A nők foglalkoztatása közvetlenül hozzájárul a háztartás társadalmi-gazdasági helyzetének javításához és a gazdasági növekedéshez.

| (8) | A magas színvonalú gyermekgondozási létesítmények rendelkezésre állása, elérhetősége és megfizethetősége továbbá olyan döntő tényezők, amelyek a gondozásért felelős nők és férfiak számára lehetővé teszik a munkaerőpiaci részvételt, amint azt az Európai Tanács 2002. évi barcelonai ülése, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum és a munka és a magánélet közötti egyensúlyra vonatkozó, 2017. április 26-án elfogadott bizottsági közlemény is elismeri
  ; ezeket a tényezőket elő kell mozdítani a szociális jogok európai pillérének 2. elvével összhangban
  . A nők foglalkoztatása közvetlenül hozzájárul a háztartás társadalmi-gazdasági helyzetének javításához és a gazdasági növekedéshez. |
| --- | --- |

(8)

A magas színvonalú gyermekgondozási létesítmények rendelkezésre állása, elérhetősége és megfizethetősége továbbá olyan döntő tényezők, amelyek a gondozásért felelős nők és férfiak számára lehetővé teszik a munkaerőpiaci részvételt, amint azt az Európai Tanács 2002. évi barcelonai ülése, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum és a munka és a magánélet közötti egyensúlyra vonatkozó, 2017. április 26-án elfogadott bizottsági közlemény is elismeri
  ; ezeket a tényezőket elő kell mozdítani a szociális jogok európai pillérének 2. elvével összhangban
  . A nők foglalkoztatása közvetlenül hozzájárul a háztartás társadalmi-gazdasági helyzetének javításához és a gazdasági növekedéshez.

; ezeket a tényezőket elő kell mozdítani a szociális jogok európai pillérének 2. elvével összhangban

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

6. módosítás

6. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(23) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (23) | Ez az ajánlás arra törekszik, hogy közös európai felfogást alakítson ki arról, hogy mi jelenti a minőséget a koragyermekkori nevelésben és gondozásban. Megállapít lehetséges intézkedéseket, amelyeket
  a kormányok
  sajátos körülményeikhez igazodva
  mérlegelhetnek
  . Ez az ajánlás a szülőket, az intézményeket és a szervezeteket, többek között a szociális partnereket és az ágazat jobbítására törekvő civil társadalmi szervezeteket is megszólítja. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(23)

Ez az ajánlás arra törekszik, hogy közös európai felfogást alakítson ki arról, hogy mi jelenti a minőséget a koragyermekkori nevelésben és gondozásban. Megállapít lehetséges intézkedéseket, amelyeket
  a kormányok
  sajátos körülményeikhez igazodva
  mérlegelhetnek
  . Ez az ajánlás a szülőket, az intézményeket és a szervezeteket, többek között a szociális partnereket és az ágazat jobbítására törekvő civil társadalmi szervezeteket is megszólítja.

a kormányok

mérlegelhetnek

| (23) | Ez az ajánlás arra törekszik, hogy közös európai felfogást alakítson ki arról, hogy mi jelenti a minőséget a koragyermekkori nevelésben és gondozásban. Megállapít lehetséges intézkedéseket, amelyeket
  minden érintett kormányzati szint, többek között a helyi és regionális szint is
  sajátos körülményeikhez igazodva
  mérlegelhet
  . Ez az ajánlás a szülőket, az intézményeket és a szervezeteket, többek között a szociális partnereket és az ágazat jobbítására törekvő civil társadalmi szervezeteket is megszólítja. |
| --- | --- |

(23)

Ez az ajánlás arra törekszik, hogy közös európai felfogást alakítson ki arról, hogy mi jelenti a minőséget a koragyermekkori nevelésben és gondozásban. Megállapít lehetséges intézkedéseket, amelyeket
  minden érintett kormányzati szint, többek között a helyi és regionális szint is
  sajátos körülményeikhez igazodva
  mérlegelhet
  . Ez az ajánlás a szülőket, az intézményeket és a szervezeteket, többek között a szociális partnereket és az ágazat jobbítására törekvő civil társadalmi szervezeteket is megszólítja.

minden érintett kormányzati szint, többek között a helyi és regionális szint is

mérlegelhet

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

7. módosítás

7. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(2) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   
  Dolgozzanak annak biztosításán
  , hogy a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások elérhetők, megfizethetők és inkluzívak legyenek.
  Meg
  lehet fontolni a következőket: | (2)   
  Biztosítsák
  , hogy a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások elérhetők, megfizethetők
  , megfelelőek
  és inkluzívak legyenek.
  Minden kormányzati szinten, többek között regionális és helyi szinten is meg
  lehet fontolni a következőket: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   
  Dolgozzanak annak biztosításán
  , hogy a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások elérhetők, megfizethetők és inkluzívak legyenek.
  Meg
  lehet fontolni a következőket:

(2)   
  Biztosítsák
  , hogy a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások elérhetők, megfizethetők
  , megfelelőek
  és inkluzívak legyenek.
  Minden kormányzati szinten, többek között regionális és helyi szinten is meg
  lehet fontolni a következőket:

Indokolás

Indokolás

Az ajánlás megerősítése és annak hangsúlyozása, hogy a helyi és regionális kormányzatok kulcsfontosságú szerepet játszanak.

8. módosítás

8. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(3) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   Támogassák a koragyermekkori nevelést és gondozást nyújtó személyzet professzionalizációját. A szakmai képesítés meglévő szintjétől és a munkakörülményektől függően sikeres erőfeszítések lehetnek az alábbiak: | (3)   Támogassák a koragyermekkori nevelést és gondozást nyújtó személyzet professzionalizációját. A szakmai képesítés meglévő szintjétől és a munkakörülményektől függően sikeres erőfeszítések lehetnek az alábbiak: |
| [...] | [...] |
| d) | törekvés arra, hogy a személyzetet ellássák
  a megfelelő kompetenciákkal, hogy reagálni tudjanak a különböző hátterű, sajátos nevelési igényű vagy fogyatékossággal élő gyermekek egyéni igényeire, és a személyzet felkészítése különböző csoportok vezetésére. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   Támogassák a koragyermekkori nevelést és gondozást nyújtó személyzet professzionalizációját. A szakmai képesítés meglévő szintjétől és a munkakörülményektől függően sikeres erőfeszítések lehetnek az alábbiak:

(3)   Támogassák a koragyermekkori nevelést és gondozást nyújtó személyzet professzionalizációját. A szakmai képesítés meglévő szintjétől és a munkakörülményektől függően sikeres erőfeszítések lehetnek az alábbiak:

[...]

[...]

d)

törekvés arra, hogy a személyzetet ellássák
  a megfelelő kompetenciákkal, hogy reagálni tudjanak a különböző hátterű, sajátos nevelési igényű vagy fogyatékossággal élő gyermekek egyéni igényeire, és a személyzet felkészítése különböző csoportok vezetésére.

törekvés arra, hogy a személyzetet ellássák

| d) | a
  személyzet
  megfelelő kompetenciákkal
  való ellátása
  , hogy reagálni tudjanak a különböző hátterű, sajátos nevelési igényű vagy fogyatékossággal élő gyermekek egyéni igényeire, és a személyzet felkészítése különböző csoportok vezetésére. |
| --- | --- |

d)

a
  személyzet
  megfelelő kompetenciákkal
  való ellátása
  , hogy reagálni tudjanak a különböző hátterű, sajátos nevelési igényű vagy fogyatékossággal élő gyermekek egyéni igényeire, és a személyzet felkészítése különböző csoportok vezetésére.

személyzet

való ellátása

Indokolás

Indokolás

Az ajánlás megerősítése.

9. módosítás

9. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(4) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4)   Javítsák a korai évek tantervének kidolgozását, hogy megfeleljenek a gyermekek jólléti és oktatási szükségleteinek. A tanterv kidolgozását és a gyermekek szociális, érzelmi, tanulási és nyelvi kompetenciáit támogató megközelítések a következők lehetnek: | (4)   Javítsák a korai évek tantervének kidolgozását, hogy megfeleljenek
  minden gyermek egészségügyi,
  jólléti és oktatási szükségleteinek. A tanterv kidolgozását és a gyermekek szociális, érzelmi, tanulási és nyelvi kompetenciáit támogató megközelítések a következők lehetnek: |
| | a) | egyensúly megteremtése a szociális-érzelmi kompetenciák, a jóllét és a tanulás biztosításakor, elismerve a játék, a természettel való kapcsolat fontosságát, a zene, a művészetek és a fizikai aktivitás szerepét; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)   Javítsák a korai évek tantervének kidolgozását, hogy megfeleljenek a gyermekek jólléti és oktatási szükségleteinek. A tanterv kidolgozását és a gyermekek szociális, érzelmi, tanulási és nyelvi kompetenciáit támogató megközelítések a következők lehetnek:

(4)   Javítsák a korai évek tantervének kidolgozását, hogy megfeleljenek
  minden gyermek egészségügyi,
  jólléti és oktatási szükségleteinek. A tanterv kidolgozását és a gyermekek szociális, érzelmi, tanulási és nyelvi kompetenciáit támogató megközelítések a következők lehetnek:

a)

egyensúly megteremtése a szociális-érzelmi kompetenciák, a jóllét és a tanulás biztosításakor, elismerve a játék, a természettel való kapcsolat fontosságát, a zene, a művészetek és a fizikai aktivitás szerepét;

| | a) | egyensúly megteremtése a szociális-érzelmi kompetenciák, a jóllét és a tanulás biztosításakor, elismerve a játék, a természettel való kapcsolat fontosságát, a zene, a művészetek és a fizikai aktivitás szerepét; |
| --- | --- | --- |

a)

egyensúly megteremtése a szociális-érzelmi kompetenciák, a jóllét és a tanulás biztosításakor, elismerve a játék, a természettel való kapcsolat fontosságát, a zene, a művészetek és a fizikai aktivitás szerepét;

| | b) | az empátia, az együttérzés és a tudatosság előmozdítása az egyenlőséggel és a sokszínűséggel összefüggésben; |
| --- | --- | --- |

b)

az empátia, az együttérzés és a tudatosság előmozdítása az egyenlőséggel és a sokszínűséggel összefüggésben;

| | b) | az empátia, az együttérzés és a tudatosság előmozdítása az egyenlőséggel és a sokszínűséggel összefüggésben; |
| --- | --- | --- |

b)

az empátia, az együttérzés és a tudatosság előmozdítása az egyenlőséggel és a sokszínűséggel összefüggésben;

| | c) | lehetőségek biztosítása a fiatalkori nyelvi kitettségre és a játékos tevékenységeken keresztül történő tanulásra, valamint a kétnyelvű koragyermekkori programok mérlegelése; |
| --- | --- | --- |

c)

lehetőségek biztosítása a fiatalkori nyelvi kitettségre és a játékos tevékenységeken keresztül történő tanulásra, valamint a kétnyelvű koragyermekkori programok mérlegelése;

| | c) | lehetőségek biztosítása a fiatalkori nyelvi kitettségre és a játékos tevékenységeken keresztül történő tanulásra, valamint a kétnyelvű koragyermekkori programok mérlegelése; |
| --- | --- | --- |

c)

lehetőségek biztosítása a fiatalkori nyelvi kitettségre és a játékos tevékenységeken keresztül történő tanulásra, valamint a kétnyelvű koragyermekkori programok mérlegelése;

| | d) | útmutatás nyújtása a szolgáltatók számára a digitális eszközök és a megjelenő új technológiák életkornak megfelelő használatáról; |
| --- | --- | --- |

d)

útmutatás nyújtása a szolgáltatók számára a digitális eszközök és a megjelenő új technológiák életkornak megfelelő használatáról;

| | d) | útmutatás nyújtása a szolgáltatók számára a digitális eszközök és a megjelenő új technológiák életkornak megfelelő használatáról; |
| --- | --- | --- |

d)

útmutatás nyújtása a szolgáltatók számára a digitális eszközök és a megjelenő új technológiák életkornak megfelelő használatáról;

| | e) | a koragyermekkori nevelés és gondozás oktatás folytonosságába történő további integrálásának előmozdítása, valamint a koragyermekkori nevelést és gondozást és az alapfokú oktatást nyújtó személyzet közötti együttműködés és a gyermekek alapfokú oktatásba való zökkenőmentes átvételének támogatása. |
| --- | --- | --- |

e)

a koragyermekkori nevelés és gondozás oktatás folytonosságába történő további integrálásának előmozdítása, valamint a koragyermekkori nevelést és gondozást és az alapfokú oktatást nyújtó személyzet közötti együttműködés és a gyermekek alapfokú oktatásba való zökkenőmentes átvételének támogatása.

| | e) | a koragyermekkori nevelés és gondozás oktatás folytonosságába történő további integrálásának előmozdítása, valamint a koragyermekkori nevelést és gondozást és az alapfokú oktatást nyújtó személyzet közötti együttműködés és a gyermekek alapfokú oktatásba való zökkenőmentes átvételének támogatása; |
| --- | --- | --- |

e)

a koragyermekkori nevelés és gondozás oktatás folytonosságába történő további integrálásának előmozdítása, valamint a koragyermekkori nevelést és gondozást és az alapfokú oktatást nyújtó személyzet közötti együttműködés és a gyermekek alapfokú oktatásba való zökkenőmentes átvételének támogatása;

| | f) | célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a sajátos nevelési igényű és fogyatékossággal élő gyermekek részére; |
| --- | --- | --- |

f)

f)

célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a sajátos nevelési igényű és fogyatékossággal élő gyermekek részére;

célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a sajátos nevelési igényű és fogyatékossággal élő gyermekek részére;

| | g) | célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a migráns gyermekek részére, ideértve a politikai és humanitárius válság következtében külföldről nagy számban visszatérő európaiakat is; |
| --- | --- | --- |

g)

g)

célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a migráns gyermekek részére, ideértve a politikai és humanitárius válság következtében külföldről nagy számban visszatérő európaiakat is;

célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a migráns gyermekek részére, ideértve a politikai és humanitárius válság következtében külföldről nagy számban visszatérő európaiakat is;

| | h) | célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a tagállami ellátási rendszerben élő gyermekek részére; |
| --- | --- | --- |

h)

h)

célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a tagállami ellátási rendszerben élő gyermekek részére;

célzott támogatás és tanulási lehetőségek biztosítása a tagállami ellátási rendszerben élő gyermekek részére;

| | i) | a 0–6 éves kor közötti gyermekekre irányuló kisgyermekkori gondozás modelljeinek előmozdítása. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

a 0–6 éves kor közötti gyermekekre irányuló kisgyermekkori gondozás modelljeinek előmozdítása.

a 0–6 éves kor közötti gyermekekre irányuló kisgyermekkori gondozás modelljeinek előmozdítása.

Indokolás

Indokolás

A sajátos nevelési igényű és fogyatékossággal élő gyermekeknek, valamint a migráns gyermekeknek célzott támogatásra lehet szükségük ahhoz, hogy a korai évek tantervei által kínált lehetőségek teljes tárházához hozzáférjenek, és a tagállamokat ennek biztosítására kell ösztönözni.

10. módosítás

10. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(6) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (6)   Törekedjenek arra, hogy megfelelő finanszírozást és jogi keretet biztosítsanak a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások számára. Meg lehet fontolni a következőket: | (6)   Törekedjenek arra, hogy megfelelő finanszírozást és jogi keretet biztosítsanak a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások számára. Meg lehet fontolni a következőket: |
| | a) | a koragyermekkori nevelésbe és gondozásba történő beruházások léptékének növelése, a rendelkezésre állásra, a minőségre és a megfizethetőségre összpontosítva, ideértve az európai strukturális és beruházási alapok által kínált finanszírozási lehetőségeket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(6)   Törekedjenek arra, hogy megfelelő finanszírozást és jogi keretet biztosítsanak a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások számára. Meg lehet fontolni a következőket:

(6)   Törekedjenek arra, hogy megfelelő finanszírozást és jogi keretet biztosítsanak a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások számára. Meg lehet fontolni a következőket:

a)

a koragyermekkori nevelésbe és gondozásba történő beruházások léptékének növelése, a rendelkezésre állásra, a minőségre és a megfizethetőségre összpontosítva, ideértve az európai strukturális és beruházási alapok által kínált finanszírozási lehetőségeket;

| | a) | a koragyermekkori nevelésbe és gondozásba történő beruházások léptékének növelése, a rendelkezésre állásra,
  az elérhetőségre,
  a minőségre és a megfizethetőségre összpontosítva, ideértve az európai strukturális és beruházási alapok által kínált finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- | --- |

a)

a koragyermekkori nevelésbe és gondozásba történő beruházások léptékének növelése, a rendelkezésre állásra,
  az elérhetőségre,
  a minőségre és a megfizethetőségre összpontosítva, ideértve az európai strukturális és beruházási alapok által kínált finanszírozási lehetőségeket;

az elérhetőségre,

| | b) | egyedi nemzeti vagy regionális minőségi keretrendszerek kialakítása és fenntartása; |
| --- | --- | --- |

b)

egyedi nemzeti vagy regionális minőségi keretrendszerek kialakítása és fenntartása;

| | b) | egyedi nemzeti vagy regionális minőségi keretrendszerek kialakítása és fenntartása; |
| --- | --- | --- |

b)

egyedi nemzeti vagy regionális minőségi keretrendszerek kialakítása és fenntartása;

| | c) | a családoknak és a gyermekeknek szóló szolgáltatások további – elsődlegesen a szociális és egészségügyi szolgáltatásokba történő – integrációjának támogatása; |
| --- | --- | --- |

c)

a családoknak és a gyermekeknek szóló szolgáltatások további – elsődlegesen a szociális és egészségügyi szolgáltatásokba történő – integrációjának támogatása;

| | c) | a családoknak és a gyermekeknek szóló szolgáltatások további – elsődlegesen a szociális, egészségügyi
  és jólléti
  szolgáltatásokba történő – integrációjának támogatása
  helyi és regionális szinten
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

a családoknak és a gyermekeknek szóló szolgáltatások további – elsődlegesen a szociális, egészségügyi
  és jólléti
  szolgáltatásokba történő – integrációjának támogatása
  helyi és regionális szinten
  ;

és jólléti

helyi és regionális szinten

| | d) | szilárd gyermekvédelmi/a gyermekek biztonságának garantálására irányuló szabályzatok beépítése a koragyermekkori nevelés és gondozás rendszerébe, hogy segítsék a gyermekeknek az erőszak valamennyi formájával szembeni védelmét. |
| --- | --- | --- |

d)

szilárd gyermekvédelmi/a gyermekek biztonságának garantálására irányuló szabályzatok beépítése a koragyermekkori nevelés és gondozás rendszerébe, hogy segítsék a gyermekeknek az erőszak valamennyi formájával szembeni védelmét.

| | d) | szilárd gyermekvédelmi/a gyermekek biztonságának garantálására irányuló szabályzatok beépítése a koragyermekkori nevelés és gondozás rendszerébe, hogy segítsék a gyermekeknek
  a visszaélés és
  az erőszak valamennyi formájával szembeni védelmét. |
| --- | --- | --- |

d)

szilárd gyermekvédelmi/a gyermekek biztonságának garantálására irányuló szabályzatok beépítése a koragyermekkori nevelés és gondozás rendszerébe, hogy segítsék a gyermekeknek
  a visszaélés és
  az erőszak valamennyi formájával szembeni védelmét.

a visszaélés és

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

11. módosítás

11. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(8) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (8)   
  Megkönnyíti
  a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között az oktatás és képzés terén folytatott együttműködés jövőbeli stratégiai keretével és annak utódprogramjaival összefüggésben, továbbá a szociális védelemmel foglalkozó bizottságban. | (8)   
  Minden kormányzati szinten megkönnyíti
  a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között az oktatás és képzés terén folytatott együttműködés jövőbeli stratégiai keretével és annak utódprogramjaival összefüggésben, továbbá a szociális védelemmel foglalkozó bizottságban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(8)   
  Megkönnyíti
  a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között az oktatás és képzés terén folytatott együttműködés jövőbeli stratégiai keretével és annak utódprogramjaival összefüggésben, továbbá a szociális védelemmel foglalkozó bizottságban.

(8)   
  Minden kormányzati szinten megkönnyíti
  a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között az oktatás és képzés terén folytatott együttműködés jövőbeli stratégiai keretével és annak utódprogramjaival összefüggésben, továbbá a szociális védelemmel foglalkozó bizottságban.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

12. módosítás

12. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a magas színvonalú koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító rendszerekről

(9) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (9)   
  Támogatja
  a tagállamok közötti együttműködést azzal, hogy kérelmükre megszervezi a társaktól való tanulást és a partneri tanácsadást. | (9)   
  Minden kormányzati szinten támogatja
  a tagállamok közötti együttműködést azzal, hogy kérelmükre megszervezi a társaktól való tanulást és a partneri tanácsadást. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(9)   
  Támogatja
  a tagállamok közötti együttműködést azzal, hogy kérelmükre megszervezi a társaktól való tanulást és a partneri tanácsadást.

(9)   
  Minden kormányzati szinten támogatja
  a tagállamok közötti együttműködést azzal, hogy kérelmükre megszervezi a társaktól való tanulást és a partneri tanácsadást.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

13. módosítás

13. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

(1) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1) | „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében az Európai Bizottság olyan európai oktatási térséget vetít elő, ahol a magas színvonalú, befogadó oktatás, képzés és kutatás útjában nem állnak határok; ahol általánosan elterjedt gyakorlat, hogy tanulás vagy munkavállalás céljából bárki másik tagállamba költözik; ahol jóval elterjedtebb, hogy az anyanyelven túl mindenki két másik nyelvet ismer; ahol az emberek erős európai identitástudattal rendelkeznek, és tisztában vannak Európa kulturális örökségével
  és
  sokféleségével. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)

„Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében az Európai Bizottság olyan európai oktatási térséget vetít elő, ahol a magas színvonalú, befogadó oktatás, képzés és kutatás útjában nem állnak határok; ahol általánosan elterjedt gyakorlat, hogy tanulás vagy munkavállalás céljából bárki másik tagállamba költözik; ahol jóval elterjedtebb, hogy az anyanyelven túl mindenki két másik nyelvet ismer; ahol az emberek erős európai identitástudattal rendelkeznek, és tisztában vannak Európa kulturális örökségével
  és
  sokféleségével.

és

| (1) | „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében az Európai Bizottság olyan európai oktatási térséget vetít elő, ahol a magas színvonalú, befogadó oktatás, képzés és kutatás útjában nem állnak határok; ahol általánosan elterjedt gyakorlat, hogy tanulás vagy munkavállalás céljából bárki másik tagállamba költözik; ahol jóval elterjedtebb, hogy az anyanyelven túl mindenki két másik nyelvet ismer; ahol az emberek erős európai identitástudattal rendelkeznek, és tisztában vannak Európa kulturális örökségével, sokféleségével
  és lehetőségeivel
  . |
| --- | --- |

(1)

„Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében az Európai Bizottság olyan európai oktatási térséget vetít elő, ahol a magas színvonalú, befogadó oktatás, képzés és kutatás útjában nem állnak határok; ahol általánosan elterjedt gyakorlat, hogy tanulás vagy munkavállalás céljából bárki másik tagállamba költözik; ahol jóval elterjedtebb, hogy az anyanyelven túl mindenki két másik nyelvet ismer; ahol az emberek erős európai identitástudattal rendelkeznek, és tisztában vannak Európa kulturális örökségével, sokféleségével
  és lehetőségeivel
  .

és lehetőségeivel

Indokolás

Indokolás

Itt fontos kiemelni, hogy az európai oktatási térség értékei közé tartozik az is, hogy több lehetőséget képes teremteni.

14. módosítás

14. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

(1) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1) | Kutassanak fel lehetőségeket arra, hogy a fiatalokat hozzásegítsék az oktatás nyelvén felül még legalább egy európai nyelv mesterfokú elsajátításához a felső középfokú oktatás és képzés lezárulta előtt, és ösztönözzék egy további (harmadik) nyelv önálló nyelvhasználói szintű elsajátítását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)

Kutassanak fel lehetőségeket arra, hogy a fiatalokat hozzásegítsék az oktatás nyelvén felül még legalább egy európai nyelv mesterfokú elsajátításához a felső középfokú oktatás és képzés lezárulta előtt, és ösztönözzék egy további (harmadik) nyelv önálló nyelvhasználói szintű elsajátítását.

| (1) | Kutassanak fel lehetőségeket arra, hogy a fiatalokat hozzásegítsék az oktatás nyelvén felül még legalább egy európai nyelv mesterfokú elsajátításához a felső középfokú oktatás és képzés lezárulta előtt, és ösztönözzék egy további (harmadik) nyelv önálló nyelvhasználói szintű elsajátítását
  , ezen belül is külön hangsúlyt helyezve a szóbeli nyelvi gyakorlatra és tapasztalatszerzésre, valamint minden tanuló számára biztosítva a színvonalas oktatáshoz való megfelelő hozzáférést
  . |
| --- | --- |

(1)

Kutassanak fel lehetőségeket arra, hogy a fiatalokat hozzásegítsék az oktatás nyelvén felül még legalább egy európai nyelv mesterfokú elsajátításához a felső középfokú oktatás és képzés lezárulta előtt, és ösztönözzék egy további (harmadik) nyelv önálló nyelvhasználói szintű elsajátítását
  , ezen belül is külön hangsúlyt helyezve a szóbeli nyelvi gyakorlatra és tapasztalatszerzésre, valamint minden tanuló számára biztosítva a színvonalas oktatáshoz való megfelelő hozzáférést
  .

, ezen belül is külön hangsúlyt helyezve a szóbeli nyelvi gyakorlatra és tapasztalatszerzésre, valamint minden tanuló számára biztosítva a színvonalas oktatáshoz való megfelelő hozzáférést

Indokolás

Indokolás

Az érdekelt felek hangsúlyozták a további nyelveken való beszélés jelentőségét az íráson és olvasáson felül, mivel az kulcsfontosságú a mobilitási és egyéb lehetőségek kihasználásához. Azt is megjegyezték, hogy ahol nem áll rendelkezésre színvonalas nyelvoktatás, ott a több erőforrással rendelkezők magánnyelvórákat vehetnek, de a hátrányos társadalmi-gazdasági helyzetűek ezt nem tehetik meg, ami a lehetőségek terén tovább mélyíti a különböző társadalmi csoportok közötti szakadékot.

15. módosítás

15. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

(4) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4) | Az ilyen átfogó stratégiák részeként támogassák az iskolák és a képzési központok nyelvi tudatosságának fejlesztését a következők révén: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)

Az ilyen átfogó stratégiák részeként támogassák az iskolák és a képzési központok nyelvi tudatosságának fejlesztését a következők révén:

| (4) | Az ilyen átfogó stratégiák részeként támogassák az iskolák és a képzési központok nyelvi tudatosságának fejlesztését a következők révén: |
| --- | --- |

(4)

Az ilyen átfogó stratégiák részeként támogassák az iskolák és a képzési központok nyelvi tudatosságának fejlesztését a következők révén:

| a) | a tanulók mobilitásának aktív támogatása, többek között a megfelelő uniós finanszírozási programok kínálta lehetőségek kihasználásával; |
| --- | --- |

a)

a tanulók mobilitásának aktív támogatása, többek között a megfelelő uniós finanszírozási programok kínálta lehetőségek kihasználásával;

| a) | a tanulók mobilitásának aktív támogatása, többek között a megfelelő uniós finanszírozási programok kínálta lehetőségek kihasználásával; |
| --- | --- |

a)

a tanulók mobilitásának aktív támogatása, többek között a megfelelő uniós finanszírozási programok kínálta lehetőségek kihasználásával;

| b) | a tanárok felkészítése egy adott nyelv használatára tantárgyuk oktatása során; |
| --- | --- |

b)

a tanárok felkészítése egy adott nyelv használatára tantárgyuk oktatása során;

| b) | a tanárok felkészítése egy adott nyelv használatára tantárgyuk oktatása során; |
| --- | --- |

b)

a tanárok felkészítése egy adott nyelv használatára tantárgyuk oktatása során;

| c) | az oktatási nyelvi kompetencia, mint a további tanulási és iskolai siker alapjának erősítése az iskola valamennyi tanulója, különösen a külföldi származású vagy hátrányos helyzetű tanulók esetében; |
| --- | --- |

c)

az oktatási nyelvi kompetencia, mint a további tanulási és iskolai siker alapjának erősítése az iskola valamennyi tanulója, különösen a külföldi származású vagy hátrányos helyzetű tanulók esetében;

| c) | az oktatási nyelvi kompetencia, mint a további tanulási és iskolai siker alapjának erősítése az iskola valamennyi tanulója, különösen a külföldi származású
  – illetve a politikai vagy humanitárius válság következtében külföldről nagy számban visszatérő európai származású –
  vagy hátrányos helyzetű
  , illetve a speciális nevelési igényű és a fogyatékossággal élő
  tanulók esetében; |
| --- | --- |

c)

az oktatási nyelvi kompetencia, mint a további tanulási és iskolai siker alapjának erősítése az iskola valamennyi tanulója, különösen a külföldi származású
  – illetve a politikai vagy humanitárius válság következtében külföldről nagy számban visszatérő európai származású –
  vagy hátrányos helyzetű
  , illetve a speciális nevelési igényű és a fogyatékossággal élő
  tanulók esetében;

– illetve a politikai vagy humanitárius válság következtében külföldről nagy számban visszatérő európai származású –

, illetve a speciális nevelési igényű és a fogyatékossággal élő

| d) | a tanulók nyelvi diverzitásának értékelése, annak oktatási erőforrásként való használata a szülők és a tágabb helyi közösségek nyelvoktatásba való bevonásával; |
| --- | --- |

d)

a tanulók nyelvi diverzitásának értékelése, annak oktatási erőforrásként való használata a szülők és a tágabb helyi közösségek nyelvoktatásba való bevonásával;

| d) | a tanulók nyelvi diverzitásának értékelése, annak oktatási erőforrásként való használata a szülők és a tágabb helyi közösségek nyelvoktatásba való bevonásával; |
| --- | --- |

d)

a tanulók nyelvi diverzitásának értékelése, annak oktatási erőforrásként való használata a szülők és a tágabb helyi közösségek nyelvoktatásba való bevonásával;

| e) | lehetőségek biztosítása a tantervben nem szereplő, de a tanulók által máshol elsajátított nyelvi kompetenciák értékelésére és hitelesítésére, ideértve a bizonyítványokon feltüntethető nyelvek körének bővítését is. |
| --- | --- |

e)

lehetőségek biztosítása a tantervben nem szereplő, de a tanulók által máshol elsajátított nyelvi kompetenciák értékelésére és hitelesítésére, ideértve a bizonyítványokon feltüntethető nyelvek körének bővítését is.

| e) | lehetőségek biztosítása a tantervben nem szereplő, de a tanulók által máshol elsajátított nyelvi kompetenciák értékelésére és hitelesítésére, ideértve a bizonyítványokon feltüntethető nyelvek körének bővítését is. |
| --- | --- |

e)

lehetőségek biztosítása a tantervben nem szereplő, de a tanulók által máshol elsajátított nyelvi kompetenciák értékelésére és hitelesítésére, ideértve a bizonyítványokon feltüntethető nyelvek körének bővítését is.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

16. módosítás

16. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

(5) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (5) | Támogassák a tanárokat, az oktatókat és az iskolavezetőket a nyelvi tudatosság kialakításában a következők révén: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(5)

Támogassák a tanárokat, az oktatókat és az iskolavezetőket a nyelvi tudatosság kialakításában a következők révén:

| (5) | Támogassák a tanárokat, az oktatókat és az iskolavezetőket a nyelvi tudatosság kialakításában a következők révén: |
| --- | --- |

(5)

Támogassák a tanárokat, az oktatókat és az iskolavezetőket a nyelvi tudatosság kialakításában a következők révén:

| a) | a nyelvtanárok alap- és továbbképzésébe történő beruházás, hogy gazdag nyelvi kínálat álljon rendelkezésre a kötelező oktatásban és képzésben; |
| --- | --- |

a)

a nyelvtanárok alap- és továbbképzésébe történő beruházás, hogy gazdag nyelvi kínálat álljon rendelkezésre a kötelező oktatásban és képzésben;

| a) | a nyelvtanárok alap- és továbbképzésébe történő beruházás
  a munkaerő vonzása és megtartása céljából annak érdekében
  , hogy gazdag nyelvi kínálat álljon rendelkezésre a kötelező oktatásban és képzésben; |
| --- | --- |

a)

a nyelvtanárok alap- és továbbképzésébe történő beruházás
  a munkaerő vonzása és megtartása céljából annak érdekében
  , hogy gazdag nyelvi kínálat álljon rendelkezésre a kötelező oktatásban és képzésben;

a munkaerő vonzása és megtartása céljából annak érdekében

| b) | felkészítés az osztályban tapasztalható nyelvi sokszínűségre a tanárok és iskolavezetők alapképzésében és folyamatos szakmai fejlődése során; |
| --- | --- |

b)

felkészítés az osztályban tapasztalható nyelvi sokszínűségre a tanárok és iskolavezetők alapképzésében és folyamatos szakmai fejlődése során;

| b) | felkészítés az osztályban tapasztalható nyelvi sokszínűségre a tanárok és iskolavezetők alapképzésében és folyamatos
  , többek között informális és nem formális tanulás keretében történő
  szakmai fejlődése során; |
| --- | --- |

b)

felkészítés az osztályban tapasztalható nyelvi sokszínűségre a tanárok és iskolavezetők alapképzésében és folyamatos
  , többek között informális és nem formális tanulás keretében történő
  szakmai fejlődése során;

, többek között informális és nem formális tanulás keretében történő

Indokolás

Indokolás

A helyi közösségek számos lehetőséget kínálnak arra, hogy a tanárok körében javítsák a nyelvi tudatosságot, például a szülőkön és a gondozókon, a vallási csoportokon és a közösségi szervezeteken keresztül.

17. módosítás

17. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

(6) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (6) | Ösztönözzék az innovatív, befogadó és többnyelvű pedagógiák kutatását és alkalmazását, ideértve a digitális eszközök és a tartalomalapú nyelvtanulás használatát. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(6)

Ösztönözzék az innovatív, befogadó és többnyelvű pedagógiák kutatását és alkalmazását, ideértve a digitális eszközök és a tartalomalapú nyelvtanulás használatát.

| (6) | Ösztönözzék az innovatív, befogadó és többnyelvű pedagógiák kutatását és alkalmazását, ideértve a digitális eszközök
  , audiovizuális, filmművészeti és zenei alkotások
  és a tartalomalapú nyelvtanulás használatát. |
| --- | --- |

(6)

Ösztönözzék az innovatív, befogadó és többnyelvű pedagógiák kutatását és alkalmazását, ideértve a digitális eszközök
  , audiovizuális, filmművészeti és zenei alkotások
  és a tartalomalapú nyelvtanulás használatát.

, audiovizuális, filmművészeti és zenei alkotások

Indokolás

Indokolás

Az európai audiovizuális, filmművészeti és zenei alkotások kulturális gazdagsága nemcsak egy másik nyelv elsajátítását segíti, hanem elsősorban a különböző kultúrák és a közös értékek megismerését is.

18. módosítás

18. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

(8) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (8) | Javítsák a színvonalas digitális oktatási programokhoz való hozzáférést a tanárok és a polgárok számára egyaránt, különös tekintettel azokra, akik távolabbi vagy ritkábban lakott térségekben, illetve a legkülső régiókban élnek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(8)

(8)

Javítsák a színvonalas digitális oktatási programokhoz való hozzáférést a tanárok és a polgárok számára egyaránt, különös tekintettel azokra, akik távolabbi vagy ritkábban lakott térségekben, illetve a legkülső régiókban élnek.

Indokolás

Indokolás

A színvonalasabb digitális nyelvi programokhoz való hozzáférés költségesebb lehet, mint az alapszintűbb programok esetében, ugyanakkor egyes területeken a szélessávú kapcsolat se nem elég gyors, se nem elég megbízható ahhoz, hogy tanárhiány esetén lehetővé tegye az online nyelvtanulást.

19. módosítás

19. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről

(1) beavatkozás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1) | Támogatja az ajánlás nyomon követését a tagállamok közötti kölcsönös tanulás előmozdítása révén, továbbá a tagállamokkal együttműködve az alábbiak kidolgozása révén: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)

Támogatja az ajánlás nyomon követését a tagállamok közötti kölcsönös tanulás előmozdítása révén, továbbá a tagállamokkal együttműködve az alábbiak kidolgozása révén:

| (1) | Támogatja az ajánlás nyomon követését a tagállamok közötti kölcsönös tanulás előmozdítása révén, továbbá a tagállamokkal együttműködve
  és adott esetben a helyi és regionális önkormányzatok által végrehajtott vonatkozó, határokon átnyúló és területi együttműködési projektek tapasztalataira támaszkodva
  az alábbiak kidolgozása révén: |
| --- | --- |

(1)

Támogatja az ajánlás nyomon követését a tagállamok közötti kölcsönös tanulás előmozdítása révén, továbbá a tagállamokkal együttműködve
  és adott esetben a helyi és regionális önkormányzatok által végrehajtott vonatkozó, határokon átnyúló és területi együttműködési projektek tapasztalataira támaszkodva
  az alábbiak kidolgozása révén:

és adott esetben a helyi és regionális önkormányzatok által végrehajtott vonatkozó, határokon átnyúló és területi együttműködési projektek tapasztalataira támaszkodva

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános észrevételek

Általános észrevételek

| 1. | az oktatás jövőjét illetően ismét átfogó és előremutató megközelítést szorgalmaz Unió-szerte, beleértve az állami és magánszektor közötti megerősített együttműködést, amelynek célja, hogy támogassák a polgárokat az egyre összetettebb és sokszínűbb társadalomhoz való alkalmazkodásban, a nemzeti, regionális, helyi és egyéni identitást kiegészítő „európai identitás” kialakításában a mobil és egyre inkább digitális társadalomban szükséges készségek megszerzése révén; |
| --- | --- |

1.

az oktatás jövőjét illetően ismét átfogó és előremutató megközelítést szorgalmaz Unió-szerte, beleértve az állami és magánszektor közötti megerősített együttműködést, amelynek célja, hogy támogassák a polgárokat az egyre összetettebb és sokszínűbb társadalomhoz való alkalmazkodásban, a nemzeti, regionális, helyi és egyéni identitást kiegészítő „európai identitás” kialakításában a mobil és egyre inkább digitális társadalomban szükséges készségek megszerzése révén;

| 2. | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy összehangolja az európai oktatási térség 2025-ig való megvalósításának folyamatát a fő kihívásokra összpontosítva, ideértve a korai évekre vonatkozó ellátás javítását, a felsőoktatási oklevelek és iskolai bizonyítványok kölcsönös elismerésének megkönnyítését, a nyelvtanulás javítását, az egész életen át tartó tanulás és a diákok mobilitásának előmozdítását, valamint a digitalizációs lehetőségekkel kapcsolatos beruházásokat; |
| --- | --- |

2.

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy összehangolja az európai oktatási térség 2025-ig való megvalósításának folyamatát a fő kihívásokra összpontosítva, ideértve a korai évekre vonatkozó ellátás javítását, a felsőoktatási oklevelek és iskolai bizonyítványok kölcsönös elismerésének megkönnyítését, a nyelvtanulás javítását, az egész életen át tartó tanulás és a diákok mobilitásának előmozdítását, valamint a digitalizációs lehetőségekkel kapcsolatos beruházásokat;

| 3. | úgy véli, hogy a tagállami és regionális oktatáspolitikai stratégiáknak előtérbe kell helyezniük az összes kormányzati szintet – köztük a helyi és regionális önkormányzatokat is – felölelő együttműködést annak érdekében, hogy a magas színvonalú tanulóközpontú, a komoly tanításra, az innovációra és a digitalizációra hangsúlyt fektető oktatást összehangolják a dinamikusan fejlődő munkaerőpiac igényeivel a szociális jogok európai pillérének 1. elvével összhangban; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a tagállami és regionális oktatáspolitikai stratégiáknak előtérbe kell helyezniük az összes kormányzati szintet – köztük a helyi és regionális önkormányzatokat is – felölelő együttműködést annak érdekében, hogy a magas színvonalú tanulóközpontú, a komoly tanításra, az innovációra és a digitalizációra hangsúlyt fektető oktatást összehangolják a dinamikusan fejlődő munkaerőpiac igényeivel a szociális jogok európai pillérének 1. elvével összhangban;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtés ösztönzése és a munkanélküliséggel kapcsolatos megoldások megtalálása érdekében minden kormányzati szinten többet kell tenni a munkaerőpiaci készségigények előrejelzése és a megfelelő oktatás, általános ismeretek, szakképzés és egész életen át tartó tanulás biztosítása terén; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtés ösztönzése és a munkanélküliséggel kapcsolatos megoldások megtalálása érdekében minden kormányzati szinten többet kell tenni a munkaerőpiaci készségigények előrejelzése és a megfelelő oktatás, általános ismeretek, szakképzés és egész életen át tartó tanulás biztosítása terén;

| 5. | az egész életen át tartó tanulás tekintetében következetességet szorgalmaz és osztja az UNESCO Tanuló Városok Globális Hálózatának 2017-ben kiadott „Cork Call to Action for Learning Cities” című dokumentumában foglalt elveket, elismerve, hogy az egész életen át tartó tanulás jelenti a fenntartható fejlődési célok központi elemét (1); |
| --- | --- |

5.

az egész életen át tartó tanulás tekintetében következetességet szorgalmaz és osztja az UNESCO Tanuló Városok Globális Hálózatának 2017-ben kiadott „Cork Call to Action for Learning Cities” című dokumentumában foglalt elveket, elismerve, hogy az egész életen át tartó tanulás jelenti a fenntartható fejlődési célok központi elemét (1

| 6. | szorgalmazza, hogy az uniós intézmények és a tagállamok a helyi és a regionális önkormányzatok támogatásával és az érdekelt felekkel egyeztetve a tágabb uniós gazdaságfejlesztési, foglalkoztatási és szociális védelmi politikák keretében hajtsák végre a jelenlegi javaslatokat a 2020 utáni többéves pénzügyi keret stratégiai szemléletű kihasználásával, amelyben egyértelműbben és ambiciózusabban kell megfogalmazni konkrét oktatáspolitikai intézkedéseket, továbbá hangsúlyozza, hogy az arányosság elvének betartása fontos annak biztosításához, hogy a tagállamok számára ne keletkezzenek új pénzügyi vagy adminisztratív terhek; |
| --- | --- |

6.

szorgalmazza, hogy az uniós intézmények és a tagállamok a helyi és a regionális önkormányzatok támogatásával és az érdekelt felekkel egyeztetve a tágabb uniós gazdaságfejlesztési, foglalkoztatási és szociális védelmi politikák keretében hajtsák végre a jelenlegi javaslatokat a 2020 utáni többéves pénzügyi keret stratégiai szemléletű kihasználásával, amelyben egyértelműbben és ambiciózusabban kell megfogalmazni konkrét oktatáspolitikai intézkedéseket, továbbá hangsúlyozza, hogy az arányosság elvének betartása fontos annak biztosításához, hogy a tagállamok számára ne keletkezzenek új pénzügyi vagy adminisztratív terhek;

| 7. | hasonlóképpen üdvözli az európai diákigazolvány bevezetését, valamint azokat a lehetőségeket, amelyeket az igazolvány majd biztosítani fog a diákok mobilitásának megkönnyítése és a képesítések automatikus elismerésének elősegítése terén, továbbá annak megfontolására kéri az Európai Bizottságot, hogy az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek bővítése érdekében ezt ne csak a felsőoktatásban részt vevőkre terjesszék ki, hanem minden tanulóra; |
| --- | --- |

7.

hasonlóképpen üdvözli az európai diákigazolvány bevezetését, valamint azokat a lehetőségeket, amelyeket az igazolvány majd biztosítani fog a diákok mobilitásának megkönnyítése és a képesítések automatikus elismerésének elősegítése terén, továbbá annak megfontolására kéri az Európai Bizottságot, hogy az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek bővítése érdekében ezt ne csak a felsőoktatásban részt vevőkre terjesszék ki, hanem minden tanulóra;

| 8. | elismeri azt a tényt, hogy az oktatáspolitika elsődlegesen a tagállamok felelősségi körébe tartozik, amelyek alkotmányos berendezkedésükkel összhangban különböző mértékben vonják be saját regionális vagy helyi önkormányzataikat, továbbá azt is, hogy az EUMSZ 6. cikke szerinti uniós intézkedések csak kiegészíthetik, támogathatják vagy összehangolhatják a tagállami intézkedéseket; az e téren hozott uniós intézkedéseknek szubszidiaritási és arányossági szempontból teljes mértékben indokoltaknak kell lenniük és összhangban kell állniuk a meglévő keretrendszerekkel, eszközökkel és eljárásokkal; |
| --- | --- |

8.

elismeri azt a tényt, hogy az oktatáspolitika elsődlegesen a tagállamok felelősségi körébe tartozik, amelyek alkotmányos berendezkedésükkel összhangban különböző mértékben vonják be saját regionális vagy helyi önkormányzataikat, továbbá azt is, hogy az EUMSZ 6. cikke szerinti uniós intézkedések csak kiegészíthetik, támogathatják vagy összehangolhatják a tagállami intézkedéseket; az e téren hozott uniós intézkedéseknek szubszidiaritási és arányossági szempontból teljes mértékben indokoltaknak kell lenniük és összhangban kell állniuk a meglévő keretrendszerekkel, eszközökkel és eljárásokkal;

Kölcsönös elismerés

Kölcsönös elismerés

| 9. | sajnálattal veszi tudomásul az oktatás terén a mobilitás előtt tornyosuló akadályokat, és csatlakozik az Európai Bizottság felhívásához, miszerint olyan Európára van szükség, ahol a határok nem gátolják a tanulást, a tanulmányok folytatását és a kutatást, hanem ahol inkább az az elfogadott, ha tanulmányok folytatása, tanulás és munkavégzés céljából másik tagállamban töltenek el időt; |
| --- | --- |

9.

sajnálattal veszi tudomásul az oktatás terén a mobilitás előtt tornyosuló akadályokat, és csatlakozik az Európai Bizottság felhívásához, miszerint olyan Európára van szükség, ahol a határok nem gátolják a tanulást, a tanulmányok folytatását és a kutatást, hanem ahol inkább az az elfogadott, ha tanulmányok folytatása, tanulás és munkavégzés céljából másik tagállamban töltenek el időt;

| 10. | hangsúlyozza, hogy további támogatást kell biztosítani azon régiók számára, ahol a tanulói mobilitás további akadályokba ütközhet, ideértve például a népességhiányt, a vidéki jelleget vagy a szegénységet; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy további támogatást kell biztosítani azon régiók számára, ahol a tanulói mobilitás további akadályokba ütközhet, ideértve például a népességhiányt, a vidéki jelleget vagy a szegénységet;

| 11. | örvendetesnek tartja, hogy az Európai Bizottság támogatja a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, valamint ösztönzi, hogy a regionális ismeretek és tapasztalatok értékét elismerve vonják be ebbe a helyi és regionális szintű képviselőket is; |
| --- | --- |

11.

örvendetesnek tartja, hogy az Európai Bizottság támogatja a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, valamint ösztönzi, hogy a regionális ismeretek és tapasztalatok értékét elismerve vonják be ebbe a helyi és regionális szintű képviselőket is;

| 12. | üdvözli a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló európai bizottsági javaslatot, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy jövőbeli munkája folyamán vegye figyelembe a területfejlesztéssel való kapcsolatokat, különösen azokban az esetekben, amikor a helyi és regionális projektek a szakképzett munkavállalók mobilitására is kiterjednek; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló európai bizottsági javaslatot, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy jövőbeli munkája folyamán vegye figyelembe a területfejlesztéssel való kapcsolatokat, különösen azokban az esetekben, amikor a helyi és regionális projektek a szakképzett munkavállalók mobilitására is kiterjednek;

Kisgyermekkor

Kisgyermekkor

| 13. | emlékeztet arra, hogy a „koragyermekkori nevelés és gondozás” jelentése több annál, mint amire néhányan iskola előtti nevelésként utalnak, hiszen a célja nemcsak a gyermekek iskolára való felkészítése, hanem az életre való felkészítés is, ugyanúgy, ahogy az oktatási rendszer minden más részegysége is hozzájárul ehhez a folyamathoz; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a „koragyermekkori nevelés és gondozás” jelentése több annál, mint amire néhányan iskola előtti nevelésként utalnak, hiszen a célja nemcsak a gyermekek iskolára való felkészítése, hanem az életre való felkészítés is, ugyanúgy, ahogy az oktatási rendszer minden más részegysége is hozzájárul ehhez a folyamathoz;

| 14. | ismételten felhívja a figyelmet a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra, és javasolja, hogy az uniós és nemzeti döntéshozók ennek kapcsán különös figyelmet fordítsanak azokra a partnerségekre, amelyeket a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok, vállalatok, munkavállalói és munkaadói szövetségek, valamint a civil társadalmi szereplők között lehet kialakítani az ilyen készségek és képesítések figyelembevétele céljából; |
| --- | --- |

14.

ismételten felhívja a figyelmet a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra, és javasolja, hogy az uniós és nemzeti döntéshozók ennek kapcsán különös figyelmet fordítsanak azokra a partnerségekre, amelyeket a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok, vállalatok, munkavállalói és munkaadói szövetségek, valamint a civil társadalmi szereplők között lehet kialakítani az ilyen készségek és képesítések figyelembevétele céljából;

| 15. | ezzel összefüggésben csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az ajánlás csak korlátozottan utal a családi életre vagy a helyi szintű beavatkozásokra, amelyek jelentős hatással lehetnek a gyermek korai fejlődésére, és hangsúlyozza, hogy létfontosságú holisztikus, integrált megközelítést alkalmazni; |
| --- | --- |

15.

ezzel összefüggésben csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az ajánlás csak korlátozottan utal a családi életre vagy a helyi szintű beavatkozásokra, amelyek jelentős hatással lehetnek a gyermek korai fejlődésére, és hangsúlyozza, hogy létfontosságú holisztikus, integrált megközelítést alkalmazni;

| 16. | úgy véli, hogy a megfelelően képzett szakemberek jelentik a magas színvonalú koragyermekkori nevelés előfeltételét, következésképpen minden kormányzati szinten, többek között helyi és regionális szinten is ösztönözni kell, hogy ne csupán a tanári alapképzésbe, hanem a folyamatos szakmai fejlesztésbe is kellően ruházzanak be; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a megfelelően képzett szakemberek jelentik a magas színvonalú koragyermekkori nevelés előfeltételét, következésképpen minden kormányzati szinten, többek között helyi és regionális szinten is ösztönözni kell, hogy ne csupán a tanári alapképzésbe, hanem a folyamatos szakmai fejlesztésbe is kellően ruházzanak be;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a koragyermekkori nevelés és gondozás „gondozási” elemének folyamatos javítására kell törekedni, ideértve az óvodapedagógusoknak a gyermekekkel, a szülőkkel és az egymással kialakított pozitív kapcsolatok megerősítésében játszott szerepét; a szociális jogok európai pillérének 11. elvével összhangban a koragyermekkori szolgáltatások alacsony jövedelmű családok számára való megfizethetőségének biztosítását; valamint a gyermek jogairól szóló egyezményben foglalt azon elv elismerését, amely kimondja, hogy a gyermekekkel kapcsolatos minden intézkedés esetében a gyermek mindenek felett álló érdekét kell elsődleges szempontnak tekinteni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a koragyermekkori nevelés és gondozás „gondozási” elemének folyamatos javítására kell törekedni, ideértve az óvodapedagógusoknak a gyermekekkel, a szülőkkel és az egymással kialakított pozitív kapcsolatok megerősítésében játszott szerepét; a szociális jogok európai pillérének 11. elvével összhangban a koragyermekkori szolgáltatások alacsony jövedelmű családok számára való megfizethetőségének biztosítását; valamint a gyermek jogairól szóló egyezményben foglalt azon elv elismerését, amely kimondja, hogy a gyermekekkel kapcsolatos minden intézkedés esetében a gyermek mindenek felett álló érdekét kell elsődleges szempontnak tekinteni;

| 18. | kiemeli a sajátos nevelési igényű és a fogyatékossággal élő gyermekek igényeit, akiknek megfelelő oktatásban kell részesülniük; adott esetben hozzáférést kell biztosítani számukra az általános oktatási rendszerhez, valamint szükség szerint egyéni támogatást kell nyújtani számukra; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a sajátos nevelési igényű és a fogyatékossággal élő gyermekek igényeit, akiknek megfelelő oktatásban kell részesülniük; adott esetben hozzáférést kell biztosítani számukra az általános oktatási rendszerhez, valamint szükség szerint egyéni támogatást kell nyújtani számukra;

| 19. | megállapítja, hogy számos előny származik az olyan intézkedések előmozdításából, amelyek a tanárok és a szülők/gondozók közötti pozitív párbeszéd annak érdekében történő elősegítését célozzák, hogy megerősítsék az iskola és az otthoni környezet közötti kapcsolatot és támogassák a tanulók iskolai környezetbe való sikeres beilleszkedését, illetve általában véve a szocializációjukat és fejlődési lehetőségeiket; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy számos előny származik az olyan intézkedések előmozdításából, amelyek a tanárok és a szülők/gondozók közötti pozitív párbeszéd annak érdekében történő elősegítését célozzák, hogy megerősítsék az iskola és az otthoni környezet közötti kapcsolatot és támogassák a tanulók iskolai környezetbe való sikeres beilleszkedését, illetve általában véve a szocializációjukat és fejlődési lehetőségeiket;

| 20. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismeri a helyi és regionális partnerek szerepét a tanítás és a tanulás fejlesztésében, ugyanakkor megjegyzi, hogy hiányzik annak elismerése, hogy egyes közösségek nagyobb kihívásokkal szembesülnek majd, mint mások, így például a távolabbi vagy a többnyelvű közösségek, melyek több forrást és finanszírozást igényelnek a mindenki számára elérhető tanítás és tanulás fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismeri a helyi és regionális partnerek szerepét a tanítás és a tanulás fejlesztésében, ugyanakkor megjegyzi, hogy hiányzik annak elismerése, hogy egyes közösségek nagyobb kihívásokkal szembesülnek majd, mint mások, így például a távolabbi vagy a többnyelvű közösségek, melyek több forrást és finanszírozást igényelnek a mindenki számára elérhető tanítás és tanulás fejlesztéséhez;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie a kapcsolódó RB-véleményeket és tanácsi következtetéseket, köztük „A kisgyermekkori nevelésre vonatkozó integrált szakpolitikák, mint a szegénység csökkentésének és a társadalmi befogadás elősegítésének az eszközei” című tanácsi következtetéseket (2). |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie a kapcsolódó RB-véleményeket és tanácsi következtetéseket, köztük „A kisgyermekkori nevelésre vonatkozó integrált szakpolitikák, mint a szegénység csökkentésének és a társadalmi befogadás elősegítésének az eszközei” című tanácsi következtetéseket (2

Nyelvtanulás és nyelvoktatás

Nyelvtanulás és nyelvoktatás

| 22. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a gyenge nyelvtudást a munkavállalók szabad mozgása és az európai gazdaság igényeit kielégítő munkaerő megteremtése egyik komoly akadályának tekintik, és ezért támogatását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a nyelvtanulás erőteljesebb szerephez jusson; |
| --- | --- |

22.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a gyenge nyelvtudást a munkavállalók szabad mozgása és az európai gazdaság igényeit kielégítő munkaerő megteremtése egyik komoly akadályának tekintik, és ezért támogatását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a nyelvtanulás erőteljesebb szerephez jusson;

| 23. | megjegyzi, hogy a következő többéves pénzügyi keretben várhatóan csökkenni fog a kohéziós politika finanszírozása, ennélfogva aggodalmát fejezi ki az Európai Szociális Alapon keresztül az ajánlás célkitűzéseinek teljesítéséhez rendelkezésre álló források miatt; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a következő többéves pénzügyi keretben várhatóan csökkenni fog a kohéziós politika finanszírozása, ennélfogva aggodalmát fejezi ki az Európai Szociális Alapon keresztül az ajánlás célkitűzéseinek teljesítéséhez rendelkezésre álló források miatt;

| 24. | ennek kapcsán csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az ajánlás a kötelező oktatás keretében megvalósuló tanulásra összpontosít ahelyett, hogy felismerné, hogy a nyelvek az egész életen át tartó tanulás fontos részét jelentik, már a korai életévekben is, az integráció és a mobilitás elősegítése érdekében, amelyben a helyi közösségi partnerek és vállalkozások is szerepet vállalhatnak; |
| --- | --- |

24.

ennek kapcsán csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az ajánlás a kötelező oktatás keretében megvalósuló tanulásra összpontosít ahelyett, hogy felismerné, hogy a nyelvek az egész életen át tartó tanulás fontos részét jelentik, már a korai életévekben is, az integráció és a mobilitás elősegítése érdekében, amelyben a helyi közösségi partnerek és vállalkozások is szerepet vállalhatnak;

| 25. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy aktívan népszerűsítsék a releváns uniós finanszírozási programok kínálta lehetőségeket, valamint egyszerűsítsék a jelentkezési folyamatokat, hogy a tagállami iskolák és képzési központok ki tudják használni ezeket. |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy aktívan népszerűsítsék a releváns uniós finanszírozási programok kínálta lehetőségeket, valamint egyszerűsítsék a jelentkezési folyamatokat, hogy a tagállami iskolák és képzési központok ki tudják használni ezeket.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Az RB 131. plenáris ülése és a Régiók és Városok Európai Hete nyitóülése, 2018. 10. 08. – 2018. 10. 10.

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/70

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomag

(2018/C 461/10)

| Főelőadó: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), Dubrovnik-Neretva megye prefektusa |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára: A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret
  COM(2018) 321 final
  Javaslat tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről
  COM(2018) 322 final
  Javaslat intézményközi megállapodásra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
  COM(2018) 323 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről
  COM(2018) 324 final
  Javaslat tanácsi határozatra az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről
  COM(2018) 325 final
  Javaslat tanácsi rendeletre a közös összevont társaságiadó-alapon, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren és az újrafeldolgozatlan műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről
  COM(2018) 326 final
  Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról
  COM(2018) 327 final
  Javaslat tanácsi rendeletre a hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes rendszeréről szóló 1553/89/EGK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról
  COM(2018) 328 final |

Főelőadó:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), Dubrovnik-Neretva megye prefektusa

Referenciaszövegek:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára: A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

COM(2018) 321 final

Javaslat tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről

COM(2018) 322 final

Javaslat intézményközi megállapodásra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról

COM(2018) 323 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről

COM(2018) 324 final

Javaslat tanácsi határozatra az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről

COM(2018) 325 final

Javaslat tanácsi rendeletre a közös összevont társaságiadó-alapon, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren és az újrafeldolgozatlan műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről

COM(2018) 326 final

Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról

COM(2018) 327 final

Javaslat tanácsi rendeletre a hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes rendszeréről szóló 1553/89/EGK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról

COM(2018) 328 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről

COM(2018) 324 final

1. módosítás

2. cikk (c) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| c) | „kormányzati szerv”:
  a kormányzat valamennyi szintjén meglévő
  valamennyi
  közigazgatási
  szerv,
  ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat,
  valamint az (EU, Euratom) xx/xx rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) [2. cikkének 42. pontja] értelmében vett tagállami
  szervezeteket
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

c)

„kormányzati szerv”:
  a kormányzat valamennyi szintjén meglévő
  valamennyi
  közigazgatási
  szerv,
  ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat,
  valamint az (EU, Euratom) xx/xx rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) [2. cikkének 42. pontja] értelmében vett tagállami
  szervezeteket
  .

| c) | „kormányzati szerv”: valamennyi
  központi kormányzati
  szerv, valamint az (EU, Euratom) xx/xx rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) [2. cikkének 42. pontja] értelmében vett tagállami
  szervezetek
  . |
| --- | --- |

c)

„kormányzati szerv”: valamennyi
  központi kormányzati
  szerv, valamint az (EU, Euratom) xx/xx rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) [2. cikkének 42. pontja] értelmében vett tagállami
  szervezetek
  .

Indokolás

Ki kell zárni a rendelet alkalmazása alól a közvetlenül választott helyi és regionális önkormányzatok valamennyi szervét és szervezetét.

2. módosítás

3. cikk (1) bekezdés (f) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| f) | az Európai Csalás Elleni Hivatallal és az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

f)

az Európai Csalás Elleni Hivatallal és az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint.

| f) | az Európai Csalás Elleni Hivatallal és
  – adott esetben –
  az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint. |
| --- | --- |

f)

az Európai Csalás Elleni Hivatallal és
  – adott esetben –
  az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint.

Indokolás

Az Európai Ügyészséggel kapcsolatos rendelkezések – az Ügyészség létrehozása után – csak a részt vevő tagállamokra vonatkozhatnak.

3. módosítás

4. cikk (1) bekezdés (b) pont (1) albekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1) | egy vagy több program vagy azok módosítása jóváhagyásának felfüggesztése; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)

Indokolás

Egy vagy több program vagy azok módosítása jóváhagyásának felfüggesztése nem jelentene közvetlen pénzügyi büntetést az adott tagállam számára. Ezzel szemben azonnal érezhető lenne a nemzeti költségvetésekben, ha kötelezettségvállalások és/vagy kifizetések kerülnének felfüggesztésre, miközben a kormányzati szerveket továbbra is köteleznék arra, hogy hajtsák végre a programokat és teljesítsék a kifizetéseket a végső címzettek, illetve kedvezményezettek részére, összhangban a javasolt rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével. Ráadásul, ha visszavonják egy vagy több program vagy azok módosítása jóváhagyásának felfüggesztését, ez jelentősen késleltetné a szóban forgó programok végrehajtását, mivel minden további eljárás is szünetelne.

4. módosítás

5. cikk (6) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn, javaslatot nyújt be a Tanácsnak a megfelelő intézkedésekről szóló végrehajtási aktusra. | (6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn, javaslatot nyújt be a Tanácsnak a megfelelő intézkedésekről szóló végrehajtási aktusra.
  Ehhez a javaslathoz a Bizottság a következő évekre szóló indikatív pénzügyi programozást csatol a javasolt intézkedés által érintett uniós költségvetésre vonatkozóan, kiadási kategória, szakpolitikai terület és költségvetési sor szerinti bontásban. Ez az indikatív programozás képezi az érintett tagállam nemzeti és szubnacionális költségvetéseire gyakorolt hatások vizsgálatának alapját. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn, javaslatot nyújt be a Tanácsnak a megfelelő intézkedésekről szóló végrehajtási aktusra.

(6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn, javaslatot nyújt be a Tanácsnak a megfelelő intézkedésekről szóló végrehajtási aktusra.
  Ehhez a javaslathoz a Bizottság a következő évekre szóló indikatív pénzügyi programozást csatol a javasolt intézkedés által érintett uniós költségvetésre vonatkozóan, kiadási kategória, szakpolitikai terület és költségvetési sor szerinti bontásban. Ez az indikatív programozás képezi az érintett tagállam nemzeti és szubnacionális költségvetéseire gyakorolt hatások vizsgálatának alapját.

Indokolás

Indokolás

Az Európai Bizottságnak meg kell vizsgálnia az uniós finanszírozás csökkentésének lehetséges költségvetési vonzatait az érintett tagállam nemzeti és szubnacionális költségvetéseire nézve, kellő módon figyelembe véve az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvét.

5. módosítás

5. módosítás

6. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a megfelelő intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság javaslatot terjeszt be a Tanácshoz az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni. | (2)   A Bizottság értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a megfelelő intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság javaslatot terjeszt be a Tanácshoz az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.
  Az intézkedések visszavonásához alapvetően fontos bizonyítékok összegyűjtése érdekében a Számvevőszék gyors eljárásban külön jelentést tesz közzé az adott ügyről, összhangban az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A Bizottság értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a megfelelő intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság javaslatot terjeszt be a Tanácshoz az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

(2)   A Bizottság értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a megfelelő intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság javaslatot terjeszt be a Tanácshoz az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.
  Az intézkedések visszavonásához alapvetően fontos bizonyítékok összegyűjtése érdekében a Számvevőszék gyors eljárásban külön jelentést tesz közzé az adott ügyről, összhangban az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével.

Indokolás

Indokolás

Az intézkedések visszavonását megbízható, pártatlan és aktuális bizonyítékokkal kell alátámasztani, hogy szükségtelen késedelmek nélkül folytatni lehessen az érintett programok végrehajtását.

6. módosítás

6. módosítás

6. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) xx/xx tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem állíthatók be az n+
  2
  . évnél későbbi költségvetésbe. | (3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) xx/xx tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem állíthatók be az n+
  3
  . évnél későbbi költségvetésbe. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) xx/xx tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem állíthatók be az n+
  2
  . évnél későbbi költségvetésbe.

(3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) xx/xx tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem állíthatók be az n+
  3
  . évnél későbbi költségvetésbe.

Indokolás

Indokolás

Ez a megoldás növelné a felfüggesztési eljárásból felszabaduló eszközök felhasználásának lehetőségeit, aminek köszönhetően elkerülhető ezeknek az eszközöknek az elvesztése.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli az Európai Bizottságnak a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatát, amely az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésére, valamint egyéb belső és külső kihívásokra tekintettel megfelelő tárgyalási alapot jelent. Méltányolja az elvégzett munkát, úgy véli azonban, hogy a javaslatot az elfogadás előtt még tovább kell fejleszteni és javítani kell rajta, hogy az megfeleljen az uniós polgárok elvárásainak, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szükségleteinek; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottságnak a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatát, amely az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésére, valamint egyéb belső és külső kihívásokra tekintettel megfelelő tárgyalási alapot jelent. Méltányolja az elvégzett munkát, úgy véli azonban, hogy a javaslatot az elfogadás előtt még tovább kell fejleszteni és javítani kell rajta, hogy az megfeleljen az uniós polgárok elvárásainak, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szükségleteinek;

| 2. | megállapítja, hogy az Európa 2020 stratégiának nincs egyértelmű utódja, ezért nem eléggé világosak az egyes programok stratégiai céljai, és a többéves pénzügyi keret egészében véve nem kapcsolódik össze kellőképpen a fenntartható fejlesztési célokkal. Ezért kéri, hogy az Európai Bizottság a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatról szóló megbeszélések során határozza meg az egyes uniós szakpolitikai területekre vonatkozó stratégiai célokat, illetve a várt hatásokat. Ehhez nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt strukturált munkamódszerre van szükség, amely tükrözi a helyi és regionális erősségek és törekvések összekapcsolódását a közös európai célokkal; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az Európa 2020 stratégiának nincs egyértelmű utódja, ezért nem eléggé világosak az egyes programok stratégiai céljai, és a többéves pénzügyi keret egészében véve nem kapcsolódik össze kellőképpen a fenntartható fejlesztési célokkal. Ezért kéri, hogy az Európai Bizottság a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatról szóló megbeszélések során határozza meg az egyes uniós szakpolitikai területekre vonatkozó stratégiai célokat, illetve a várt hatásokat. Ehhez nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt strukturált munkamódszerre van szükség, amely tükrözi a helyi és regionális erősségek és törekvések összekapcsolódását a közös európai célokkal;

| 3. | sajnálattal jegyzi meg, hogy – ha a Szerződésben rögzített célokból adódó kötelezettségeket, valamint a jelenlegi és jövőbeli kihívásokat összevetjük a következő többéves pénzügyi keret méretével – az európai bizottsági javaslat nem eléggé ambiciózus. Megismétli az RB-nek azt – az Európai Parlamentével megegyező – álláspontját, mely szerint a jövőbeli többéves pénzügyi keretet a GNI legalább 1,3 %-ában kellene megállapítani. Aggodalommal utal arra, hogy a korábbi többéves pénzügyi keretek végleges volumene rendszerint kisebb volt, mint ami az európai bizottsági javaslatban szerepelt, és ha ez ismét így alakul, akkor végül még szerényebb hatások várhatók az egyes uniós szakpolitikákban; |
| --- | --- |

3.

sajnálattal jegyzi meg, hogy – ha a Szerződésben rögzített célokból adódó kötelezettségeket, valamint a jelenlegi és jövőbeli kihívásokat összevetjük a következő többéves pénzügyi keret méretével – az európai bizottsági javaslat nem eléggé ambiciózus. Megismétli az RB-nek azt – az Európai Parlamentével megegyező – álláspontját, mely szerint a jövőbeli többéves pénzügyi keretet a GNI legalább 1,3 %-ában kellene megállapítani. Aggodalommal utal arra, hogy a korábbi többéves pénzügyi keretek végleges volumene rendszerint kisebb volt, mint ami az európai bizottsági javaslatban szerepelt, és ha ez ismét így alakul, akkor végül még szerényebb hatások várhatók az egyes uniós szakpolitikákban;

| 4. | elfogadhatatlannak tartja, hogy a további prioritások finanszírozása olyan, bizonyított európai többletértékkel rendelkező, már meglévő uniós szakpolitikák terhére történik, mint például a kohéziós politika vagy a közös agrárpolitika, valamint különösen a vidékfejlesztési politika. A javasolt csökkentések nem oldják meg a további prioritások és kihívások finanszírozásának kérdését; |
| --- | --- |

4.

elfogadhatatlannak tartja, hogy a további prioritások finanszírozása olyan, bizonyított európai többletértékkel rendelkező, már meglévő uniós szakpolitikák terhére történik, mint például a kohéziós politika vagy a közös agrárpolitika, valamint különösen a vidékfejlesztési politika. A javasolt csökkentések nem oldják meg a további prioritások és kihívások finanszírozásának kérdését;

| 5. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az uniós programokban való részvétel elősegítése és a végrehajtás felgyorsítása érdekében a szabályokat következetesebbé kell tenni, és drasztikusan csökkenteni kell a kedvezményezettekre és az irányító hatóságokra háruló adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az uniós programokban való részvétel elősegítése és a végrehajtás felgyorsítása érdekében a szabályokat következetesebbé kell tenni, és drasztikusan csökkenteni kell a kedvezményezettekre és az irányító hatóságokra háruló adminisztratív terheket;

| 6. | sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem biztosítja az átláthatóságot a jelenlegi és jövőbeli pénzügyi keret számadatainak összehasonlítását illetően. Ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Parlament Kutatószolgálatának a két többéves pénzügyi keret összehasonlító pénzügyi elemzésének elkészítése érdekében tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem biztosítja az átláthatóságot a jelenlegi és jövőbeli pénzügyi keret számadatainak összehasonlítását illetően. Ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Parlament Kutatószolgálatának a két többéves pénzügyi keret összehasonlító pénzügyi elemzésének elkészítése érdekében tett erőfeszítéseit;

| 7. | tudomásul veszi a többéves pénzügyi keret javasolt struktúrájának eredményorientált megközelítését, amely a helyi szintű szükségletek kielégítésére és jelentősebb európai többletérték biztosítására törekszik. Elutasítja a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra vonatkozó közös fejezet törlését, mivel ez tovább gyengíti a kohéziós politika pozícióját a többéves pénzügyi kereten belül, és megnyitja az utat az ESZA+ kohéziós politikából való lehetséges kivonása felé. Ha ez megtörténne, tovább csökkennének a szinergiák és a kapcsolódási pontok a különféle – a helyi és regionális önkormányzatok számára rendkívül fontos – finanszírozási források között; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi a többéves pénzügyi keret javasolt struktúrájának eredményorientált megközelítését, amely a helyi szintű szükségletek kielégítésére és jelentősebb európai többletérték biztosítására törekszik. Elutasítja a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra vonatkozó közös fejezet törlését, mivel ez tovább gyengíti a kohéziós politika pozícióját a többéves pénzügyi kereten belül, és megnyitja az utat az ESZA+ kohéziós politikából való lehetséges kivonása felé. Ha ez megtörténne, tovább csökkennének a szinergiák és a kapcsolódási pontok a különféle – a helyi és regionális önkormányzatok számára rendkívül fontos – finanszírozási források között;

| 8. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az európai bizottsági javaslatok a közvetlen vagy közvetett irányítású programok további megerősítésének irányába mutatnak, az Európai Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása alatt álló programok kárára. Ez hosszú távon csökkenti az uniós intézkedések helyi és regionális szintű végrehajtásának láthatóságát. Hangsúlyozza, hogy a partnerség és a többszintű kormányzás elvét maradéktalanul tiszteletben kell tartani és érvényre kell juttatni ahhoz, hogy biztosítani lehessen a helyi és regionális önkormányzatok bevonását valamennyi releváns szakaszba az EU szakpolitikai intézkedéseinek kialakításától kezdve egészen azok végrehajtásáig; |
| --- | --- |

8.

aggodalommal jegyzi meg, hogy az európai bizottsági javaslatok a közvetlen vagy közvetett irányítású programok további megerősítésének irányába mutatnak, az Európai Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása alatt álló programok kárára. Ez hosszú távon csökkenti az uniós intézkedések helyi és regionális szintű végrehajtásának láthatóságát. Hangsúlyozza, hogy a partnerség és a többszintű kormányzás elvét maradéktalanul tiszteletben kell tartani és érvényre kell juttatni ahhoz, hogy biztosítani lehessen a helyi és regionális önkormányzatok bevonását valamennyi releváns szakaszba az EU szakpolitikai intézkedéseinek kialakításától kezdve egészen azok végrehajtásáig;

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU 8. környezetvédelmi cselekvési programjának (EAP) elfogadása és a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret nem feleltethető meg egymásnak. A jövőbeli környezetvédelmi cselekvési programokra vonatkozó döntéshozatali eljárást és a programok időtartamát össze kell hangolni a többéves pénzügyi keret időkereteivel annak érdekében, hogy az előirányzott finanszírozási források megfelelően tükrözzék a fenntarthatósági prioritásokat és célkitűzéseket; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU 8. környezetvédelmi cselekvési programjának (EAP) elfogadása és a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret nem feleltethető meg egymásnak. A jövőbeli környezetvédelmi cselekvési programokra vonatkozó döntéshozatali eljárást és a programok időtartamát össze kell hangolni a többéves pénzügyi keret időkereteivel annak érdekében, hogy az előirányzott finanszírozási források megfelelően tükrözzék a fenntarthatósági prioritásokat és célkitűzéseket;

| 10. | a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban aggódik a tervezési biztonság hiánya miatt abban az esetben, ha nem sikerül időben világos és vállalható megegyezésre jutni az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséről; |
| --- | --- |

10.

a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban aggódik a tervezési biztonság hiánya miatt abban az esetben, ha nem sikerül időben világos és vállalható megegyezésre jutni az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséről;

| 11. | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy szorosabb kapcsolatot hozzunk létre a regionális alapok és az európai szemeszter között, ha ez úgy történik, hogy az európai szemeszter regionális szemlélettel egészül ki. Ez az egyetlen életképes módja annak, hogy a regionális alapok és az európai szemeszter között egyértelmű és érdemi kapcsolatok jöjjenek létre; |
| --- | --- |

11.

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy szorosabb kapcsolatot hozzunk létre a regionális alapok és az európai szemeszter között, ha ez úgy történik, hogy az európai szemeszter regionális szemlélettel egészül ki. Ez az egyetlen életképes módja annak, hogy a regionális alapok és az európai szemeszter között egyértelmű és érdemi kapcsolatok jöjjenek létre;

A saját források rendszerének reformja

A saját források rendszerének reformja

| 12. | üdvözli az Európai Bizottság három új saját forrás bevezetésére vonatkozó javaslatát, de sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport javaslatából csak két további forrást vett át. Úgy véli, hogy az európai bizottsági javaslatban ambiciózusabb hozzáállást kellett volna tanúsítani ebben a kérdésben. Ezért javasolja, hogy sürgősen folytatódjon a költségvetés új finanszírozási forrásainak feltárásával kapcsolatos munka; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az Európai Bizottság három új saját forrás bevezetésére vonatkozó javaslatát, de sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport javaslatából csak két további forrást vett át. Úgy véli, hogy az európai bizottsági javaslatban ambiciózusabb hozzáállást kellett volna tanúsítani ebben a kérdésben. Ezért javasolja, hogy sürgősen folytatódjon a költségvetés új finanszírozási forrásainak feltárásával kapcsolatos munka;

| 13. | üdvözli a költségvetés bevételi oldalának egyszerűsítésére irányuló európai bizottsági erőfeszítéseket és különösen azt a javaslatot, hogy fokozatosan töröljék el az összes kedvezményt a tagállamokkal összefüggésben, illetve egyszerűsítsék a héaalapú hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a költségvetés bevételi oldalának egyszerűsítésére irányuló európai bizottsági erőfeszítéseket és különösen azt a javaslatot, hogy fokozatosan töröljék el az összes kedvezményt a tagállamokkal összefüggésben, illetve egyszerűsítsék a héaalapú hozzájárulásokat;

| 14. | sajnálattal állapítja meg, hogy az új saját források bevezetéséről szóló javaslatában az Európai Bizottság nem vizsgálta meg megfelelően a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását, és nem mérte fel a javaslat lehetséges hatásait a regionális és helyi önkormányzatok pénzügyi helyzetére nézve; |
| --- | --- |

14.

sajnálattal állapítja meg, hogy az új saját források bevezetéséről szóló javaslatában az Európai Bizottság nem vizsgálta meg megfelelően a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását, és nem mérte fel a javaslat lehetséges hatásait a regionális és helyi önkormányzatok pénzügyi helyzetére nézve;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló javaslatban komoly lehetőségek rejlenek a saját források részarányának növelésére, de csak akkor, ha a KÖTA-t minél több vállalkozás számára kötelezően bevezetik. Ez azonban jelenleg még nem biztos, és az is nyitott kérdés, hogy mikor számíthatunk ennek a saját forrásnak a hatálybalépésére. Az RB aggódik az újrafeldolgozatlan műanyag csomagolási hulladékon alapuló bevételek miatt, mivel az EU-nak éppen az az egyik fő célja, hogy teljességgel elkerülje az ilyen jellegű csomagolási hulladékok keletkezését, ami az ebből a saját forrásból származó bevételek kieséséhez, illetve a költségvetési bevételek fokozott ingadozásához vezetne; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló javaslatban komoly lehetőségek rejlenek a saját források részarányának növelésére, de csak akkor, ha a KÖTA-t minél több vállalkozás számára kötelezően bevezetik. Ez azonban jelenleg még nem biztos, és az is nyitott kérdés, hogy mikor számíthatunk ennek a saját forrásnak a hatálybalépésére. Az RB aggódik az újrafeldolgozatlan műanyag csomagolási hulladékon alapuló bevételek miatt, mivel az EU-nak éppen az az egyik fő célja, hogy teljességgel elkerülje az ilyen jellegű csomagolási hulladékok keletkezését, ami az ebből a saját forrásból származó bevételek kieséséhez, illetve a költségvetési bevételek fokozott ingadozásához vezetne;

| 16. | üdvözli a tradicionális saját források beszedési költségeire a tagállamok által visszatartott összegek javasolt csökkentését, de arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen még egy lépést, és ezeket a beszedési költségek fedezésére szolgáló összegeket ne a javasolt 10 %-ban, hanem a valós költségeknek megfelelően állapítsa meg; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a tradicionális saját források beszedési költségeire a tagállamok által visszatartott összegek javasolt csökkentését, de arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen még egy lépést, és ezeket a beszedési költségek fedezésére szolgáló összegeket ne a javasolt 10 %-ban, hanem a valós költségeknek megfelelően állapítsa meg;

Jogállamiság, rugalmasság és stabilitás

Jogállamiság, rugalmasság és stabilitás

| 17. | úgy véli, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz és az uniós költségvetés célravezető felhasználásához. Ennek megfelelően üdvözli az Európai Bizottság olyan hathatós mechanizmusok bevezetése érdekében tett erőfeszítéseit, melyekkel minden tagállamban biztosítani lehet a jogállamiság tiszteletben tartását és a jogbiztonságot, valamint a csalás és a korrupció elleni sikeres küzdelmet; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz és az uniós költségvetés célravezető felhasználásához. Ennek megfelelően üdvözli az Európai Bizottság olyan hathatós mechanizmusok bevezetése érdekében tett erőfeszítéseit, melyekkel minden tagállamban biztosítani lehet a jogállamiság tiszteletben tartását és a jogbiztonságot, valamint a csalás és a korrupció elleni sikeres küzdelmet;

| 18. | egyetért a Számvevőszék véleményével, mely szerint a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására javasolt mechanizmus tovább megy és gyorsabban végrehajtható, mint az EUSZ 7. cikke szerinti eljárás; |
| --- | --- |

18.

egyetért a Számvevőszék véleményével, mely szerint a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására javasolt mechanizmus tovább megy és gyorsabban végrehajtható, mint az EUSZ 7. cikke szerinti eljárás;

| 19. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság oly módon igyekszik biztosítani az EU végső kedvezményezettjeinek zökkenőmentes finanszírozását, hogy a tagállamoknak akkor is teljesíteniük kelljen pénzügyi kötelezettségeiket a kedvezményezettekkel szemben, ha elindult egy, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges eljárás. Azt várja, hogy az Európai Bizottság további eszközöket dolgozzon ki a végső kedvezményezettek érdekeinek védelmében; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság oly módon igyekszik biztosítani az EU végső kedvezményezettjeinek zökkenőmentes finanszírozását, hogy a tagállamoknak akkor is teljesíteniük kelljen pénzügyi kötelezettségeiket a kedvezményezettekkel szemben, ha elindult egy, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges eljárás. Azt várja, hogy az Európai Bizottság további eszközöket dolgozzon ki a végső kedvezményezettek érdekeinek védelmében;

| 20. | ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye fontolóra további eljárások bevezetését az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében, melyek egyenletesebben hatnak az egyes tagállamokra, gondolva itt például egyszeri pénzbüntetésekre; |
| --- | --- |

20.

ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye fontolóra további eljárások bevezetését az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében, melyek egyenletesebben hatnak az egyes tagállamokra, gondolva itt például egyszeri pénzbüntetésekre;

| 21. | a Számvevőszék véleményére támaszkodva úgy véli, hogy az Európai Bizottság jelenlegi jogszabályi megoldása túlságosan sok mozgásteret hagy az eljárás megindításával kapcsolatban, és kéri, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki egyértelmű kritériumokat annak megállapítására, hogy mit kell értenünk a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok alatt, melyek veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást; |
| --- | --- |

21.

a Számvevőszék véleményére támaszkodva úgy véli, hogy az Európai Bizottság jelenlegi jogszabályi megoldása túlságosan sok mozgásteret hagy az eljárás megindításával kapcsolatban, és kéri, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki egyértelmű kritériumokat annak megállapítására, hogy mit kell értenünk a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok alatt, melyek veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást;

| 22. | ajánlja a Számvevőszék szerepének megerősítését a javasolt eljárás végrehajtása során, összhangban az EUMSZ 287. cikkével; |
| --- | --- |

22.

ajánlja a Számvevőszék szerepének megerősítését a javasolt eljárás végrehajtása során, összhangban az EUMSZ 287. cikkével;

| 23. | üdvözli a többéves pénzügyi keret rugalmasabb kialakítására irányuló európai bizottsági javaslatokat, melyek bizonyosan hozzájárulnak majd ahhoz, hogy időben fel tudjunk lépni új és előre nem látott kihívásokkal szemben. Hangsúlyozza azonban, hogy az egyre rugalmasabb eszközfelhasználás nem teheti kétségessé a programok hosszú távú tervezési biztonságát és stratégiai irányultságát, ami különösen igaz a megosztott irányítás alatt álló programokra. Ezért kéri annak vizsgálatát, hogy az Európai Bizottság újraelosztási hatásköreinek bővítésére vonatkozó részben a nagyobb fokú rugalmasság nem sérti-e a szubszidiaritás elvét és a többszintű kormányzást. Kéri továbbá a helyi és regionális önkormányzatok bevonását a döntéshozatalba minden olyan esetben, amikor megosztott irányítás alatt álló finanszírozási források újraelosztására kerül sor; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a többéves pénzügyi keret rugalmasabb kialakítására irányuló európai bizottsági javaslatokat, melyek bizonyosan hozzájárulnak majd ahhoz, hogy időben fel tudjunk lépni új és előre nem látott kihívásokkal szemben. Hangsúlyozza azonban, hogy az egyre rugalmasabb eszközfelhasználás nem teheti kétségessé a programok hosszú távú tervezési biztonságát és stratégiai irányultságát, ami különösen igaz a megosztott irányítás alatt álló programokra. Ezért kéri annak vizsgálatát, hogy az Európai Bizottság újraelosztási hatásköreinek bővítésére vonatkozó részben a nagyobb fokú rugalmasság nem sérti-e a szubszidiaritás elvét és a többszintű kormányzást. Kéri továbbá a helyi és regionális önkormányzatok bevonását a döntéshozatalba minden olyan esetben, amikor megosztott irányítás alatt álló finanszírozási források újraelosztására kerül sor;

Az uniós költségvetés egyes fejezetei

Az uniós költségvetés egyes fejezetei

| 24. | üdvözli a finanszírozás növeléséről szóló javaslatokat az új, jelentős kihívásokkal (pl. migráció és határigazgatás) összefüggő szakpolitikai területeken, és örömmel veszi, hogy külön fejezet foglalkozik a biztonsági és védelmi kérdésekkel; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a finanszírozás növeléséről szóló javaslatokat az új, jelentős kihívásokkal (pl. migráció és határigazgatás) összefüggő szakpolitikai területeken, és örömmel veszi, hogy külön fejezet foglalkozik a biztonsági és védelmi kérdésekkel;

| 25. | támogatja a kutatáshoz és innovációhoz rendelkezésre bocsátott finanszírozás növelését, a jelenlegi ESBA folytatását és új alappá (InvestEU) bővítését, az Erasmus+ program finanszírozásának növelését, valamint az éghajlatvédelmi beruházások további megerősítését minden uniós szakpolitikában. Ismét hangsúlyozza azonban, hogy a finanszírozás javasolt növelése nem mehet a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politika kárára; |
| --- | --- |

25.

támogatja a kutatáshoz és innovációhoz rendelkezésre bocsátott finanszírozás növelését, a jelenlegi ESBA folytatását és új alappá (InvestEU) bővítését, az Erasmus+ program finanszírozásának növelését, valamint az éghajlatvédelmi beruházások további megerősítését minden uniós szakpolitikában. Ismét hangsúlyozza azonban, hogy a finanszírozás javasolt növelése nem mehet a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politika kárára;

| 26. | határozottan elutasítja a kohéziós politika finanszírozásának javasolt 10 %-os csökkentését, különösen a Kohéziós Alap vonatkozásában, melynek keretösszege a tervek szerint 45 %-kal csökkenne. Elfogadhatatlannak tartja továbbá a közös agrárpolitika költségvetésének csökkentésére vonatkozó javaslatot – különösen az EMVA esetében a 28 %-os és az ETHA esetében a 13 %-os csökkentést. Egy ilyen drasztikus csökkentés éppen azokon a területeken, amelyek folyamatosan bizonyítják európai többletértéküket, és amelyek a polgárok számára leginkább látható uniós szakpolitikákhoz tartoznak, hosszú távon rendkívül hátrányosan hatna az európai régiók növekedésére és fejlődésére; |
| --- | --- |

26.

határozottan elutasítja a kohéziós politika finanszírozásának javasolt 10 %-os csökkentését, különösen a Kohéziós Alap vonatkozásában, melynek keretösszege a tervek szerint 45 %-kal csökkenne. Elfogadhatatlannak tartja továbbá a közös agrárpolitika költségvetésének csökkentésére vonatkozó javaslatot – különösen az EMVA esetében a 28 %-os és az ETHA esetében a 13 %-os csökkentést. Egy ilyen drasztikus csökkentés éppen azokon a területeken, amelyek folyamatosan bizonyítják európai többletértéküket, és amelyek a polgárok számára leginkább látható uniós szakpolitikákhoz tartoznak, hosszú távon rendkívül hátrányosan hatna az európai régiók növekedésére és fejlődésére;

| 27. | ehelyett, és a 2016 szeptemberében Corkban elfogadott, a vidékfejlesztésről szóló nyilatkozattal is összhangban kéri a vidékfejlesztési támogatásnak az uniós költségvetés 5 %-án túllépő megerősítését a vidéki és a közbenső területek javára, amelyek az Unió területének több mint 90 %-át, lakosságának 58 %-át, foglalkoztatásának pedig 56 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

27.

ehelyett, és a 2016 szeptemberében Corkban elfogadott, a vidékfejlesztésről szóló nyilatkozattal is összhangban kéri a vidékfejlesztési támogatásnak az uniós költségvetés 5 %-án túllépő megerősítését a vidéki és a közbenső területek javára, amelyek az Unió területének több mint 90 %-át, lakosságának 58 %-át, foglalkoztatásának pedig 56 %-át teszik ki;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika finanszírozásának javasolt csökkentése miatt kétségessé válhat a Szerződés egyik legfontosabb céljának az elérése, azaz a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megteremtése. A szóban forgó megközelítés következményeképpen tovább növekednének a különbségek az európai régiók között, és ez különösen a kevésbé fejlett régiókat sújtaná, valamint azokat, amelyek komoly strukturális és demográfiai problémákkal szembesülnek. Ez a megközelítés nem ismeri fel azt sem, hogy a kohéziós politika eddig milyen jelentős mértékben segítette az olyan területeket, mint pl. az innováció, a digitalizáció és az éghajlatvédelem. Figyelmeztet arra, hogy a területi együttműködési programok finanszírozásának csökkentésével nemcsak a területi kohézió megerősítésére irányuló törekvés, de a legfontosabb idevonatkozó eszközök, köztük az EGTC és a makroregionális stratégiák is veszélybe kerülnek; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika finanszírozásának javasolt csökkentése miatt kétségessé válhat a Szerződés egyik legfontosabb céljának az elérése, azaz a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megteremtése. A szóban forgó megközelítés következményeképpen tovább növekednének a különbségek az európai régiók között, és ez különösen a kevésbé fejlett régiókat sújtaná, valamint azokat, amelyek komoly strukturális és demográfiai problémákkal szembesülnek. Ez a megközelítés nem ismeri fel azt sem, hogy a kohéziós politika eddig milyen jelentős mértékben segítette az olyan területeket, mint pl. az innováció, a digitalizáció és az éghajlatvédelem. Figyelmeztet arra, hogy a területi együttműködési programok finanszírozásának csökkentésével nemcsak a területi kohézió megerősítésére irányuló törekvés, de a legfontosabb idevonatkozó eszközök, köztük az EGTC és a makroregionális stratégiák is veszélybe kerülnek;

| 29. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy az Unió polgárainak több mint egyharmada határ menti régiókban él, és bár ezek a régiók számos területi kihívással néznek szembe, a határokon átnyúló együttműködésre elkülönített költségvetési források a tervek szerint reálértéken csökkeni fognak, pedig bizonyított európai többletértékkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy az Unió polgárainak több mint egyharmada határ menti régiókban él, és bár ezek a régiók számos területi kihívással néznek szembe, a határokon átnyúló együttműködésre elkülönített költségvetési források a tervek szerint reálértéken csökkeni fognak, pedig bizonyított európai többletértékkel rendelkeznek;

| 30. | kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló javaslat rendkívül negatív következményekkel jár az európai gazdálkodókra és a vidéki területeken lakókra nézve. A KAP második pillérének finanszírozására vonatkozóan javasolt csökkentés elfogadása esetén a vidékfejlesztési politika képtelen lenne feladatai teljesítésére, különösen ami a vidéki és városi területeken élők életkörülményei közötti különbségek csökkentését illeti. Ezen túlmenően kéri, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap a közös rendelkezésekről szóló rendelet keretében működő irányítási rendszer része maradjon, mivel így lehet továbbra is biztosítani a különböző finanszírozási források közötti koherenciát és azt, hogy erősödjön a KAP területi dimenziója; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló javaslat rendkívül negatív következményekkel jár az európai gazdálkodókra és a vidéki területeken lakókra nézve. A KAP második pillérének finanszírozására vonatkozóan javasolt csökkentés elfogadása esetén a vidékfejlesztési politika képtelen lenne feladatai teljesítésére, különösen ami a vidéki és városi területeken élők életkörülményei közötti különbségek csökkentését illeti. Ezen túlmenően kéri, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap a közös rendelkezésekről szóló rendelet keretében működő irányítási rendszer része maradjon, mivel így lehet továbbra is biztosítani a különböző finanszírozási források közötti koherenciát és azt, hogy erősödjön a KAP területi dimenziója;

| 31. | különösen ellenzi azt a javaslatot, hogy csökkentsék a legkülső régiókat célzó POSEI program előirányzatait. Ez veszélybe sodorja azt a célt, hogy a rendszer – a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen pénzügyi eszközként – kezelje az egyes régiók egyedi mezőgazdasági kihívásait; |
| --- | --- |

31.

különösen ellenzi azt a javaslatot, hogy csökkentsék a legkülső régiókat célzó POSEI program előirányzatait. Ez veszélybe sodorja azt a célt, hogy a rendszer – a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen pénzügyi eszközként – kezelje az egyes régiók egyedi mezőgazdasági kihívásait;

| 32. | sajnálja, hogy reálértékben nem növekednek az ESZA+-ra irányuló költségvetési kötelezettségvállalások, pedig az alapnak többletfeladatokat is el kell látnia, gondolva itt például a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára. Emlékeztet arra, hogy az Európai Szociális Alap (lásd az RB véleményét az ESZA+-ról (1)) a kohéziós politika szerves része kell, hogy maradjon, amely az EU legfontosabb eszköze arra, hogy befektessen az emberekbe és a humán tőkébe, előmozdítsa a férfiak és nők közötti egyenlőséget és javítsa sokmillió európai polgár életminőségét; |
| --- | --- |

32.

sajnálja, hogy reálértékben nem növekednek az ESZA+-ra irányuló költségvetési kötelezettségvállalások, pedig az alapnak többletfeladatokat is el kell látnia, gondolva itt például a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára. Emlékeztet arra, hogy az Európai Szociális Alap (lásd az RB véleményét az ESZA+-ról (1

| 33. | megjegyzi, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) nem épült bele az ESZA+ programba, pedig átfedések és kölcsönhatások is vannak közöttük. Úgy véli, hogy az EGAA által finanszírozott intézkedések hozzáadott értéke attól függ, hogy ezeket az intézkedéseket kiegészítik-e hosszú távú regionális fejlesztési programok keretében végrehajtott átalakítási és szerkezetátalakítási folyamatok, gondolva itt különösen olyan megelőző intézkedésekre, mint amilyeneket az ESZA+ kínál; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) nem épült bele az ESZA+ programba, pedig átfedések és kölcsönhatások is vannak közöttük. Úgy véli, hogy az EGAA által finanszírozott intézkedések hozzáadott értéke attól függ, hogy ezeket az intézkedéseket kiegészítik-e hosszú távú regionális fejlesztési programok keretében végrehajtott átalakítási és szerkezetátalakítási folyamatok, gondolva itt különösen olyan megelőző intézkedésekre, mint amilyeneket az ESZA+ kínál;

| 34. | ellenzi, hogy az éves finanszírozás felhasználásának időkeretét illetően az n+3 szabály helyett az n+2 szabályt vezessék be. Jelentős ugyanis annak a veszélye, hogy egyes jogszabályokat késedelemmel fogadnak el, ami az n+2 szabály alkalmazása esetén akadályozhatja az elkülönített források felhasználását; |
| --- | --- |

34.

ellenzi, hogy az éves finanszírozás felhasználásának időkeretét illetően az n+3 szabály helyett az n+2 szabályt vezessék be. Jelentős ugyanis annak a veszélye, hogy egyes jogszabályokat késedelemmel fogadnak el, ami az n+2 szabály alkalmazása esetén akadályozhatja az elkülönített források felhasználását;

| 35. | határozottan elutasítja a javasolt megoldásokat, melyek a jelenlegi helyzethez képest tovább nehezítik a helyi és regionális önkormányzatok helyzetét az uniós programokból történő éves finanszírozás felhasználásának határideje, valamint az előfinanszírozás és különösen a projektek társfinanszírozásának aránya kapcsán, mivel számos helyi és regionális önkormányzat pénzügyi lehetőségei nem elegendőek a szükséges önrész fedezéséhez; |
| --- | --- |

35.

határozottan elutasítja a javasolt megoldásokat, melyek a jelenlegi helyzethez képest tovább nehezítik a helyi és regionális önkormányzatok helyzetét az uniós programokból történő éves finanszírozás felhasználásának határideje, valamint az előfinanszírozás és különösen a projektek társfinanszírozásának aránya kapcsán, mivel számos helyi és regionális önkormányzat pénzügyi lehetőségei nem elegendőek a szükséges önrész fedezéséhez;

| 36. | kéri, hogy az Európai Bizottság a tagállamok számára kiutalandó kohéziós politikai eszközöket a NUTS-2-régiók mindenkori legfrissebb felosztása alapján számítsa ki, amelyhez az Eurostat szolgáltathatja a szükséges adatokat, mivel így pontosabban össze lehet kapcsolni a NUTS-2-régiók társadalmi-gazdasági adottságait a nemzeti allokációk kiszámításával; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy az Európai Bizottság a tagállamok számára kiutalandó kohéziós politikai eszközöket a NUTS-2-régiók mindenkori legfrissebb felosztása alapján számítsa ki, amelyhez az Eurostat szolgáltathatja a szükséges adatokat, mivel így pontosabban össze lehet kapcsolni a NUTS-2-régiók társadalmi-gazdasági adottságait a nemzeti allokációk kiszámításával;

| 37. | azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy a társfinanszírozásra és a kohéziós politika forráselosztására vonatkozó kritériumok modulációja kapcsán mérlegeljen más mutatókat is, mint az egy főre jutó GDP, mivel az nem méri pontosan, hogy egy társadalom mennyire képes kezelni az őt érintő kérdéseket – például a demográfiai változásokat. Kéri, hogy a fejlődés mérésére vezessenek be a GDP-n túlmutató nemzetközi, nemzeti, helyi és regionális szintű mutatókat. A demográfiai kihívás kapcsán az alábbi lehetséges szempontok mérlegelését javasolja: népességváltozás (jelentős és tartós csökkenés), területi szétszóródottság, elöregedés, a nagyon magas korúak jelentős száma, a fiatal és a felnőtt lakosság elvándorlása és a születések számának ebből adódó visszaesése; |
| --- | --- |

37.

azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy a társfinanszírozásra és a kohéziós politika forráselosztására vonatkozó kritériumok modulációja kapcsán mérlegeljen más mutatókat is, mint az egy főre jutó GDP, mivel az nem méri pontosan, hogy egy társadalom mennyire képes kezelni az őt érintő kérdéseket – például a demográfiai változásokat. Kéri, hogy a fejlődés mérésére vezessenek be a GDP-n túlmutató nemzetközi, nemzeti, helyi és regionális szintű mutatókat. A demográfiai kihívás kapcsán az alábbi lehetséges szempontok mérlegelését javasolja: népességváltozás (jelentős és tartós csökkenés), területi szétszóródottság, elöregedés, a nagyon magas korúak jelentős száma, a fiatal és a felnőtt lakosság elvándorlása és a születések számának ebből adódó visszaesése;

| 38. | tekintettel a környezetbarát, biztonságos és megfelelően összekapcsolt közlekedési rendszer biztosítása érdekében meghatározott célokra és követelményekre, nem tartja indokoltnak és ezért elutasítja a közlekedési infrastruktúra Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében történő finanszírozásának javasolt csökkentését, különösen a Kohéziós Alap költségvetésének megalapozatlan csökkentésének fényében; |
| --- | --- |

38.

tekintettel a környezetbarát, biztonságos és megfelelően összekapcsolt közlekedési rendszer biztosítása érdekében meghatározott célokra és követelményekre, nem tartja indokoltnak és ezért elutasítja a közlekedési infrastruktúra Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében történő finanszírozásának javasolt csökkentését, különösen a Kohéziós Alap költségvetésének megalapozatlan csökkentésének fényében;

| 39. | úgy véli, hogy túl szűkös az uniós költségvetés tételeként megjelenő, legfeljebb 30 milliárd EUR összegű kölcsönt engedélyező új európai beruházásstabilizáló funkció javasolt költségvetési előirányzata, amelynek célja, hogy megfelelően lehessen reagálni, ha újabb sokkok jelentkeznek a gazdasági és pénzügyi piacon, és ezek hatással vannak az euróövezet tagállamaira és az európai árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevőkre. Ezért az uniós beruházási potenciál védelmének biztosítása érdekében a szóban forgó eszközök jelentős növelését és azok uniós költségvetésen kívüli elszámolását javasolja; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy túl szűkös az uniós költségvetés tételeként megjelenő, legfeljebb 30 milliárd EUR összegű kölcsönt engedélyező új európai beruházásstabilizáló funkció javasolt költségvetési előirányzata, amelynek célja, hogy megfelelően lehessen reagálni, ha újabb sokkok jelentkeznek a gazdasági és pénzügyi piacon, és ezek hatással vannak az euróövezet tagállamaira és az európai árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevőkre. Ezért az uniós beruházási potenciál védelmének biztosítása érdekében a szóban forgó eszközök jelentős növelését és azok uniós költségvetésen kívüli elszámolását javasolja;

| 40. | aggódik a javasolt strukturális reformok reformtámogató programja miatt. Mivel a javaslat a Szerződés 175., a kohéziós politikáról szóló cikkén alapul, a programot a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését célzó, európai hozzáadott értéket létrehozó reformokra kell korlátozni. Fontos továbbá, hogy a program egy új, az Európa 2020 stratégiát követő hosszú távú fejlesztési stratégia részét képezze, és a fenntartható fejlődés célkitűzései köré szerveződjön. Ezen túlmenően a strukturális és befektetési alapokra vonatkozó követelményekkel azonos, partnerséget és részvételt előíró követelményeket kell alkalmazni a helyi és regionális önkormányzatoknak a reformok tervezésébe és végrehajtásába való bevonása kapcsán.Végül ellenzi, hogy a strukturális és befektetési alapokra vonatkozó keretrendelet lehetővé tegye az allokációk legfeljebb 5 %-ának olyan uniós alapokhoz és pénzügyi eszközökhöz való átcsoportosítását, amelyek nem kapcsolódnak a kohéziós célkitűzésekhez, és amelyeket ráadásul többnyire közvetlen módon igazgatnak a helyi és regionális önkormányzatok bevonása nélkül; |
| --- | --- |

40.

aggódik a javasolt strukturális reformok reformtámogató programja miatt. Mivel a javaslat a Szerződés 175., a kohéziós politikáról szóló cikkén alapul, a programot a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését célzó, európai hozzáadott értéket létrehozó reformokra kell korlátozni. Fontos továbbá, hogy a program egy új, az Európa 2020 stratégiát követő hosszú távú fejlesztési stratégia részét képezze, és a fenntartható fejlődés célkitűzései köré szerveződjön. Ezen túlmenően a strukturális és befektetési alapokra vonatkozó követelményekkel azonos, partnerséget és részvételt előíró követelményeket kell alkalmazni a helyi és regionális önkormányzatoknak a reformok tervezésébe és végrehajtásába való bevonása kapcsán.Végül ellenzi, hogy a strukturális és befektetési alapokra vonatkozó keretrendelet lehetővé tegye az allokációk legfeljebb 5 %-ának olyan uniós alapokhoz és pénzügyi eszközökhöz való átcsoportosítását, amelyek nem kapcsolódnak a kohéziós célkitűzésekhez, és amelyeket ráadásul többnyire közvetlen módon igazgatnak a helyi és regionális önkormányzatok bevonása nélkül;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikát, a vidékfejlesztési politikát és a KAP-ot érintő megszorítások jelentősen hátráltatni fogják a területi kohéziós és környezetvédelmi célok megvalósítását. Az éghajlatvédelemre és az energiaügyi alkalmazkodásra előirányzott teljes költségvetés terén – a LIFE program keretének közel 60 %-kal történő megemelése ellenére – negatív tendencia mutatkozik a jelenlegi pénzügyi tervhez képest. A javasolt többéves pénzügyi keretben ahelyett, hogy kihasználnák az agrárpolitikában és különösen a kohéziós politikában rejlő komoly lehetőségeket a környezet és az éghajlatvédelem szempontjából kedvező hatású beruházások támogatása érdekében, inkább csökkentik a kohéziós politika és az agrárpolitika finanszírozását, ami miatt kétségessé válik az EU környezetvédelmi céljainak elérése; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikát, a vidékfejlesztési politikát és a KAP-ot érintő megszorítások jelentősen hátráltatni fogják a területi kohéziós és környezetvédelmi célok megvalósítását. Az éghajlatvédelemre és az energiaügyi alkalmazkodásra előirányzott teljes költségvetés terén – a LIFE program keretének közel 60 %-kal történő megemelése ellenére – negatív tendencia mutatkozik a jelenlegi pénzügyi tervhez képest. A javasolt többéves pénzügyi keretben ahelyett, hogy kihasználnák az agrárpolitikában és különösen a kohéziós politikában rejlő komoly lehetőségeket a környezet és az éghajlatvédelem szempontjából kedvező hatású beruházások támogatása érdekében, inkább csökkentik a kohéziós politika és az agrárpolitika finanszírozását, ami miatt kétségessé válik az EU környezetvédelmi céljainak elérése;

| 42. | tudomásul veszi a LIFE program finanszírozásának növelésére irányuló javaslatot (lásd a LIFE-programról szóló RB-véleményt (2)), amely program kulcsfontosságú a helyi és regionális önkormányzatok számára a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelem, a zöld infrastruktúra fejlesztése és a fenntarthatóság előmozdítása tekintetében. Sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a javasolt növekedést részben csökkenti a korábban a Horizont 2020 által finanszírozott, a tiszta energiára való áttérést szolgáló intézkedések idesorolása. Ezért kéri, hogy a megfelelő összeggel növeljék a LIFE program általános finanszírozását, illetve hogy az energetikai átállást elősegítő kapacitások kiépítésére irányuló intézkedésekhez ugyanazt a társfinanszírozási arányt alkalmazzák, mint a Horizont 2020 esetében; |
| --- | --- |

42.

tudomásul veszi a LIFE program finanszírozásának növelésére irányuló javaslatot (lásd a LIFE-programról szóló RB-véleményt (2

| 43. | felhívja a figyelmet arra, hogy a kitűzött cél, mely szerint az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-ával az éghajlatvédelmi célok elérését kell elősegíteni, nem elegendő a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez. A következő pénzügyi keretben arra kellene törekedni, hogy 30 % fölé lehessen növelni azoknak a kiadásoknak a szintjét, amelyek hozzájárulnak az energiaágazat, az ipar és a közlekedés dekarbonizációjához, valamint a körforgásos gazdaságra való áttéréshez; |
| --- | --- |

43.

felhívja a figyelmet arra, hogy a kitűzött cél, mely szerint az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-ával az éghajlatvédelmi célok elérését kell elősegíteni, nem elegendő a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez. A következő pénzügyi keretben arra kellene törekedni, hogy 30 % fölé lehessen növelni azoknak a kiadásoknak a szintjét, amelyek hozzájárulnak az energiaágazat, az ipar és a közlekedés dekarbonizációjához, valamint a körforgásos gazdaságra való áttéréshez;

| 44. | üdvözli, hogy a jelenlegi költségvetési előirányzathoz képest növelik a „Horizont Európa” alfejezet finanszírozását. Ajánlja továbbá, hogy hozzanak létre egy keretrendszert a Horizont Európa programhoz a többéves pénzügyi kereten belüli más eszközökből való előirányzat-átcsoportosítások lehetőségére, tiszteletben tartva különösen az érintett irányító hatóság kezdeményezési jogát, az így társfinanszírozott intézkedések közös kialakítását és a pénzeszközöknek az irányító hatóság területére történő visszajuttatását; |
| --- | --- |

44.

üdvözli, hogy a jelenlegi költségvetési előirányzathoz képest növelik a „Horizont Európa” alfejezet finanszírozását. Ajánlja továbbá, hogy hozzanak létre egy keretrendszert a Horizont Európa programhoz a többéves pénzügyi kereten belüli más eszközökből való előirányzat-átcsoportosítások lehetőségére, tiszteletben tartva különösen az érintett irányító hatóság kezdeményezési jogát, az így társfinanszírozott intézkedések közös kialakítását és a pénzeszközöknek az irányító hatóság területére történő visszajuttatását;

| 45. | üdvözli, hogy külön fejezet foglalkozik a migrációval és a határigazgatással, és jelentősen növekszik az erre a területre vonatkozó intézkedések finanszírozása. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a határbiztonság kérdésének sokkal nagyobb jelentőséget tulajdonítanak, mint a migrációval kapcsolatos egyéb kérdéseknek, amilyen például a védelem és menedék biztosítása a migránsok számára, a legális bevándorlás támogatása és az integrációs erőfeszítések. Az RB ezért kéri a menekültügyi és migrációs alapra elkülönített pénzügyi források 240 %-os, a külső határok védelmére szánt összegekkel azonos mértékű növelését (lásd a menekültügyi és migrációs alapról szóló RB-véleményt (3)), annak biztosítása érdekében, hogy a tervezett források elegendőek legyenek ahhoz, hogy megfelelően megbirkózzunk az integráció kihívásaival; |
| --- | --- |

45.

üdvözli, hogy külön fejezet foglalkozik a migrációval és a határigazgatással, és jelentősen növekszik az erre a területre vonatkozó intézkedések finanszírozása. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a határbiztonság kérdésének sokkal nagyobb jelentőséget tulajdonítanak, mint a migrációval kapcsolatos egyéb kérdéseknek, amilyen például a védelem és menedék biztosítása a migránsok számára, a legális bevándorlás támogatása és az integrációs erőfeszítések. Az RB ezért kéri a menekültügyi és migrációs alapra elkülönített pénzügyi források 240 %-os, a külső határok védelmére szánt összegekkel azonos mértékű növelését (lásd a menekültügyi és migrációs alapról szóló RB-véleményt (3

| 46. | a többéves pénzügyi keret teljes összegével kapcsolatban hangsúlyozza az ambiciózus megközelítés hiányát, ami tovább korlátozza az Unió mozgásterét ezen a politikai, biztonsági és társadalmi stabilitása szempontjából rendkívül fontos területen. Rámutat, hogy különösen fontos kérdésről van szó a helyi és regionális önkormányzatok számára, amelyek ezen a területen számos intézkedésért felelősek. Hangsúlyozza továbbá ebben az összefüggésben, hogy ennek az új feladatnak megfelelően növelni kell az Európai Szociális Alap (ESZA+) pénzügyi forrásait, amelyeknek fedezniük kellene a bevándorlók hosszú távú integrációjára irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

46.

a többéves pénzügyi keret teljes összegével kapcsolatban hangsúlyozza az ambiciózus megközelítés hiányát, ami tovább korlátozza az Unió mozgásterét ezen a politikai, biztonsági és társadalmi stabilitása szempontjából rendkívül fontos területen. Rámutat, hogy különösen fontos kérdésről van szó a helyi és regionális önkormányzatok számára, amelyek ezen a területen számos intézkedésért felelősek. Hangsúlyozza továbbá ebben az összefüggésben, hogy ennek az új feladatnak megfelelően növelni kell az Európai Szociális Alap (ESZA+) pénzügyi forrásait, amelyeknek fedezniük kellene a bevándorlók hosszú távú integrációjára irányuló intézkedéseket;

| 47. | felhívja továbbá a figyelmet arra a tényre, hogy az új „Jogok és értékek” nevű program, amely az EU alapvető jogainak és értékeinek védelmére és az aktív európai polgárság előmozdítására terjed ki, rendkívül fontos a helyi és regionális önkormányzatok számára ezeken a területeken. Ezért azt javasolja, hogy az e tekintetben megjelenő hatalmas kihívásoknak való megfelelés érdekében növeljék e program általános alapját; |
| --- | --- |

47.

felhívja továbbá a figyelmet arra a tényre, hogy az új „Jogok és értékek” nevű program, amely az EU alapvető jogainak és értékeinek védelmére és az aktív európai polgárság előmozdítására terjed ki, rendkívül fontos a helyi és regionális önkormányzatok számára ezeken a területeken. Ezért azt javasolja, hogy az e tekintetben megjelenő hatalmas kihívásoknak való megfelelés érdekében növeljék e program általános alapját;

| 48. | üdvözli a külső fellépés eszközeinek egyszerűsítését és a forráselosztást, mivel ezek elősegítik az EU kül- és fejlesztési politikájának hatékonyabbá és eredményesebbé tételét. Ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a szomszédos országokkal és harmadik államokkal számos területen folytatott együttműködés javításában és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend összes célkitűzésének elérésében. Kéri, hogy ezt a szerepet a többéves pénzügyi keretben nyilvánvalóbb módon vegyék figyelembe, lehetőleg egy közvetlenül allokált költségvetés révén; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a külső fellépés eszközeinek egyszerűsítését és a forráselosztást, mivel ezek elősegítik az EU kül- és fejlesztési politikájának hatékonyabbá és eredményesebbé tételét. Ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a szomszédos országokkal és harmadik államokkal számos területen folytatott együttműködés javításában és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend összes célkitűzésének elérésében. Kéri, hogy ezt a szerepet a többéves pénzügyi keretben nyilvánvalóbb módon vegyék figyelembe, lehetőleg egy közvetlenül allokált költségvetés révén;

| 49. | úgy véli, hogy az uniós politikák megvalósításához, az uniós hozzáadott értékbe vetett bizalom visszaszerzéséhez, valamint a polgárokkal valamennyi szinten folytatott párbeszéd megerősítéséhez elengedhetetlen az erős, hatékony és kiváló minőségű európai közigazgatás. Hangsúlyozza, hogy e tekintetben fontos szerep hárul a demokratikusan megválasztott tagokból álló intézményekre; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy az uniós politikák megvalósításához, az uniós hozzáadott értékbe vetett bizalom visszaszerzéséhez, valamint a polgárokkal valamennyi szinten folytatott párbeszéd megerősítéséhez elengedhetetlen az erős, hatékony és kiváló minőségű európai közigazgatás. Hangsúlyozza, hogy e tekintetben fontos szerep hárul a demokratikusan megválasztott tagokból álló intézményekre;

| 50. | arra kéri az uniós szerveket, hogy mielőbb jussanak megegyezésre a következő többéves pénzügyi keretről, így biztosítva, hogy az uniós programokat kellő időben a következő többéves pénzügyi keret hatálybalépése előtt el lehessen fogadni. |
| --- | --- |

50.

arra kéri az uniós szerveket, hogy mielőbb jussanak megegyezésre a következő többéves pénzügyi keretről, így biztosítva, hogy az uniós programokat kellő időben a következő többéves pénzügyi keret hatálybalépése előtt el lehessen fogadni.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  CdR 3597/2018, még nem fogadták el.

1

(2)  CdR 3653/2018.

2

(3)  CdR 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/79

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Horizont Európa: a kilencedik kutatási és innovációs keretprogram

(2018/C 461/11)

| Főelőadó: | Christophe CLERGEAU (FR/PES), Loire mente régió közgyűlésének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek: | Javaslat európai parlamenti és a tanácsi rendeletre a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról
  (COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról
  (COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)) |

Főelőadó:

Christophe CLERGEAU (FR/PES), Loire mente régió közgyűlésének tagja

Referenciaszövegek:

Javaslat európai parlamenti és a tanácsi rendeletre a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

1.
  módosítás

(2) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és
  társadalmi
  hatás kiváltása céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie a Horizont Európa 2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását és terjesztését, erősítse a kutatásnak és az innovációnak az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatását, a globális kihívások kezelése és az ipari versenyképesség javítása érdekében támogassa az innovatív megoldások elterjedését az iparban és a társadalomban, valamint előmozdítsa az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő innovációkat, erősítse az innovatív megoldások piaci bevezetését; emellett pedig optimalizálnia kell a szóban forgó beruházások megvalósítását, hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben. | Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és
  területi
  hatás kiváltása céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie a Horizont Európa 2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását és terjesztését, erősítse a kutatásnak és az innovációnak az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatását, a globális kihívások kezelése és az ipari versenyképesség javítása érdekében támogassa az innovatív megoldások elterjedését az iparban és a társadalomban, valamint előmozdítsa az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő innovációkat, erősítse az innovatív megoldások piaci bevezetését; emellett pedig optimalizálnia kell a szóban forgó beruházások megvalósítását, hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és
  társadalmi
  hatás kiváltása céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie a Horizont Európa 2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását és terjesztését, erősítse a kutatásnak és az innovációnak az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatását, a globális kihívások kezelése és az ipari versenyképesség javítása érdekében támogassa az innovatív megoldások elterjedését az iparban és a társadalomban, valamint előmozdítsa az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő innovációkat, erősítse az innovatív megoldások piaci bevezetését; emellett pedig optimalizálnia kell a szóban forgó beruházások megvalósítását, hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben.

Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és
  területi
  hatás kiváltása céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie a Horizont Európa 2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását és terjesztését, erősítse a kutatásnak és az innovációnak az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatását, a globális kihívások kezelése és az ipari versenyképesség javítása érdekében támogassa az innovatív megoldások elterjedését az iparban és a társadalomban, valamint előmozdítsa az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő innovációkat, erősítse az innovatív megoldások piaci bevezetését; emellett pedig optimalizálnia kell a szóban forgó beruházások megvalósítását, hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben.

2.
  módosítás

(9) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A „Nyílt tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni. | A „Nyílt tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke
  és a várt hatások
  alapján kell finanszírozni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A „Nyílt tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni.

A „Nyílt tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke
  és a várt hatások
  alapján kell finanszírozni.

3.
  módosítás

(13) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a
  kutatást
  és az
  innovációt
  . A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra is kiterjedő átfogó megközelítés szerint.
  Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő cselekvéstípusok meghatározása során továbbra is figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait.
  Elviekben nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás azon cselekvésekhez, amelyek esetében a tevékenységek besorolása meghaladja a TRL 8-as szintet.
   A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű termékhitelesítésre és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását. | A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a
  kutatás
  és az
  innováció minden formáját
  . A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra is kiterjedő átfogó megközelítés szerint. Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő cselekvéstípusok meghatározása során továbbra is figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait. A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű termékhitelesítésre és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a
  kutatást
  és az
  innovációt
  . A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra is kiterjedő átfogó megközelítés szerint.

Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő cselekvéstípusok meghatározása során továbbra is figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait.
  Elviekben nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás azon cselekvésekhez, amelyek esetében a tevékenységek besorolása meghaladja a TRL 8-as szintet.
   A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű termékhitelesítésre és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását.

A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a
  kutatás
  és az
  innováció minden formáját
  . A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra is kiterjedő átfogó megközelítés szerint. Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő cselekvéstípusok meghatározása során továbbra is figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait. A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű termékhitelesítésre és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását.

Indokolás

A támogatás lehetőségét nem szabad kizárni a forgalomba hozatalhoz legközelebb eső szakaszokban.

4.
  módosítás

(15) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A
  programnak
  szinergiákra kell törekednie
  más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomonkövetésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ilyen esetekben a Horizont Európa szabályai az irányadók. | Stratégiai tervezése keretében a Horizont Európa
  programnak
  kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy szinergiákra törekszik
  más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve
  – figyelembe véve a nemzeti stratégiákat és az intelligens szakosodási stratégiákat (S3) –
  a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomonkövetésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet
  a regionális és nemzeti közfinanszírozással való ötvözésre, valamint
  más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra
  , összhangban a bevezetett intelligens szakosodási stratégiákkal
  . Ilyen esetekben a Horizont Európa szabályai az irányadók. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A
  programnak
  szinergiákra kell törekednie
  más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomonkövetésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ilyen esetekben a Horizont Európa szabályai az irányadók.

Stratégiai tervezése keretében a Horizont Európa
  programnak
  kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy szinergiákra törekszik
  más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve
  – figyelembe véve a nemzeti stratégiákat és az intelligens szakosodási stratégiákat (S3) –
  a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomonkövetésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet
  a regionális és nemzeti közfinanszírozással való ötvözésre, valamint
  más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra
  , összhangban a bevezetett intelligens szakosodási stratégiákkal
  . Ilyen esetekben a Horizont Európa szabályai az irányadók.

5.
  módosítás

(16) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a programnak részt kell vennie magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, kutatószervezetek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által. | Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a programnak részt kell vennie magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, kutatószervezetek
  és egyetemek, régiók és városok
  , helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a programnak részt kell vennie magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, kutatószervezetek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által.

Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a programnak részt kell vennie magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, kutatószervezetek
  és egyetemek, régiók és városok
  , helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által.

6.
  módosítás

(19) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A „Nyílt innováció” pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely – a piaci növekedés érdekében – az áttörést jelentő innovációk kidolgozása és felgyorsítása céljából integrált módon támogatja a vállalkozók és a vállalkozószellem igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat, valamint gyors, rugalmas vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT), valamint
  tágabb értelemben az
  európai innovációs ökoszisztémát, elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén. | A „Nyílt innováció” pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely – a piaci növekedés érdekében – az áttörést jelentő innovációk kidolgozása és felgyorsítása céljából integrált módon támogatja
  az újítók,
  a vállalkozók és a vállalkozószellem igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat, valamint gyors, rugalmas vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között
  állami és
  magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT), valamint
  a helyi, regionális, nemzeti és
  európai innovációs ökoszisztémát, elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A „Nyílt innováció” pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely – a piaci növekedés érdekében – az áttörést jelentő innovációk kidolgozása és felgyorsítása céljából integrált módon támogatja a vállalkozók és a vállalkozószellem igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat, valamint gyors, rugalmas vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT), valamint
  tágabb értelemben az
  európai innovációs ökoszisztémát, elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén.

A „Nyílt innováció” pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely – a piaci növekedés érdekében – az áttörést jelentő innovációk kidolgozása és felgyorsítása céljából integrált módon támogatja
  az újítók,
  a vállalkozók és a vállalkozószellem igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat, valamint gyors, rugalmas vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között
  állami és
  magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT), valamint
  a helyi, regionális, nemzeti és
  európai innovációs ökoszisztémát, elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén.

Indokolás

A „Nyílt innováció” pillér céljainak egyértelműbben tükrözniük kell az érintett közönséget, amely nem korlátozódik csupán a vállalkozókra, valamint azt is ki kell fejezniük, hogy állami befektetők bevonására ugyanúgy lehetőség van, mint magánbefeketetőkére.

7.
  módosítás

Új bekezdés a 2. cikk (3) bekezdése után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A „regionális ökoszisztémák és innovációs központok” a regionális és helyi szinten strukturált négyes egység (egyetemek, ipar, állami döntéshozók, civil társadalom) állami és magánszereplőit tömörítik. Ezek a szereplők koordinálják a kutatási, innovációs és képzési tevékenységeket, és gyorsabbá teszik az eredmények egymás közötti terjesztését, a tudástranszfert, az innovációt és a fenntartható munkahelyeket létrehozó új gazdasági tevékenységek és szolgáltatások kialakítását azzal, hogy helyi szinten közeli kapcsolatot alakítanak ki a polgárokkal és azok igényeivel, és a lehető legközelebb hozzák a társadalomhoz és a piachoz a kutatási és innovációs eredményeket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A „regionális ökoszisztémák és innovációs központok” a regionális és helyi szinten strukturált négyes egység (egyetemek, ipar, állami döntéshozók, civil társadalom) állami és magánszereplőit tömörítik. Ezek a szereplők koordinálják a kutatási, innovációs és képzési tevékenységeket, és gyorsabbá teszik az eredmények egymás közötti terjesztését, a tudástranszfert, az innovációt és a fenntartható munkahelyeket létrehozó új gazdasági tevékenységek és szolgáltatások kialakítását azzal, hogy helyi szinten közeli kapcsolatot alakítanak ki a polgárokkal és azok igényeivel, és a lehető legközelebb hozzák a társadalomhoz és a piachoz a kutatási és innovációs eredményeket;

Indokolás

Szükség van a „regionális ökoszisztémák és innovációs központok” hivatalos, a városok és a régiók valós helyzetét egyaránt figyelembe vevő meghatározására annak érdekében, hogy a Horizont Európa program valamennyi összetevőjében biztosított legyen azok figyelembevétele és teljeskörű elismerése.

8.
  módosítás

2. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „küldetés”: cselekvések olyan összessége (portfóliója), amely egy mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére, valamint a tudományra, a technológiára és/vagy a társadalomra és a polgárokra gyakorolt olyan hatás elérésére irányul, amely egyedi cselekvések útján nem volt elérhető; | „küldetés”: cselekvések olyan összessége (portfóliója), amely egy mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére, valamint a tudományra, a technológiára és/vagy a társadalomra és a polgárokra
  , valamint a területükre
  gyakorolt olyan hatás elérésére irányul, amely egyedi cselekvések útján nem volt elérhető; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„küldetés”: cselekvések olyan összessége (portfóliója), amely egy mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére, valamint a tudományra, a technológiára és/vagy a társadalomra és a polgárokra gyakorolt olyan hatás elérésére irányul, amely egyedi cselekvések útján nem volt elérhető;

„küldetés”: cselekvések olyan összessége (portfóliója), amely egy mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére, valamint a tudományra, a technológiára és/vagy a társadalomra és a polgárokra
  , valamint a területükre
  gyakorolt olyan hatás elérésére irányul, amely egyedi cselekvések útján nem volt elérhető;

9.módosítás

3. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A program általános célkitűzése, hogy az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése, az
  Unió
  versenyképességének – többek között
  az uniós ipar
  terén történő – fokozása, az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása, valamint a globális kihívások, köztük a fenntartható fejlesztési célok által jelentett kihívások kezeléséhez való hozzájárulás érdekében a kutatásba és innovációba való uniós beruházások tudományos, gazdasági
  és
  társadalmi hatásokat váltsanak ki. | A program általános célkitűzése, hogy az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése, az
  egyes uniós tagállamok és régióik
  versenyképességének – többek között
  a tudás- és innovációalapú társadalom kialakításához való hozzájárulás révén a tagállamok ipara
  terén történő – fokozása, az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása, valamint a globális kihívások, köztük a fenntartható fejlesztési célok által jelentett kihívások kezeléséhez való hozzájárulás érdekében a kutatásba és innovációba való uniós beruházások tudományos, gazdasági, társadalmi
  és területi
  hatásokat váltsanak ki. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A program általános célkitűzése, hogy az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése, az
  Unió
  versenyképességének – többek között
  az uniós ipar
  terén történő – fokozása, az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása, valamint a globális kihívások, köztük a fenntartható fejlesztési célok által jelentett kihívások kezeléséhez való hozzájárulás érdekében a kutatásba és innovációba való uniós beruházások tudományos, gazdasági
  és
  társadalmi hatásokat váltsanak ki.

A program általános célkitűzése, hogy az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése, az
  egyes uniós tagállamok és régióik
  versenyképességének – többek között
  a tudás- és innovációalapú társadalom kialakításához való hozzájárulás révén a tagállamok ipara
  terén történő – fokozása, az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása, valamint a globális kihívások, köztük a fenntartható fejlesztési célok által jelentett kihívások kezeléséhez való hozzájárulás érdekében a kutatásba és innovációba való uniós beruházások tudományos, gazdasági, társadalmi
  és területi
  hatásokat váltsanak ki.

10.
  módosítás

3. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| b) | a kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint a globális kihívások kezelése érdekében az innovatív megoldások iparban és a társadalomban való elterjedésének támogatása; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

b)

a kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint a globális kihívások kezelése érdekében az innovatív megoldások iparban és a társadalomban való elterjedésének támogatása;

| b) | a kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint
  a helyi és
  a globális kihívások kezelése érdekében az innovatív megoldások iparban és a társadalomban való
  átvételének, valamint az Unióban, tagállamaiban és azok régióiban való
  elterjedésének támogatása; |
| --- | --- |

b)

a kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint
  a helyi és
  a globális kihívások kezelése érdekében az innovatív megoldások iparban és a társadalomban való
  átvételének, valamint az Unióban, tagállamaiban és azok régióiban való
  elterjedésének támogatása;

11.
  módosítás

6. cikk (6) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az egyedi program végrehajtásának – különösen a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér esetében – a kutatási és innovációs tevékenységek átlátható és stratégiai jellegű, többéves tervezésén kell alapulnia, amelyet az érdekelt felekkel a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról és az alkalmazandó végrehajtási formákról folytatott konzultációk előznek meg. Ez biztosítja a más releváns uniós programokkal való összhangot. | Az egyedi program végrehajtásának – különösen a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér esetében – a kutatási és innovációs tevékenységek átlátható és stratégiai jellegű, többéves tervezésén kell alapulnia, amelyet
  a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel, a helyi és regionális önkormányzatokkal,
  az érdekelt felekkel
  és a civil társadalommal
  a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról és az alkalmazandó végrehajtási formákról folytatott konzultációk előznek meg. Ez biztosítja a más releváns uniós programokkal való összhangot
  , és figyelembe veszi a nemzeti stratégiai és az intelligens szakosodási prioritásokat
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az egyedi program végrehajtásának – különösen a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér esetében – a kutatási és innovációs tevékenységek átlátható és stratégiai jellegű, többéves tervezésén kell alapulnia, amelyet az érdekelt felekkel a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról és az alkalmazandó végrehajtási formákról folytatott konzultációk előznek meg. Ez biztosítja a más releváns uniós programokkal való összhangot.

Az egyedi program végrehajtásának – különösen a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér esetében – a kutatási és innovációs tevékenységek átlátható és stratégiai jellegű, többéves tervezésén kell alapulnia, amelyet
  a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel, a helyi és regionális önkormányzatokkal,
  az érdekelt felekkel
  és a civil társadalommal
  a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról és az alkalmazandó végrehajtási formákról folytatott konzultációk előznek meg. Ez biztosítja a más releváns uniós programokkal való összhangot
  , és figyelembe veszi a nemzeti stratégiai és az intelligens szakosodási prioritásokat
  .

Indokolás

A program jövőbeli irányításának középpontjában a stratégiai tervezés áll majd, amelynek ennélfogva magában kell foglalnia a helyi és regionális önkormányzatokat, és figyelembe kell vennie az intelligens szakosodási stratégiákat.

12.
  módosítás

6. cikk (9) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (9)   A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a szakértői csoportokhoz hasonló szervekben. | (9)   A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a szakértői csoportokhoz hasonló szervekben.


  Az EUMSZ 349. cikkének megfelelve a programnak a Tanács által 2018. április 12-én jóváhagyott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című európai bizottsági közleménnyel összhangban figyelembe kell vennie a legkülső régiók sajátosságait. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(9)   A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a szakértői csoportokhoz hasonló szervekben.

(9)   A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a szakértői csoportokhoz hasonló szervekben.

Az EUMSZ 349. cikkének megfelelve a programnak a Tanács által 2018. április 12-én jóváhagyott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című európai bizottsági közleménnyel összhangban figyelembe kell vennie a legkülső régiók sajátosságait.

Indokolás

Indokolás

A Horizont Európa program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (27) preambulumbekezdése kifejezetten utal arra, hogy indokolt egyedi intézkedések elfogadása a legkülső régiók vonatkozásában, valamint hogy a programnak figyelembe kell vennie az ilyen régiók sajátosságait. Ennek ellenére a szöveg sehol nem utal a legkülső régiókra.

13.
  módosítás

13.

módosítás

7. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3.   A küldetések: | 3.   A küldetések: |
| a) | egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.   A küldetések:

3.   A küldetések:

a)

egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához;

| a) | egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához; |
| --- | --- |

a)

egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához;

| b) | merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi vagy gazdasági relevanciával bírnak; |
| --- | --- |

b)

merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi vagy gazdasági relevanciával bírnak;

| b) | merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi vagy gazdasági relevanciával bírnak; |
| --- | --- |

b)

merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi vagy gazdasági relevanciával bírnak;

| c) | világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek; |
| --- | --- |

c)

világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek;

| c) | világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek; |
| --- | --- |

c)

világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek;

| d) | ambiciózus de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek; |
| --- | --- |

d)

ambiciózus de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek;

| d) | ambiciózus de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek; |
| --- | --- |

d)

ambiciózus de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek;

| e) | több tudományágban, ágazatban és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek; |
| --- | --- |

e)

több tudományágban, ágazatban és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek;

| e) | több tudományágban, ágazatban és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek; |
| --- | --- |

e)

több tudományágban, ágazatban és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek;

| f) | nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra. |
| --- | --- |

f)

nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra.

| f) | nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra; |
| --- | --- |

f)

nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra;

| g) | hozzájárulnak az Európai Kutatási Térség megerősítéséhez és az intelligens szakosodási stratégiák végrehajtásához. |
| --- | --- |

g)

hozzájárulnak az Európai Kutatási Térség megerősítéséhez és az intelligens szakosodási stratégiák végrehajtásához.

hozzájárulnak az Európai Kutatási Térség megerősítéséhez és az intelligens szakosodási stratégiák végrehajtásához.

14.
  módosítás

14.

módosítás

8. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Horizont Európa részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti: | A Horizont Európa
  különböző
  részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Horizont Európa részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti:

A Horizont Európa
  különböző
  részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti:

különböző

15.
  módosítás

15.

módosítás

A 7. cikk kiegészítése egy (4) bekezdéssel.

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (4)
     
  A küldetések kidolgozását az összes helyi, regionális, európai és nemzetközi érdekelt felet bevonó, nyílt és részvételen alapuló eljárással kell biztosítani. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)
     
  A küldetések kidolgozását az összes helyi, regionális, európai és nemzetközi érdekelt felet bevonó, nyílt és részvételen alapuló eljárással kell biztosítani.

16.
  módosítás

16.

módosítás

9. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| c) | III. pillér – „Nyílt innováció”, 2021–2027-es időszak: 13 500 000 000  EUR, amelyből: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

c)

III. pillér – „Nyílt innováció”, 2021–2027-es időszak: 13 500 000 000  EUR, amelyből:

| c) | III. pillér – „Nyílt innováció”, 2021–2027-es időszak: 13 500 000 000  EUR, amelyből: |
| --- | --- |

c)

III. pillér – „Nyílt innováció”, 2021–2027-es időszak: 13 500 000 000  EUR, amelyből:

| | 1. | Európai Innovációs Tanács: 10 500 000 000  EUR, ebből európai innovációs ökoszisztémák:
  legfeljebb
  500 000 000  EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

Európai Innovációs Tanács: 10 500 000 000  EUR, ebből európai innovációs ökoszisztémák:
  legfeljebb
  500 000 000  EUR;

legfeljebb

| | 1. | Európai Innovációs Tanács: 10 500 000 000  EUR, ebből európai innovációs ökoszisztémák: 500 000 000  EUR
  , valamint a II. pillérből átcsoportosított további 1 500 000 000  EUR, amelyet annak témaköreire kell felhasználni. Legalább 1 000 000 000  EUR-t kell felhasználni a kkv-nak szóló közös támogatási programok társfinanszírozása formájában, különösen az inkrementális innovációs tevékenységek esetében
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Európai Innovációs Tanács: 10 500 000 000  EUR, ebből európai innovációs ökoszisztémák: 500 000 000  EUR
  , valamint a II. pillérből átcsoportosított további 1 500 000 000  EUR, amelyet annak témaköreire kell felhasználni. Legalább 1 000 000 000  EUR-t kell felhasználni a kkv-nak szóló közös támogatási programok társfinanszírozása formájában, különösen az inkrementális innovációs tevékenységek esetében
  ;

, valamint a II. pillérből átcsoportosított további 1 500 000 000  EUR, amelyet annak témaköreire kell felhasználni. Legalább 1 000 000 000  EUR-t kell felhasználni a kkv-nak szóló közös támogatási programok társfinanszírozása formájában, különösen az inkrementális innovációs tevékenységek esetében

| | 2. | Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT): 3 000 000 000  EUR; |
| --- | --- | --- |

2.

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT): 3 000 000 000  EUR;

| | 2. | Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT): 3 000 000 000  EUR; |
| --- | --- | --- |

2.

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT): 3 000 000 000  EUR;

Indokolás

Indokolás

Az európai innovációs ökoszisztémák támogatása jelentős mértékben érinti a regionális ökoszisztémákat és az innovációs központokat. A tervezett összeg feltételes, ami nem elfogadható, és túl alacsony ahhoz, hogy összességében éppúgy, mint területi szinten jelentős hatást fejtsen ki. Az ezekre a tevékenységekre fordított költségvetés megerősítésének köszönhetően a régiók az Unió innovációs kapacitásának megerősítéséhez elengedhetetlen közép- és hosszú távú strukturális stratégiák kidolgozása révén teljesen megtalálhatják a helyüket a jövőbeli keretprogram rendszerében.

17.
  módosítás

17.

módosítás

9. cikk (8) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált és az (EU) xx/xx rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált és az (EU) xx/xx rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni.

A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált és az (EU) xx/xx rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni.

Indokolás

Indokolás

Átkerült a 11. cikkbe.

18.
  módosítás

18.

módosítás

11. cikk

11. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (1)
     
  A Horizont Európa programot más uniós programokkal szinergiában kell végrehajtani. A Horizont Európa kiegészítő és kombinált finanszírozását az e programéval azonos végrehajtási szabályok szerint kell végrehajtani.




  Adott esetben az Unió más programjaival közös pályázati felhívásokat lehet bevezetni, amely esetben csak az egyik program részvételi szabályait kell alkalmazni. Ha ezek a cselekvések a Horizont Európa programhoz tartoznak, az azokat finanszírozó összes hozzájárulásra a Horizont Európa program szabályait kell alkalmazni. |
| a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek: | (2)
     a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek: |
| a) | értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)
     
  A Horizont Európa programot más uniós programokkal szinergiában kell végrehajtani. A Horizont Európa kiegészítő és kombinált finanszírozását az e programéval azonos végrehajtási szabályok szerint kell végrehajtani.

Adott esetben az Unió más programjaival közös pályázati felhívásokat lehet bevezetni, amely esetben csak az egyik program részvételi szabályait kell alkalmazni. Ha ezek a cselekvések a Horizont Európa programhoz tartoznak, az azokat finanszírozó összes hozzájárulásra a Horizont Európa program szabályait kell alkalmazni.

a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek:

(2)
     a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek:

a)

értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében;

| a) | értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében; |
| --- | --- |

a)

értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek;

| c) | az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban, |
| --- | --- |

c)

az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban,

| c) | az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban, |
| --- | --- |

c)

az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban,

az (EU) xx/xx rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) [67.] cikke (5) bekezdésének és az (EU) XXX rendelet (a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése) [8.] cikkének megfelelően támogatásban részesülhetnek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, a Kohéziós Alapból, az Európai Szociális Alap Pluszból vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, amennyiben a szóban forgó cselekvések összhangban állnak az érintett program célkitűzéseivel.
  A támogatást nyújtó alap szabályai alkalmazandók.

A támogatást nyújtó alap szabályai alkalmazandók.

az (EU) xx/xx rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) [67.] cikke (5) bekezdésének és az (EU) xx/xx rendelet (a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése) [8.] cikkének megfelelően támogatásban részesülhetnek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, a Kohéziós Alapból, az Európai Szociális Alap Pluszból vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, amennyiben a szóban forgó cselekvések összhangban állnak az érintett program célkitűzéseivel.

(3)
     
  A 8. cikkben említett európai partnerségek keretében végrehajtott cselekvések az Unió, a tagállamok és ezek helyi és regionális önkormányzatai más programjainak hozzájárulását is megkaphatják, amely esetben csak az egyik program részvételi szabályai alkalmazhatók. Ha ezek a cselekvések a Horizont Európa programhoz tartoznak, az azokat finanszírozó összes hozzájárulásra a Horizont Európa program szabályai alkalmazhatók az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokra vonatkozó szabályok fenntartásával.

(4)
     
  A tagállamok részére a megosztott irányítás keretében allokált és az (EU) xx/xx rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható források az irányító hatóság kérésére

| a) | vagy átcsoportosíthatók a Horizont Európa programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat az érintett irányító hatóságnak megfelelő földrajzi terület javára kell felhasználni a 18. cikk (7) bekezdésével és a 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

a)

vagy átcsoportosíthatók a Horizont Európa programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat az érintett irányító hatóságnak megfelelő földrajzi terület javára kell felhasználni a 18. cikk (7) bekezdésével és a 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban;

| b) | vagy úgy tekintendők, hogy azokat átcsoportosították a Horizont Európa programra, amennyiben az irányító hatóság azokat közvetlenül a Horizont Európa program által társfinanszírozott valamely közös programra allokálja. Az ilyen módon társfinanszírozott közös program által harmadik feleknek folyósított támogatások a Horizont Európa program szabályai szerint folyósíthatók az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokra vonatkozó szabályok fenntartásával. |
| --- | --- |

b)

vagy úgy tekintendők, hogy azokat átcsoportosították a Horizont Európa programra, amennyiben az irányító hatóság azokat közvetlenül a Horizont Európa program által társfinanszírozott valamely közös programra allokálja. Az ilyen módon társfinanszírozott közös program által harmadik feleknek folyósított támogatások a Horizont Európa program szabályai szerint folyósíthatók az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokra vonatkozó szabályok fenntartásával.

Indokolás

Indokolás

A szinergiákkal kapcsolatban régóta folyó vitának egy egyértelmű és teljes rendszert kell eredményeznie, amely a kiválósági pecsét odaítélésén túl ténylegesen lehetővé teszi a kombinált finanszírozást és az európai partnerek potenciáljának teljeskörű mozgósítását. Ennek a rendszernek azonban rugalmasnak is kell lennie, és lehetőséget kell adnia a régióknak arra, hogy gyorsan tudjanak reagálni és alkalmazkodni tudjanak a kezdeményezésekhez és az európai ökoszisztéma változásaihoz. Azzal, hogy az irányító hatóságok számára lehetővé teszi, hogy a keretprogram által társfinanszírozott valamely programra történő közvetlen allokáció útján virtuális átcsoportosítást hajtsanak végre anélkül, hogy előzetes programozás és tényleges átcsoportosítás történne, ez a módosítás eléri ezt a célt.

19.
  módosítás

19.

módosítás

20. cikk (5) bekezdés

20. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A munkaprogram meghatározza, mely felhívások esetében kerül odaítélésre „kiválósági pecsét”.
  A
  pályázó
  előzetes engedélyével
  a pályázatra és az értékelésre vonatkozó
  információk megoszthatók az érdekelt finanszírozó hatóságokkal
  , feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére. | A munkaprogram meghatározza, mely felhívások esetében kerül odaítélésre „kiválósági pecsét”. A
  kiválósági pecsét odaítélésének feltétele, hogy a
  pályázó
  hozzájáruljon ahhoz, hogy az érdekelt finanszírozó hatóságok számára hozzáférést ad
  a pályázatra és az értékelésre vonatkozó
  információkhoz
  , feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A munkaprogram meghatározza, mely felhívások esetében kerül odaítélésre „kiválósági pecsét”.
  A
  pályázó
  előzetes engedélyével
  a pályázatra és az értékelésre vonatkozó
  információk megoszthatók az érdekelt finanszírozó hatóságokkal
  , feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére.

A

előzetes engedélyével

információk megoszthatók az érdekelt finanszírozó hatóságokkal

A munkaprogram meghatározza, mely felhívások esetében kerül odaítélésre „kiválósági pecsét”. A
  kiválósági pecsét odaítélésének feltétele, hogy a
  pályázó
  hozzájáruljon ahhoz, hogy az érdekelt finanszírozó hatóságok számára hozzáférést ad
  a pályázatra és az értékelésre vonatkozó
  információkhoz
  , feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére.

kiválósági pecsét odaítélésének feltétele, hogy a

hozzájáruljon ahhoz, hogy az érdekelt finanszírozó hatóságok számára hozzáférést ad

információkhoz

20.
  módosítás

20.

módosítás

23. cikk

23. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült cselekvés hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  Az egyes hozzájáruló uniós programok szabályai alkalmazandók a cselekvéshez nyújtott, az adott programból származó hozzájárulásra.
  Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően. | A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült cselekvés hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. |
| | Abban az esetben, ha ezeket a hozzájárulásokat azonos tevékenységek és azok vonatkozó költségeinek fedezése céljából együtt allokálják,










  a) | az ilyen cselekvést ugyanazon végrehajtási és jogosultsági szabálycsomag szerint kell végrehajtani.


  Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült cselekvés hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  Az egyes hozzájáruló uniós programok szabályai alkalmazandók a cselekvéshez nyújtott, az adott programból származó hozzájárulásra.
  Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően.

Az egyes hozzájáruló uniós programok szabályai alkalmazandók a cselekvéshez nyújtott, az adott programból származó hozzájárulásra.

A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült cselekvés hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.

Abban az esetben, ha ezeket a hozzájárulásokat azonos tevékenységek és azok vonatkozó költségeinek fedezése céljából együtt allokálják,

Abban az esetben, ha ezeket a hozzájárulásokat azonos tevékenységek és azok vonatkozó költségeinek fedezése céljából együtt allokálják,

a)

a)

az ilyen cselekvést ugyanazon végrehajtási és jogosultsági szabálycsomag szerint kell végrehajtani.

az ilyen cselekvést ugyanazon végrehajtási és jogosultsági szabálycsomag szerint kell végrehajtani.

Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően;

| b) | a cselekvést a legnagyobb hozzájárulást folyósító program szabályai szerint kell végrehajtani, a 11. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett esetben az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokra vonatkozó szabályok fenntartásával
  . |
| --- | --- |

b)

b)

a cselekvést a legnagyobb hozzájárulást folyósító program szabályai szerint kell végrehajtani, a 11. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett esetben az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokra vonatkozó szabályok fenntartásával
  .

a cselekvést a legnagyobb hozzájárulást folyósító program szabályai szerint kell végrehajtani, a 11. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett esetben az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokra vonatkozó szabályok fenntartásával

21.
  módosítás

21.

módosítás

30. cikk

30. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni. | (1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni. |
| (2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében: | (2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében: |
| a) | innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni.

(1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni.

(2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében:

(2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében:

a)

innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza;

| a) | innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza; |
| --- | --- |

a)

innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza;

| b) | program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább
  30 %
  -a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a. |
| --- | --- |

b)

program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább
  30 %
  -a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a.

30 %

| b) | program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább
  50 %
  -a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a. |
| --- | --- |

b)

program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább
  50 %
  -a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a.

50 %

(3)   Az e cikkben meghatározott finanszírozási arányokat azon cselekvések esetében is alkalmazni kell, amelyek egészére vagy egy részére átalányfinanszírozást, egységköltség-alapú finanszírozást vagy egyösszegű átalányt állapítottak meg.

(3)   Az e cikkben meghatározott finanszírozási arányokat azon cselekvések esetében is alkalmazni kell, amelyek egészére vagy egy részére átalányfinanszírozást, egységköltség-alapú finanszírozást vagy egyösszegű átalányt állapítottak meg.

Indokolás

Indokolás

Összhangban a társfinanszírozás elvével.

22.
  módosítás

22.

módosítás

43. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az EIC „Accelerator” eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be. | (1)   Az EIC „Accelerator” eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be. |
| (2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz. | (2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz. |
| (3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor. | (3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor. |
| (4)   Az odaítélési szempontok a következők:






  — | kiválóság; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az EIC „Accelerator” eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be.

(1)   Az EIC „Accelerator” eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be.

(2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz.

(2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz.

(3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor.

(3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor.

(4)   Az odaítélési szempontok a következők:

—

kiválóság;

| — | hatás; |
| --- | --- |

—

hatás;

| — | a cselekvés kockázati szintje és az uniós támogatás szükségessége. |
| --- | --- |

—

a cselekvés kockázati szintje és az uniós támogatás szükségessége.

(4)   Az odaítélési szempontok a következők:

| — | kiválóság; |
| --- | --- |

—

kiválóság;

| — | hatás; |
| --- | --- |

—

hatás;

| — | a cselekvés kockázati szintje
  , a nemzeti, regionális és helyi támogatás minősége
  és az uniós támogatás szükségessége. |
| --- | --- |

—

a cselekvés kockázati szintje
  , a nemzeti, regionális és helyi támogatás minősége
  és az uniós támogatás szükségessége.

Indokolás

Indokolás

Jóllehet az Accelerator eszköz kedvezményezett vállalkozásainak egy nagyobb piacot kell megcélozniuk, sikerük nemcsak a pénzügyi szerkezetüktől függ, hanem attól is, hogy egy kedvező ökoszisztémán belül milyen támogatásban részesülnek európai, nemzeti és helyi szinten.

23.
  módosítás

23.

módosítás

I. melléklet„A tevékenységek nagy vonalakban”, 3. rész, b) pont

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| b) | Európai innovációs ökoszisztémák


  Beavatkozási területek: kapcsolatteremtés a regionális és nemzeti szinten működő innovációs szereplőkkel, valamint a tagállamok és társult országok közös, határokon átnyúló innovációs programjai végrehajtásának támogatása az innovációt elősegítő humán készségek fejlesztésétől kezdve a kutatási és innovációs cselekvésekig az európai innovációs rendszer hatékonyságának javítása érdekében. Ez kiegészíti az ERFA által az innovációs ökoszisztémák és az intelligens szakosodáshoz kapcsolódó régióközi partnerségek számára nyújtott támogatást. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

b)

Európai innovációs ökoszisztémák

Európai innovációs ökoszisztémák

Beavatkozási területek: kapcsolatteremtés a regionális és nemzeti szinten működő innovációs szereplőkkel, valamint a tagállamok és társult országok közös, határokon átnyúló innovációs programjai végrehajtásának támogatása az innovációt elősegítő humán készségek fejlesztésétől kezdve a kutatási és innovációs cselekvésekig az európai innovációs rendszer hatékonyságának javítása érdekében. Ez kiegészíti az ERFA által az innovációs ökoszisztémák és az intelligens szakosodáshoz kapcsolódó régióközi partnerségek számára nyújtott támogatást.

Beavatkozási területek:

| b) | Európai innovációs ökoszisztémák


  Beavatkozási területek: kapcsolatteremtés a regionális és nemzeti szinten működő innovációs szereplőkkel, valamint
  a regionális szintű ökoszisztéma szereplői és regionális innovációs központok,
  a tagállamok és társult országok közös, határokon átnyúló innovációs programjai végrehajtásának támogatása az innovációt elősegítő humán készségek fejlesztésétől kezdve a kutatási és innovációs cselekvésekig az európai innovációs rendszer hatékonyságának javítása érdekében. Ez kiegészíti az ERFA által az innovációs ökoszisztémák és az intelligens szakosodáshoz kapcsolódó régióközi partnerségek számára nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

b)

Európai innovációs ökoszisztémák

Európai innovációs ökoszisztémák

Beavatkozási területek: kapcsolatteremtés a regionális és nemzeti szinten működő innovációs szereplőkkel, valamint
  a regionális szintű ökoszisztéma szereplői és regionális innovációs központok,
  a tagállamok és társult országok közös, határokon átnyúló innovációs programjai végrehajtásának támogatása az innovációt elősegítő humán készségek fejlesztésétől kezdve a kutatási és innovációs cselekvésekig az európai innovációs rendszer hatékonyságának javítása érdekében. Ez kiegészíti az ERFA által az innovációs ökoszisztémák és az intelligens szakosodáshoz kapcsolódó régióközi partnerségek számára nyújtott támogatást.

Beavatkozási területek:

a regionális szintű ökoszisztéma szereplői és regionális innovációs központok,

Indokolás

Indokolás

Erre a módosításra elengedhetetlenül szükség van a régiókon átnyúló projektek finanszírozásának lehetővé tétele érdekében.

24.
  módosítás

24.

módosítás

II. melléklet„A cselekvések típusai”, hatodik franciabekezdés

II.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| — | Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések. A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

—

Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések. A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában.

| — | Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések.
  Ilyen típusú cselekvés támogathatja többek között a regionális ökoszisztémák és innovációs központok tevékenységi programjait és a köztük folyó együttműködéseket
   A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában. |
| --- | --- |

—

Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések.
  Ilyen típusú cselekvés támogathatja többek között a regionális ökoszisztémák és innovációs központok tevékenységi programjait és a köztük folyó együttműködéseket
   A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában.

Ilyen típusú cselekvés támogathatja többek között a regionális ökoszisztémák és innovációs központok tevékenységi programjait és a köztük folyó együttműködéseket

Indokolás

Indokolás

Erre a módosításra elengedhetetlenül szükség van a régiókon átnyúló projektek finanszírozásának lehetővé tétele érdekében.

25.
  módosítás

25.

módosítás

III. melléklet„Partnerségek”, 1. rész, a) pont

III.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség
  hatékonyabb
  módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az EU és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására, az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség
  hatékonyabb
  módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az EU és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására, az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére.

hatékonyabb

| a) | Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség
  különösen hatékony
  módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az EU és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására, az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére. |
| --- | --- |

a)

Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség
  különösen hatékony
  módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az EU és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására, az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére.

különösen hatékony

Indokolás

Indokolás

A jelenlegi megfogalmazás nagyon korlátozó, és fennáll a veszélye, hogy jelentősen leszűkíti az európai partnerségek körét.

26.
  módosítás

26.

módosítás

IV. melléklet„Szinergiák más programokkal”, 4. bekezdés, a) pont

IV.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4. | Az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) fennálló szinergiák biztosítják, hogy:






  a) | az ESZA+ nemzeti
  és
  regionális programok révén képes legyen a program által támogatott innovatív képzési programok elterjesztésére és bővítésére annak érdekében, hogy az emberek szert tehessenek a jövőbeli munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekre és képességekre; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

4.

Az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) fennálló szinergiák biztosítják, hogy:

a)

az ESZA+ nemzeti
  és
  regionális programok révén képes legyen a program által támogatott innovatív képzési programok elterjesztésére és bővítésére annak érdekében, hogy az emberek szert tehessenek a jövőbeli munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekre és képességekre;

és

| 4. | Az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) fennálló szinergiák biztosítják, hogy:






  a) | az ESZA+ nemzeti, regionális
  vagy régiókon átnyúló
  programok révén képes legyen a program által támogatott innovatív képzési programok elterjesztésére és bővítésére annak érdekében, hogy az emberek szert tehessenek a jövőbeli munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekre és képességekre; |
| --- | --- | --- |

4.

Az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) fennálló szinergiák biztosítják, hogy:

a)

az ESZA+ nemzeti, regionális
  vagy régiókon átnyúló
  programok révén képes legyen a program által támogatott innovatív képzési programok elterjesztésére és bővítésére annak érdekében, hogy az emberek szert tehessenek a jövőbeli munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekre és képességekre;

vagy régiókon átnyúló

27.
  módosítás

27.

módosítás

IV. melléklet„Szinergiák más programokkal”, 6. bekezdés, b) pont

IV.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. | (6) A Digitális Európa programmal (DEP) fennálló szinergiák biztosítják, hogy: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.

(6) A Digitális Európa programmal (DEP) fennálló szinergiák biztosítják, hogy:

| 2. | (6) A Digitális Európa programmal (DEP) fennálló szinergiák biztosítják, hogy: |
| --- | --- |

2.

(6) A Digitális Európa programmal (DEP) fennálló szinergiák biztosítják, hogy:

| | a) | a program és a DEP által kezelt számos tematikus terület közötti összefüggések ellenére a támogatandó cselekvések típusai, várható eredményei és beavatkozási logikái eltérőek legyenek és kiegészítsék egymást; |
| --- | --- | --- |

a)

a program és a DEP által kezelt számos tematikus terület közötti összefüggések ellenére a támogatandó cselekvések típusai, várható eredményei és beavatkozási logikái eltérőek legyenek és kiegészítsék egymást;

| | a) | a program és a DEP által kezelt számos tematikus terület közötti összefüggések ellenére a támogatandó cselekvések típusai, várható eredményei és beavatkozási logikái eltérőek legyenek és kiegészítsék egymást; |
| --- | --- | --- |

a)

a program és a DEP által kezelt számos tematikus terület közötti összefüggések ellenére a támogatandó cselekvések típusai, várható eredményei és beavatkozási logikái eltérőek legyenek és kiegészítsék egymást;

| | b) | a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében; valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását; |
| --- | --- | --- |

b)

a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében; valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását;

| | b) | a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében;
  a digitális innovációs központok számára biztosított segítségnyújtást,
  valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását; |
| --- | --- | --- |

b)

a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében;
  a digitális innovációs központok számára biztosított segítségnyújtást,
  valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását;

a digitális innovációs központok számára biztosított segítségnyújtást,

28.
  módosítás

28.

módosítás

Az V. melléklet – „Kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók” végének kiegészítése egy új bekezdéssel, 17. oldal

Az V. melléklet – „Kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók” végének kiegészítése egy új bekezdéssel, 17. oldal

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Területi hatásútvonal-mutatók




  A programnak helyi, regionális és nemzeti szinten várhatóan lesz hatása a fejlődésre és a gazdasági átalakulásra, mivel hozzájárul az Unió technológiai bázisának megerősítéséhez és versenyképességéhez.


  (lásd az alábbi táblázatot, amely e módosítás elválaszthatatlan részét képezi) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Területi hatásútvonal-mutatók

Területi hatásútvonal-mutatók

A programnak helyi, regionális és nemzeti szinten várhatóan lesz hatása a fejlődésre és a gazdasági átalakulásra, mivel hozzájárul az Unió technológiai bázisának megerősítéséhez és versenyképességéhez.

A programnak helyi, regionális és nemzeti szinten várhatóan lesz hatása a fejlődésre és a gazdasági átalakulásra, mivel hozzájárul az Unió technológiai bázisának megerősítéséhez és versenyképességéhez.

(lásd az alábbi táblázatot, amely e módosítás elválaszthatatlan részét képezi)

| A területi hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Hozzájárulás a területek növekedéséhez és gazdasági átalakulásához | Finanszírozások közötti szinergiák





  A keretprogram keretében megvalósuló projektekkel összefüggésben a keretprogram végrehajtása előtt, alatt és után mozgósított állami és magán társfinanszírozások összege | Hozzájárulás a stratégiai prioritásokhoz





  A keretprogram keretében megvalósuló azon projektek aránya, amelyek regionális és nemzeti szinten hozzájárulnak az intelligens szakosodásokhoz | Hozzájárulás a növekedéshez és a gazdasági átalakuláshoz





  Vállalkozásalapítás és a piaci részesedések növekedése az ökoszisztémák intelligens szakosodási ágazataiban |
| A kutatás és az innováció terjesztése a területek által és ezek térnyerése a területeken a polgárok javára | Átvétel





  A keretprogram keretében a területen működő szereplők által átvett kutatás és innováció aránya, különösen az állami szektorban | Bevezetés





  Az állami szektor részvételével az érintett területek összes partnere felé elterjesztett, bevezetett innovációk száma | Replikáció





  Az innovációk behatolása és kihatása más területekre |
| A kiválósági hálózatok és az innovációs központok fejlesztésének és beruházásainak támogatása | Együttműködés a regionális ökoszisztémák és innovációs központok, valamint a kiválósági fészkek között az egész Unióban





  A keretprogram által finanszírozott azon projektek száma vagy aránya, amelyek nyomán később különböző területek egységei és az ezekhez a kategóriákhoz tartozó szereplők között együttműködések jöttek létre | A regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlődése





  A keretprogram által finanszírozott eredményekből származó együttműködések becsült hatásai a regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlődésére | Hozzájárulás az innovációs szakadék csökkentéséhez





  A keretprogram által finanszírozott eredmények becsült halmozódó hatásai az innovációs szakadék csökkentésére az Unióban |

A területi hatás felé

A területi hatás felé

Rövid távú

Rövid távú

Középtávú

Középtávú

Hosszabb távú

Hosszabb távú

Hozzájárulás a területek növekedéséhez és gazdasági átalakulásához

Hozzájárulás a területek növekedéséhez és gazdasági átalakulásához

Finanszírozások közötti szinergiák

Finanszírozások közötti szinergiák

A keretprogram keretében megvalósuló projektekkel összefüggésben a keretprogram végrehajtása előtt, alatt és után mozgósított állami és magán társfinanszírozások összege

A keretprogram keretében megvalósuló projektekkel összefüggésben a keretprogram végrehajtása előtt, alatt és után mozgósított állami és magán társfinanszírozások összege

Hozzájárulás a stratégiai prioritásokhoz

Hozzájárulás a stratégiai prioritásokhoz

A keretprogram keretében megvalósuló azon projektek aránya, amelyek regionális és nemzeti szinten hozzájárulnak az intelligens szakosodásokhoz

A keretprogram keretében megvalósuló azon projektek aránya, amelyek regionális és nemzeti szinten hozzájárulnak az intelligens szakosodásokhoz

Hozzájárulás a növekedéshez és a gazdasági átalakuláshoz

Hozzájárulás a növekedéshez és a gazdasági átalakuláshoz

Vállalkozásalapítás és a piaci részesedések növekedése az ökoszisztémák intelligens szakosodási ágazataiban

Vállalkozásalapítás és a piaci részesedések növekedése az ökoszisztémák intelligens szakosodási ágazataiban

A kutatás és az innováció terjesztése a területek által és ezek térnyerése a területeken a polgárok javára

A kutatás és az innováció terjesztése a területek által és ezek térnyerése a területeken a polgárok javára

Átvétel

Átvétel

A keretprogram keretében a területen működő szereplők által átvett kutatás és innováció aránya, különösen az állami szektorban

A keretprogram keretében a területen működő szereplők által átvett kutatás és innováció aránya, különösen az állami szektorban

Bevezetés

Bevezetés

Az állami szektor részvételével az érintett területek összes partnere felé elterjesztett, bevezetett innovációk száma

Az állami szektor részvételével az érintett területek összes partnere felé elterjesztett, bevezetett innovációk száma

Replikáció

Replikáció

Az innovációk behatolása és kihatása más területekre

Az innovációk behatolása és kihatása más területekre

A kiválósági hálózatok és az innovációs központok fejlesztésének és beruházásainak támogatása

A kiválósági hálózatok és az innovációs központok fejlesztésének és beruházásainak támogatása

Együttműködés a regionális ökoszisztémák és innovációs központok, valamint a kiválósági fészkek között az egész Unióban

Együttműködés a regionális ökoszisztémák és innovációs központok, valamint a kiválósági fészkek között az egész Unióban

A keretprogram által finanszírozott azon projektek száma vagy aránya, amelyek nyomán később különböző területek egységei és az ezekhez a kategóriákhoz tartozó szereplők között együttműködések jöttek létre

A keretprogram által finanszírozott azon projektek száma vagy aránya, amelyek nyomán később különböző területek egységei és az ezekhez a kategóriákhoz tartozó szereplők között együttműködések jöttek létre

A regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlődése

A regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlődése

A keretprogram által finanszírozott eredményekből származó együttműködések becsült hatásai a regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlődésére

A keretprogram által finanszírozott eredményekből származó együttműködések becsült hatásai a regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlődésére

Hozzájárulás az innovációs szakadék csökkentéséhez

Hozzájárulás az innovációs szakadék csökkentéséhez

A keretprogram által finanszírozott eredmények becsült halmozódó hatásai az innovációs szakadék csökkentésére az Unióban

A keretprogram által finanszírozott eredmények becsült halmozódó hatásai az innovációs szakadék csökkentésére az Unióban

Indokolás

Indokolás

A területi hatásútvonal-mutatók kifejezett megemlítése az Európai Bizottság által javasolt többi hatásútvonal-mutató között. Ez a javaslat összhangban van az Európai Bizottság által javasolt V. melléklet szövegének megfogalmazásával (cím, magyarázat és táblázat).

területi hatásútvonal-mutatók

B)   Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

29.
  módosítás

29.

módosítás

(7) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából, valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek és természeti erőforrások” klaszteréhez tartozó releváns cselekvések 10 milliárd eurós támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban. | Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés
  , a tenger, a halászat
  és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából, valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával
  , az integrált tengerpolitikával és a közös halászati politikával
  szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek és természeti erőforrások” klaszteréhez tartozó releváns cselekvések 10 milliárd eurós támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából, valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek és természeti erőforrások” klaszteréhez tartozó releváns cselekvések 10 milliárd eurós támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban.

Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés
  , a tenger, a halászat
  és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából, valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával
  , az integrált tengerpolitikával és a közös halászati politikával
  szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek és természeti erőforrások” klaszteréhez tartozó releváns cselekvések 10 milliárd eurós támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban.

, a tenger, a halászat

, az integrált tengerpolitikával és a közös halászati politikával

Indokolás

Indokolás

A tenger és a halászat létfontosságú az EU számára, ezért alapvető, hogy a velük foglalkozó ágazatokat is megemlítsük itt.

30.
  módosítás

30.

módosítás

Új, (7a) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (7a) | Mivel a tengerrel kapcsolatos feladatok hatalmas kihívást jelentenek a foglalkoztatás (kék gazdaság), a környezet minősége és az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából, ezek a feladatok a program egyik transzverzális prioritását alkotják majd, amely egyedi nyomon követés tárgyát fogja képezni és amelyre vonatkozóan programfelhasználási célt határoznak meg a stratégiai programozás keretében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(7a)

(7a)

Mivel a tengerrel kapcsolatos feladatok hatalmas kihívást jelentenek a foglalkoztatás (kék gazdaság), a környezet minősége és az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából, ezek a feladatok a program egyik transzverzális prioritását alkotják majd, amely egyedi nyomon követés tárgyát fogja képezni és amelyre vonatkozóan programfelhasználási célt határoznak meg a stratégiai programozás keretében.

Mivel a tengerrel kapcsolatos feladatok hatalmas kihívást jelentenek a foglalkoztatás (kék gazdaság), a környezet minősége és az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából, ezek a feladatok a program egyik transzverzális prioritását alkotják majd, amely egyedi nyomon követés tárgyát fogja képezni és amelyre vonatkozóan programfelhasználási célt határoznak meg a stratégiai programozás keretében.

31.
  módosítás

31.

módosítás

2. cikk

2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az egyedi program operatív célkitűzései a következők: | Az egyedi program operatív célkitűzései a következők: |
| a) | a kiválóság megerősítése és terjesztése; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az egyedi program operatív célkitűzései a következők:

Az egyedi program operatív célkitűzései a következők:

a)

a kiválóság megerősítése és terjesztése;

| a) | a kiválóság megerősítése és terjesztése; |
| --- | --- |

a)

a kiválóság megerősítése és terjesztése;

| b) | az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása; |
| --- | --- |

b)

az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása;

| b) | az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása; |
| --- | --- |

b)

az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása;

| c) | a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása és fejlesztése az egész Európai Kutatási Térségben; |
| --- | --- |

c)

a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása és fejlesztése az egész Európai Kutatási Térségben;

| c) | a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása és fejlesztése az egész Európai Kutatási Térségben; |
| --- | --- |

c)

a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása és fejlesztése az egész Európai Kutatási Térségben;

| d) | a nemzetközi együttműködés megerősítése; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi együttműködés megerősítése;

| d) | a nemzetközi együttműködés megerősítése; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi együttműködés megerősítése;

| e) | a kutatók és az innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén; |
| --- | --- |

e)

a kutatók és az innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén;

| e) | a kutatók és az innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén; |
| --- | --- |

e)

a kutatók és az innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén;

| f) | a nyílt tudomány előmozdítása, valamint a nyilvánosság előtti láthatóság és az eredményekhez való nyílt hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

f)

a nyílt tudomány előmozdítása, valamint a nyilvánosság előtti láthatóság és az eredményekhez való nyílt hozzáférés biztosítása;

| f) | a nyílt tudomány előmozdítása, valamint a nyilvánosság előtti láthatóság és az eredményekhez való nyílt hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

f)

a nyílt tudomány előmozdítása, valamint a nyilvánosság előtti láthatóság és az eredményekhez való nyílt hozzáférés biztosítása;

| g) | az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

g)

az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében;

| g) | az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

g)

az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében;

| h) | az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

h)

az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásának támogatása;

| h) | az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

h)

az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásának támogatása;

| ha) | az intelligens szakosodási stratégiák végrehajtásának fokozása és a regionális ökoszisztémák és innovációs központok versenyképességének növelése; |
| --- | --- |

ha)

ha)

az intelligens szakosodási stratégiák végrehajtásának fokozása és a regionális ökoszisztémák és innovációs központok versenyképességének növelése;

az intelligens szakosodási stratégiák végrehajtásának fokozása és a regionális ökoszisztémák és innovációs központok versenyképességének növelése;

| i) | a kutatás és az innováció, valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok – közötti kapcsolat megerősítése; |
| --- | --- |

i)

a kutatás és az innováció, valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok – közötti kapcsolat megerősítése;

| i) | a kutatás és az innováció, valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok – közötti kapcsolat megerősítése; |
| --- | --- |

i)

a kutatás és az innováció, valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok – közötti kapcsolat megerősítése;

| j) | ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése; |
| --- | --- |

j)

ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése;

| j) | ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése; |
| --- | --- |

j)

ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése;

| k) | a polgárok és a végfelhasználók bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba; |
| --- | --- |

k)

a polgárok és a végfelhasználók bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba;

| k) | a polgárok és a végfelhasználók bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba; |
| --- | --- |

k)

a polgárok és a végfelhasználók bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba;

| l) | a tudományos kommunikáció javítása; |
| --- | --- |

l)

a tudományos kommunikáció javítása;

| l) | a tudományos kommunikáció javítása; |
| --- | --- |

l)

a tudományos kommunikáció javítása;

| m) | az ipari átalakulás felgyorsítása; |
| --- | --- |

m)

az ipari átalakulás felgyorsítása;

| m) | az ipari átalakulás és különösen
  az ipar ökológiai és digitális átállásának
  felgyorsítása
  fenntartható és minőségi munkahelyek létrehozása mellett
  ; |
| --- | --- |

m)

az ipari átalakulás és különösen
  az ipar ökológiai és digitális átállásának
  felgyorsítása
  fenntartható és minőségi munkahelyek létrehozása mellett
  ;

az ipar ökológiai és digitális átállásának

fenntartható és minőségi munkahelyek létrehozása mellett

Indokolás

Indokolás

A keretprogram operatív célkitűzéseinek hozzá kell járulniuk a kutatáshoz és az innovációhoz nyújtott uniós támogatás egyik alapvető alkotóelemét jelentő intelligens szakosodási stratégiáknak az uniós tagállamokban és ezek régióiban történő megvalósításához [COM(2018) 306 final].

32.
  módosítás

32.

módosítás

5. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Minden egyes küldetés esetében létre lehet hozni egy, a küldetésért felelős testületet. A testületet körülbelül 15 kiemelkedő személy alkotja, akik között megtalálhatók a releváns végfelhasználók képviselői. A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában: | Minden egyes küldetés esetében létre lehet hozni egy, a küldetésért felelős testületet. A testületet körülbelül 15 kiemelkedő személy alkotja, akik között megtalálhatók a releváns végfelhasználók képviselői
  és az érintett állami és magánszereplők
  . A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában: |
| a) | a munkaprogramok tartalma és – a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő – szükség szerinti felülvizsgálata,
  adott esetben
  az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal közösen végzett tervezés alapján; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Minden egyes küldetés esetében létre lehet hozni egy, a küldetésért felelős testületet. A testületet körülbelül 15 kiemelkedő személy alkotja, akik között megtalálhatók a releváns végfelhasználók képviselői. A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában:

Minden egyes küldetés esetében létre lehet hozni egy, a küldetésért felelős testületet. A testületet körülbelül 15 kiemelkedő személy alkotja, akik között megtalálhatók a releváns végfelhasználók képviselői
  és az érintett állami és magánszereplők
  . A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában:

és az érintett állami és magánszereplők

a)

a munkaprogramok tartalma és – a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő – szükség szerinti felülvizsgálata,
  adott esetben
  az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal közösen végzett tervezés alapján;

adott esetben

| a) | a munkaprogramok tartalma és – a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő – szükség szerinti felülvizsgálata
  a tagállamok állami döntéshozóival, a helyi és regionális önkormányzatokkal,
  az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal közösen végzett tervezés alapján; |
| --- | --- |

a)

a munkaprogramok tartalma és – a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő – szükség szerinti felülvizsgálata
  a tagállamok állami döntéshozóival, a helyi és regionális önkormányzatokkal,
  az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal közösen végzett tervezés alapján;

a tagállamok állami döntéshozóival, a helyi és regionális önkormányzatokkal,

33.
  módosítás

33.

módosítás

10. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EIC-testület kérésre ajánlásokat tehet a Bizottságnak a következőkre vonatkozóan: | Az EIC-testület kérésre ajánlásokat tehet a Bizottságnak a következőkre vonatkozóan: |
| a) | bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat, az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EIC-testület kérésre ajánlásokat tehet a Bizottságnak a következőkre vonatkozóan:

Az EIC-testület kérésre ajánlásokat tehet a Bizottságnak a következőkre vonatkozóan:

a)

bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat, az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását;

| a) | bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat és különösen
  a regionális ökoszisztémák és innovációs központok közötti együttműködést
  , az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását; |
| --- | --- |

a)

bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat és különösen
  a regionális ökoszisztémák és innovációs központok közötti együttműködést
  , az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását;

a regionális ökoszisztémák és innovációs központok közötti együttműködést

34.
  módosítás

34.

módosítás

10. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EIC-testület 15–20,
  Európa
  innovációs
  ökoszisztémájának
  különböző részeihez – többek között a vállalkozók, vállalatvezetők, befektetők vagy kutatók közé – tartozó, kiemelkedő személyből áll. A testület hozzájárul a tájékoztatási tevékenységekhez, melynek során az EIC-testület tagjai az EIC márka presztízsének növelésére törekednek. | (3)
     Az EIC-testület 15–20,
  a helyi, regionális, nemzeti és európai
  innovációs
  ökoszisztémák
  különböző részeihez – többek között a vállalkozók, vállalatvezetők, befektetők vagy kutatók közé – tartozó, kiemelkedő személyből áll. A testület hozzájárul a tájékoztatási tevékenységekhez, melynek során az EIC-testület tagjai az EIC márka presztízsének növelésére törekednek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EIC-testület 15–20,
  Európa
  innovációs
  ökoszisztémájának
  különböző részeihez – többek között a vállalkozók, vállalatvezetők, befektetők vagy kutatók közé – tartozó, kiemelkedő személyből áll. A testület hozzájárul a tájékoztatási tevékenységekhez, melynek során az EIC-testület tagjai az EIC márka presztízsének növelésére törekednek.

Európa

ökoszisztémájának

(3)
     Az EIC-testület 15–20,
  a helyi, regionális, nemzeti és európai
  innovációs
  ökoszisztémák
  különböző részeihez – többek között a vállalkozók, vállalatvezetők, befektetők vagy kutatók közé – tartozó, kiemelkedő személyből áll. A testület hozzájárul a tájékoztatási tevékenységekhez, melynek során az EIC-testület tagjai az EIC márka presztízsének növelésére törekednek.

35.
  módosítás

35.

módosítás

10. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EIC-testületnek elnöke van, akit a Bizottság nevez ki átlátható felvételi eljárást követően. Az elnök az innováció világához kapcsolódó, elismert közéleti személyiség. | Az EIC-testületnek elnöke van, akit a Bizottság nevez ki átlátható felvételi eljárást követően. Az elnök az innováció világához kapcsolódó, elismert közéleti személyiség. |
| Az elnököt négyéves időtartamra nevezik ki, amely egyszer meghosszabbítható.
  Az elnök készíti elő és vezeti az EIC-testület üléseit, feladatokat ruház a tagokra, és alcsoportokat hozhat létre, különösen az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek azonosítása érdekében. Az elnök népszerűsíti az EIC-t, a Bizottsággal tárgyalópartnerként jár el, és képviseli az EIC-t az innováció világában. A Bizottság igazgatási támogatást nyújthat az elnöknek feladatai ellátásához. | Az elnököt négyéves időtartamra nevezik ki, amely egyszer meghosszabbítható.
  Az elnök készíti elő és vezeti az EIC-testület üléseit, feladatokat ruház a tagokra, és alcsoportokat hozhat létre, különösen az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek azonosítása érdekében
  , és az innovációval foglalkozó regionális és nemzeti ügynökségek szoros bevonásával
  . Az elnök népszerűsíti az EIC-t, a Bizottsággal tárgyalópartnerként jár el, és képviseli az EIC-t az innováció világában. A Bizottság igazgatási támogatást nyújthat az elnöknek feladatai ellátásához. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EIC-testületnek elnöke van, akit a Bizottság nevez ki átlátható felvételi eljárást követően. Az elnök az innováció világához kapcsolódó, elismert közéleti személyiség.

Az EIC-testületnek elnöke van, akit a Bizottság nevez ki átlátható felvételi eljárást követően. Az elnök az innováció világához kapcsolódó, elismert közéleti személyiség.

Az elnököt négyéves időtartamra nevezik ki, amely egyszer meghosszabbítható.

Az elnök készíti elő és vezeti az EIC-testület üléseit, feladatokat ruház a tagokra, és alcsoportokat hozhat létre, különösen az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek azonosítása érdekében. Az elnök népszerűsíti az EIC-t, a Bizottsággal tárgyalópartnerként jár el, és képviseli az EIC-t az innováció világában. A Bizottság igazgatási támogatást nyújthat az elnöknek feladatai ellátásához.

Az elnököt négyéves időtartamra nevezik ki, amely egyszer meghosszabbítható.

Az elnök készíti elő és vezeti az EIC-testület üléseit, feladatokat ruház a tagokra, és alcsoportokat hozhat létre, különösen az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek azonosítása érdekében
  , és az innovációval foglalkozó regionális és nemzeti ügynökségek szoros bevonásával
  . Az elnök népszerűsíti az EIC-t, a Bizottsággal tárgyalópartnerként jár el, és képviseli az EIC-t az innováció világában. A Bizottság igazgatási támogatást nyújthat az elnöknek feladatai ellátásához.

, és az innovációval foglalkozó regionális és nemzeti ügynökségek szoros bevonásával

36.
  módosítás

36.

módosítás

A Pénzügyi kimutatás rész 1.4.4. pontja

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| INDOKOLÁS | INDOKOLÁS |
| I. rész, 1.4.4. pont Pénzügyi kimutatás (a COM(2018) 436 jelű dokumentum 20. oldala)
  A Horizont Európa program kialakítása a más uniós finanszírozási programokkal szinergiában történő végrehajtást célozza, elsősorban az uniós programokból nyújtott kiegészítő finanszírozásra vonatkozó rendelkezések útján, ahol az irányítás részletes szabályai azt lehetővé teszik; az ilyen finanszírozás vagy egymást követően, váltakozva történik, vagy a források kombinációja – többek között a cselekvések közös finanszírozása – útján. | I. rész, 1.4.4. pont Pénzügyi kimutatás (a COM(2018) 436 jelű dokumentum 20. oldala)
  A Horizont Európa program kialakítása a más uniós finanszírozási programokkal szinergiában történő végrehajtást célozza, elsősorban az uniós programokból nyújtott kiegészítő finanszírozásra vonatkozó rendelkezések útján, ahol az irányítás részletes szabályai azt lehetővé teszik; az ilyen finanszírozás vagy egymást követően, váltakozva történik, vagy a források kombinációja – többek között a cselekvések közös finanszírozása – útján. |
| Az ilyen rendelkezések és finanszírozási programok nem kimerítő felsorolásában szerepel például a következő programokkal megvalósított szinergia: | Az ilyen rendelkezések és finanszírozási programok nem kimerítő felsorolásában szerepel például a következő programokkal megvalósított szinergia: |
| — | közös agrárpolitika (KAP) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

INDOKOLÁS

INDOKOLÁS

I. rész, 1.4.4. pont Pénzügyi kimutatás (a COM(2018) 436 jelű dokumentum 20. oldala)

A Horizont Európa program kialakítása a más uniós finanszírozási programokkal szinergiában történő végrehajtást célozza, elsősorban az uniós programokból nyújtott kiegészítő finanszírozásra vonatkozó rendelkezések útján, ahol az irányítás részletes szabályai azt lehetővé teszik; az ilyen finanszírozás vagy egymást követően, váltakozva történik, vagy a források kombinációja – többek között a cselekvések közös finanszírozása – útján.

I. rész, 1.4.4. pont Pénzügyi kimutatás (a COM(2018) 436 jelű dokumentum 20. oldala)

A Horizont Európa program kialakítása a más uniós finanszírozási programokkal szinergiában történő végrehajtást célozza, elsősorban az uniós programokból nyújtott kiegészítő finanszírozásra vonatkozó rendelkezések útján, ahol az irányítás részletes szabályai azt lehetővé teszik; az ilyen finanszírozás vagy egymást követően, váltakozva történik, vagy a források kombinációja – többek között a cselekvések közös finanszírozása – útján.

Az ilyen rendelkezések és finanszírozási programok nem kimerítő felsorolásában szerepel például a következő programokkal megvalósított szinergia:

Az ilyen rendelkezések és finanszírozási programok nem kimerítő felsorolásában szerepel például a következő programokkal megvalósított szinergia:

—

közös agrárpolitika (KAP)

| — | közös agrárpolitika (KAP) |
| --- | --- |

—

közös agrárpolitika (KAP)

| — | integrált tengerpolitika |
| --- | --- |

—

integrált tengerpolitika

integrált tengerpolitika

| — | közös halászati politika |
| --- | --- |

—

közös halászati politika

közös halászati politika

| — | Európai Tengerügyi és Halászati Alap |
| --- | --- |

—

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

| — | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) |
| --- | --- |

—

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA)

| — | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) |
| --- | --- |

—

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA)

| — | Európai Szociális Alap (ESZA) |
| --- | --- |

—

Európai Szociális Alap (ESZA)

| — | Európai Szociális Alap (ESZA) |
| --- | --- |

—

Európai Szociális Alap (ESZA)

| — | Egységes piac program |
| --- | --- |

—

Egységes piac program

| — | Egységes piac program |
| --- | --- |

—

Egységes piac program

| — | Európai űrprogram |
| --- | --- |

—

Európai űrprogram

| — | Európai űrprogram |
| --- | --- |

—

Európai űrprogram

| — | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) |
| --- | --- |

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

| — | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) |
| --- | --- |

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

| — | Digitális Európa program |
| --- | --- |

—

Digitális Európa program

| — | Digitális Európa program |
| --- | --- |

—

Digitális Európa program

| — | Erasmus program |
| --- | --- |

—

Erasmus program

| — | Erasmus program |
| --- | --- |

—

Erasmus program

| — | külső eszköz |
| --- | --- |

—

külső eszköz

| — | külső eszköz |
| --- | --- |

—

külső eszköz

| — | InvestEU Alap |
| --- | --- |

—

InvestEU Alap

| — | InvestEU Alap |
| --- | --- |

—

InvestEU Alap

| — | az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési programja. |
| --- | --- |

—

az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési programja.

| — | az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési programja. |
| --- | --- |

—

az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési programja.

37.
  módosítás

37.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, első rész „Stratégiai tervezés”, harmadik, negyedik és ötödik bekezdés (1. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Keretében széles körű konzultációkra és eszmecserékre fog sor kerülni a tagállamokkal, adott esetben az Európai Parlamenttel és a különböző érdekelt felekkel a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér prioritásairól (a küldetéseket is beleértve), valamint a megfelelő típusú alkalmazandó cselekvésekről, különösen az európai partnerségekről. | Keretében széles körű konzultációkra és eszmecserékre fog sor kerülni a tagállamokkal
  és régióikkal, köztük a legkülső régiókkal
  , adott esetben az Európai Parlamenttel és a különböző érdekelt felekkel a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér prioritásairól (a küldetéseket is beleértve), valamint a megfelelő típusú alkalmazandó cselekvésekről, különösen az európai partnerségekről. |
| E széles körű konzultációk alapján a stratégiai tervezés a tevékenységek vonatkozásában közös célkitűzéseket és közös területeket fog meghatározni, ilyenek például a partnerségi területek (a javasolt jogalap csak a felhasználásukra irányadó eszközöket és a kritériumokat határozza meg) és a küldetési területek. | E széles körű konzultációk alapján a stratégiai tervezés a tevékenységek vonatkozásában közös célkitűzéseket és közös területeket fog meghatározni, ilyenek például a partnerségi területek (a javasolt jogalap csak a felhasználásukra irányadó eszközöket és a kritériumokat határozza meg) és a küldetési területek. |
| A stratégiai tervezés elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák uniós szintű kidolgozását és végrehajtását, valamint a tagállamokban alkalmazott szakpolitikák és szakpolitikai megközelítések kiegészítését. A stratégiai tervezés során figyelembe kell venni az uniós szakpolitikai prioritásokat, hogy a kutatás és az innováció fokozott mértékben hozzájáruljon a szakpolitikai célok megvalósulásához. A stratégiai tervezés keretében ezenkívül számításba kell venni előretekintő tevékenységeket, tanulmányokat és egyéb tudományos bizonyítékokat, valamint az uniós
  és
  nemzeti szinten meglévő, vonatkozó kezdeményezéseket. | A stratégiai tervezés elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák uniós szintű kidolgozását és végrehajtását, valamint a tagállamokban
  és régióikban, köztük a legkülső régiókban
  alkalmazott szakpolitikák és szakpolitikai megközelítések kiegészítését. A stratégiai tervezés során figyelembe kell venni az uniós szakpolitikai prioritásokat, hogy a kutatás és az innováció fokozott mértékben hozzájáruljon a szakpolitikai célok megvalósulásához. A stratégiai tervezés keretében ezenkívül számításba kell venni előretekintő tevékenységeket, tanulmányokat és egyéb tudományos bizonyítékokat, valamint az uniós, nemzeti
  és regionális
  szinten meglévő, vonatkozó kezdeményezéseket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Keretében széles körű konzultációkra és eszmecserékre fog sor kerülni a tagállamokkal, adott esetben az Európai Parlamenttel és a különböző érdekelt felekkel a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér prioritásairól (a küldetéseket is beleértve), valamint a megfelelő típusú alkalmazandó cselekvésekről, különösen az európai partnerségekről.

Keretében széles körű konzultációkra és eszmecserékre fog sor kerülni a tagállamokkal
  és régióikkal, köztük a legkülső régiókkal
  , adott esetben az Európai Parlamenttel és a különböző érdekelt felekkel a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér prioritásairól (a küldetéseket is beleértve), valamint a megfelelő típusú alkalmazandó cselekvésekről, különösen az európai partnerségekről.

és régióikkal, köztük a legkülső régiókkal

E széles körű konzultációk alapján a stratégiai tervezés a tevékenységek vonatkozásában közös célkitűzéseket és közös területeket fog meghatározni, ilyenek például a partnerségi területek (a javasolt jogalap csak a felhasználásukra irányadó eszközöket és a kritériumokat határozza meg) és a küldetési területek.

E széles körű konzultációk alapján a stratégiai tervezés a tevékenységek vonatkozásában közös célkitűzéseket és közös területeket fog meghatározni, ilyenek például a partnerségi területek (a javasolt jogalap csak a felhasználásukra irányadó eszközöket és a kritériumokat határozza meg) és a küldetési területek.

A stratégiai tervezés elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák uniós szintű kidolgozását és végrehajtását, valamint a tagállamokban alkalmazott szakpolitikák és szakpolitikai megközelítések kiegészítését. A stratégiai tervezés során figyelembe kell venni az uniós szakpolitikai prioritásokat, hogy a kutatás és az innováció fokozott mértékben hozzájáruljon a szakpolitikai célok megvalósulásához. A stratégiai tervezés keretében ezenkívül számításba kell venni előretekintő tevékenységeket, tanulmányokat és egyéb tudományos bizonyítékokat, valamint az uniós
  és
  nemzeti szinten meglévő, vonatkozó kezdeményezéseket.

és

A stratégiai tervezés elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák uniós szintű kidolgozását és végrehajtását, valamint a tagállamokban
  és régióikban, köztük a legkülső régiókban
  alkalmazott szakpolitikák és szakpolitikai megközelítések kiegészítését. A stratégiai tervezés során figyelembe kell venni az uniós szakpolitikai prioritásokat, hogy a kutatás és az innováció fokozott mértékben hozzájáruljon a szakpolitikai célok megvalósulásához. A stratégiai tervezés keretében ezenkívül számításba kell venni előretekintő tevékenységeket, tanulmányokat és egyéb tudományos bizonyítékokat, valamint az uniós, nemzeti
  és regionális
  szinten meglévő, vonatkozó kezdeményezéseket.

és régióikban, köztük a legkülső régiókban

és regionális

38.
  módosítás

38.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, első rész „Stratégiai tervezés”, tizenegyedik és tizenkettedik bekezdés (2. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| E program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések – ha vannak – a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülnek támogatásban. | E program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések – ha vannak – a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülnek támogatásban. |
| | Az új keretprogram célja, hogy az egyenletes kiválóságot az összes tagállamban és valamennyi európai régióban jobban elismerjék és mozgósítsák, és többek között azokat a kezdeményezéseket ösztönzi, amelyek transznacionális és régiókon átnyúló együttműködések kialakítását teszik lehetővé a regionális ökoszisztémák és innovációs központok között. |
| Az EU nemzetközi partnereivel a tudományos és technológiai együttműködés keretében folytatott párbeszéd és a világ főbb régióival folytatott politikai párbeszéd jelentős mértékben hozzá fog járulni az együttműködési lehetőségek módszeres feltárásához, ami – ha ahhoz országok/régiók szerinti differenciálás is társul – segíteni fogja a prioritások meghatározását. | Az EU nemzetközi partnereivel a tudományos és technológiai együttműködés keretében folytatott párbeszéd és a világ főbb régióival folytatott politikai párbeszéd jelentős mértékben hozzá fog járulni az együttműködési lehetőségek módszeres feltárásához, ami – ha ahhoz országok/régiók szerinti differenciálás is társul – segíteni fogja a prioritások meghatározását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

E program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések – ha vannak – a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülnek támogatásban.

E program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések – ha vannak – a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülnek támogatásban.

Az új keretprogram célja, hogy az egyenletes kiválóságot az összes tagállamban és valamennyi európai régióban jobban elismerjék és mozgósítsák, és többek között azokat a kezdeményezéseket ösztönzi, amelyek transznacionális és régiókon átnyúló együttműködések kialakítását teszik lehetővé a regionális ökoszisztémák és innovációs központok között.

Az új keretprogram célja, hogy az egyenletes kiválóságot az összes tagállamban és valamennyi európai régióban jobban elismerjék és mozgósítsák, és többek között azokat a kezdeményezéseket ösztönzi, amelyek transznacionális és régiókon átnyúló együttműködések kialakítását teszik lehetővé a regionális ökoszisztémák és innovációs központok között.

Az EU nemzetközi partnereivel a tudományos és technológiai együttműködés keretében folytatott párbeszéd és a világ főbb régióival folytatott politikai párbeszéd jelentős mértékben hozzá fog járulni az együttműködési lehetőségek módszeres feltárásához, ami – ha ahhoz országok/régiók szerinti differenciálás is társul – segíteni fogja a prioritások meghatározását.

Az EU nemzetközi partnereivel a tudományos és technológiai együttműködés keretében folytatott párbeszéd és a világ főbb régióival folytatott politikai párbeszéd jelentős mértékben hozzá fog járulni az együttműködési lehetőségek módszeres feltárásához, ami – ha ahhoz országok/régiók szerinti differenciálás is társul – segíteni fogja a prioritások meghatározását.

39.
  módosítás

39.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, második rész „Terjesztés és kommunikáció”, első és második bekezdés (3. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Horizont Európa célzottan támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos élet képviselői, a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai. A Horizont Európa e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe. | A Horizont Európa célzottan támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos élet képviselői, a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai. A Horizont Európa e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe. |
| Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti kapcsolattartó pontok). | Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti
  és regionális
  kapcsolattartó pontok)
  , különösen azon tagállamok és régiók felé, amelyek a legkisebb mértékben vettek részt a Horizont 2020 programban
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Horizont Európa célzottan támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos élet képviselői, a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai. A Horizont Európa e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe.

A Horizont Európa célzottan támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos élet képviselői, a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai. A Horizont Európa e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe.

Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti kapcsolattartó pontok).

Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti
  és regionális
  kapcsolattartó pontok)
  , különösen azon tagállamok és régiók felé, amelyek a legkisebb mértékben vettek részt a Horizont 2020 programban
  .

és regionális

, különösen azon tagállamok és régiók felé, amelyek a legkisebb mértékben vettek részt a Horizont 2020 programban

40.
  módosítás

40.

módosítás

I. melléklet

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK | KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK |
| Indokolás | Indokolás |
| A COM(2018) 436 final jelű dokumentum 17. oldala (I. melléklet) | A COM(2018) 436 final jelű dokumentum 17. oldala (I. melléklet) |
| A tevékenységek különböző fenntartható fejlesztési célokhoz járulnak hozzá, például a következőkhöz: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen. | A tevékenységek különböző fenntartható fejlesztési célokhoz járulnak hozzá, például a következőkhöz: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen
  ; 14. cél – Víz alatti élet; 17. cél – Partnerség a célokért
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK

KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK

Indokolás

Indokolás

A COM(2018) 436 final jelű dokumentum 17. oldala (I. melléklet)

A COM(2018) 436 final jelű dokumentum 17. oldala (I. melléklet)

A tevékenységek különböző fenntartható fejlesztési célokhoz járulnak hozzá, például a következőkhöz: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

A tevékenységek különböző fenntartható fejlesztési célokhoz járulnak hozzá, például a következőkhöz: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen
  ; 14. cél – Víz alatti élet; 17. cél – Partnerség a célokért
  .

; 14. cél – Víz alatti élet; 17. cél – Partnerség a célokért

Indokolás

Indokolás

Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumának számos infrastruktúrája foglalkozik a tengeri környezettel, ezért indokolt a 14. fenntartható fejlesztési cél megemlítése. A 17. cél megemlítésére irányuló javaslat az EU szintjén megosztott infrastruktúrák fogalmán és az ebből következően a célok eléréséért létrehozott partnerségeken alapul.

41.
  módosítás

41.

módosítás

I. melléklet, II. pillér

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül;

| — | A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül; |
| --- | --- |

—

A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül;

| — | Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása; |
| --- | --- |

—

Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása;

| — | Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása
  , az önkéntes és nonprofit szektor hozzájárulása
  ; |
| --- | --- |

—

Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása
  , az önkéntes és nonprofit szektor hozzájárulása
  ;

, az önkéntes és nonprofit szektor hozzájárulása

| — | Az egészségügyi technológiaértékelés javítása; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi technológiaértékelés javítása;

| — | Az egészségügyi technológiaértékelés javítása; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi technológiaértékelés javítása;

| — | Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz;

| — | Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz;

| — | Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik; |
| --- | --- |

—

Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik;

| — | Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik; |
| --- | --- |

—

Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik;

| — | A kellő időben rendelkezésre álló egészségügyi információk javítása és az egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre; |
| --- | --- |

—

A kellő időben rendelkezésre álló egészségügyi információk javítása és az egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre;

| — | A kellő időben rendelkezésre álló egészségügyi információk javítása és az egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre; |
| --- | --- |

—

A kellő időben rendelkezésre álló egészségügyi információk javítása és az egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre;

| — | Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására;

| — | Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására;

| — | A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

—

A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében;

| — | A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

—

A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében;

| — | Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok. |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok.

| — | Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok. |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok.

42.
  módosítás

42.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „II. pillér – Globális kihívások és ipari versenyképesség”, „Inkluzív és biztonságos társadalom” klaszter, 2.1. pont, második bekezdés (28. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EU-nak elő kell mozdítania az inkluzív és fenntartható növekedés modelljét, miközben élvezi a technológiai fejlődés előnyeit, növeli a demokratikus kormányzás innovációjába vetett bizalmat és támogatja annak népszerűsítését, felveszi a harcot az egyenlőtlenségek, a munkanélküliség, a marginalizálódás, a hátrányos megkülönböztetés és radikalizálódás ellen,
  garantálja
  az emberi jogokat,
  elősegíti
  a kulturális sokszínűséget és
  támogatja
  az európai kulturális örökséget, valamint előmozdítja a polgárok szerepvállalását a társadalmi innováció révén. A migráció kezelése és a bevándorlók integrációja továbbra is kiemelt kérdés marad. A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében. | Az EU-nak elő kell mozdítania az inkluzív és fenntartható növekedés modelljét, miközben élvezi a technológiai fejlődés előnyeit, növeli a demokratikus kormányzás innovációjába vetett bizalmat és támogatja annak népszerűsítését, felveszi a harcot az egyenlőtlenségek, a munkanélküliség, a marginalizálódás, a hátrányos megkülönböztetés és radikalizálódás ellen,
  védi és előmozdítja
  az emberi jogokat, a kulturális sokszínűséget és az európai kulturális örökséget,
  elősegíti a kultúrához és az oktatáshoz való egyetemes hozzáférést,
  valamint előmozdítja a polgárok szerepvállalását a társadalmi innováció
  , valamint a szociális gazdaság fejlesztése
  révén. A migráció kezelése és a bevándorlók
  befogadása és
  integrációja továbbra is kiemelt kérdés marad. A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében. |
| | A társadalmi befogadás céljának többek között a kulturális, tárgyi vagy szellemi örökség hasznosítására kell épülnie, amely a globalizáció jelenlegi összefüggésében immár központi szerepet játszik a népesség hovatartozásának érzésében, különösen annak regionális és nyelvi dimenzióiban. Európának tehát – amely évszázadok alatt épült fel rendkívül különböző közösségek együttélésének köszönhetően, amelyek hatalmas örökséget hagytak maguk után – szembe kell néznie ezzel a kihívással, és a területekkel és az államokkal együttműködve támogatnia kell az örökség megőrzését és hasznosítását. Ez a beavatkozás azért is releváns, mert számos technológiai innováció esetében fontos kísérletezési és alkalmazási területről van szó. A technológiai innovációknak az örökség területén történő alkalmazása erős gazdasági hajtómotort jelent a területek javára ekképpen keletkező idegenforgalmi hatások miatt. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EU-nak elő kell mozdítania az inkluzív és fenntartható növekedés modelljét, miközben élvezi a technológiai fejlődés előnyeit, növeli a demokratikus kormányzás innovációjába vetett bizalmat és támogatja annak népszerűsítését, felveszi a harcot az egyenlőtlenségek, a munkanélküliség, a marginalizálódás, a hátrányos megkülönböztetés és radikalizálódás ellen,
  garantálja
  az emberi jogokat,
  elősegíti
  a kulturális sokszínűséget és
  támogatja
  az európai kulturális örökséget, valamint előmozdítja a polgárok szerepvállalását a társadalmi innováció révén. A migráció kezelése és a bevándorlók integrációja továbbra is kiemelt kérdés marad. A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében.

garantálja

elősegíti

támogatja

Az EU-nak elő kell mozdítania az inkluzív és fenntartható növekedés modelljét, miközben élvezi a technológiai fejlődés előnyeit, növeli a demokratikus kormányzás innovációjába vetett bizalmat és támogatja annak népszerűsítését, felveszi a harcot az egyenlőtlenségek, a munkanélküliség, a marginalizálódás, a hátrányos megkülönböztetés és radikalizálódás ellen,
  védi és előmozdítja
  az emberi jogokat, a kulturális sokszínűséget és az európai kulturális örökséget,
  elősegíti a kultúrához és az oktatáshoz való egyetemes hozzáférést,
  valamint előmozdítja a polgárok szerepvállalását a társadalmi innováció
  , valamint a szociális gazdaság fejlesztése
  révén. A migráció kezelése és a bevándorlók
  befogadása és
  integrációja továbbra is kiemelt kérdés marad. A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében.

védi és előmozdítja

elősegíti a kultúrához és az oktatáshoz való egyetemes hozzáférést,

, valamint a szociális gazdaság fejlesztése

befogadása és

A társadalmi befogadás céljának többek között a kulturális, tárgyi vagy szellemi örökség hasznosítására kell épülnie, amely a globalizáció jelenlegi összefüggésében immár központi szerepet játszik a népesség hovatartozásának érzésében, különösen annak regionális és nyelvi dimenzióiban. Európának tehát – amely évszázadok alatt épült fel rendkívül különböző közösségek együttélésének köszönhetően, amelyek hatalmas örökséget hagytak maguk után – szembe kell néznie ezzel a kihívással, és a területekkel és az államokkal együttműködve támogatnia kell az örökség megőrzését és hasznosítását. Ez a beavatkozás azért is releváns, mert számos technológiai innováció esetében fontos kísérletezési és alkalmazási területről van szó. A technológiai innovációknak az örökség területén történő alkalmazása erős gazdasági hajtómotort jelent a területek javára ekképpen keletkező idegenforgalmi hatások miatt.

A társadalmi befogadás céljának többek között a kulturális, tárgyi vagy szellemi örökség hasznosítására kell épülnie, amely a globalizáció jelenlegi összefüggésében immár központi szerepet játszik a népesség hovatartozásának érzésében, különösen annak regionális és nyelvi dimenzióiban. Európának tehát – amely évszázadok alatt épült fel rendkívül különböző közösségek együttélésének köszönhetően, amelyek hatalmas örökséget hagytak maguk után – szembe kell néznie ezzel a kihívással, és a területekkel és az államokkal együttműködve támogatnia kell az örökség megőrzését és hasznosítását. Ez a beavatkozás azért is releváns, mert számos technológiai innováció esetében fontos kísérletezési és alkalmazási területről van szó. A technológiai innovációknak az örökség területén történő alkalmazása erős gazdasági hajtómotort jelent a területek javára ekképpen keletkező idegenforgalmi hatások miatt.

43.
  módosítás

43.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „II. pillér – Globális kihívások és ipari versenyképesség”, „Inkluzív és biztonságos társadalom” klaszter, 2.1. pont, hatodik bekezdés (29. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az e globális kihívás részeként folytatott kutatási és innovációs tevékenységek összességében összhangban lesznek a Bizottság demokratikus változással, foglalkoztatással, növekedéssel és beruházással; jogérvényesüléssel és alapvető jogokkal; migrációval; mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unióval és digitális egységes piaccal összefüggő prioritásaival. Reagálni fog a római program kötelezettségvállalására, hogy megteremtse a „szociális Európát” és létrehozzon „egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót”. Támogatni fogja továbbá a szociális jogok európai pillérét és a biztonságos, rendezett és rendszeres migrációra vonatkozó globális megállapodást. | Az e globális kihívás részeként folytatott kutatási és innovációs tevékenységek összességében összhangban lesznek a Bizottság demokratikus változással, foglalkoztatással, növekedéssel és beruházással;
  oktatással;
  jogérvényesüléssel és alapvető jogokkal; migrációval; mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unióval és digitális egységes piaccal összefüggő prioritásaival. Reagálni fog a római program kötelezettségvállalására, hogy megteremtse a „szociális Európát” és létrehozzon „egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót”. Támogatni fogja továbbá a szociális jogok európai pillérét és
  a tudásalapú társadalomra vonatkozó célkitűzést, valamint
  a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó globális megállapodást. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az e globális kihívás részeként folytatott kutatási és innovációs tevékenységek összességében összhangban lesznek a Bizottság demokratikus változással, foglalkoztatással, növekedéssel és beruházással; jogérvényesüléssel és alapvető jogokkal; migrációval; mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unióval és digitális egységes piaccal összefüggő prioritásaival. Reagálni fog a római program kötelezettségvállalására, hogy megteremtse a „szociális Európát” és létrehozzon „egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót”. Támogatni fogja továbbá a szociális jogok európai pillérét és a biztonságos, rendezett és rendszeres migrációra vonatkozó globális megállapodást.

Az e globális kihívás részeként folytatott kutatási és innovációs tevékenységek összességében összhangban lesznek a Bizottság demokratikus változással, foglalkoztatással, növekedéssel és beruházással;
  oktatással;
  jogérvényesüléssel és alapvető jogokkal; migrációval; mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unióval és digitális egységes piaccal összefüggő prioritásaival. Reagálni fog a római program kötelezettségvállalására, hogy megteremtse a „szociális Európát” és létrehozzon „egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót”. Támogatni fogja továbbá a szociális jogok európai pillérét és
  a tudásalapú társadalomra vonatkozó célkitűzést, valamint
  a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó globális megállapodást.

oktatással;

a tudásalapú társadalomra vonatkozó célkitűzést, valamint

44.
  módosítás

44.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „II. pillér – Globális kihívások és ipari versenyképesség”, „Inkluzív és biztonságos társadalom” klaszter, 2.2.1. pont (29. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban; Digitalizációs szempontok és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban; Digitalizációs szempontok és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe;

| — | A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban; Digitalizációs szempontok és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe; |
| --- | --- |

—

A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban; Digitalizációs szempontok és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe;

| — | Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| — | Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| — | Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen és marginalizált polgárok bevonására; |
| --- | --- |

—

Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen és marginalizált polgárok bevonására;

| — | Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen és marginalizált polgárok bevonására; |
| --- | --- |

—

Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen és marginalizált polgárok bevonására;

| — | Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése; |
| --- | --- |

—

Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése;

| — | Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése; |
| --- | --- |

—

Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése;

| — | A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban;

| — | A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban;

| — | A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve; |
| --- | --- |

—

A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve;

| — | A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve; |
| --- | --- |

—

A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve;

| — | Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve; |
| --- | --- |

—

Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve;

| — | Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve; |
| --- | --- |

—

Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve;

| — | A városok és régiók szerepe a polgárság, a társadalmi és kulturális kötelék, az ökológiai és az energetikai átmenet, valamint a gazdasági fejlődés és az innováció kialakulásának helyszíneként; hozzájárulásuk a társadalmi innováció, a demokratikus gyakorlatok, valamint a helyi, nemzeti és európai polgárságtudat fejlődéséhez; |
| --- | --- |

—

A városok és régiók szerepe a polgárság, a társadalmi és kulturális kötelék, az ökológiai és az energetikai átmenet, valamint a gazdasági fejlődés és az innováció kialakulásának helyszíneként; hozzájárulásuk a társadalmi innováció, a demokratikus gyakorlatok, valamint a helyi, nemzeti és európai polgárságtudat fejlődéséhez;

A városok és régiók szerepe a polgárság, a társadalmi és kulturális kötelék, az ökológiai és az energetikai átmenet, valamint a gazdasági fejlődés és az innováció kialakulásának helyszíneként; hozzájárulásuk a társadalmi innováció, a demokratikus gyakorlatok, valamint a helyi, nemzeti és európai polgárságtudat fejlődéséhez;

| — | A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel. |
| --- | --- |

—

A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel.

| — | A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel. |
| --- | --- |

—

A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel.

Indokolás

Indokolás

A városok és a régiók az inkluzívabb és biztonságosabb társadalom szolgálatában álló eszközök is, és szerepükről tudományos kutatásokat kell végezni.

45.
  módosítás

45.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „II. pillér – Globális kihívások és ipari versenyképesség”, „Inkluzív és biztonságos társadalom” klaszter, 2.2.3. pont (31. és 32. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Társadalmi
  és gazdasági átalakulások |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.2.3.

Társadalmi
  és gazdasági átalakulások

Társadalmi

| 2.2.3. | Oktatás, foglalkoztatás, társadalmi
  és gazdasági átalakulások |
| --- | --- |

2.2.3.

Oktatás, foglalkoztatás, társadalmi
  és gazdasági átalakulások

Oktatás, foglalkoztatás, társadalmi

Az európai társadalmak – különösen a globalizáció és a technológiai újítások következtében – átfogó társadalmi-gazdasági átalakuláson mennek keresztül. Ezzel egyidejűleg az európai országok többségében nő a jövedelmi egyenlőtlenség. Az inkluzív növekedés elősegítése és az egyenlőtlenségek visszafordítása érdekében olyan előretekintő politikákra van szükség, amelyek növelik a termelékenységet (a mérésének fejlesztésében elért eredményeket is ideértve) és a humántőkét, reagálnak a migrációra és az integrációval kapcsolatos kihívásokra, valamint ösztönzik a nemzedékek közötti szolidaritást és a társadalmi mobilitást. Ahhoz, hogy jövőnk kiegyenlítettebb és virágzó legyen, oktatási és képzési rendszerekre van szükség.

Az európai társadalmak – különösen a globalizáció és a technológiai újítások következtében – átfogó társadalmi-gazdasági átalakuláson mennek keresztül. Ezzel egyidejűleg az európai országok többségében nő a jövedelmi egyenlőtlenség. Az inkluzív növekedés elősegítése és az egyenlőtlenségek visszafordítása érdekében olyan előretekintő politikákra van szükség, amelyek növelik a termelékenységet (a mérésének fejlesztésében elért eredményeket is ideértve) és a humántőkét, reagálnak a migrációra és az integrációval kapcsolatos kihívásokra, valamint ösztönzik a nemzedékek közötti szolidaritást és a társadalmi mobilitást. Ahhoz, hogy jövőnk kiegyenlítettebb és virágzó legyen, oktatási és képzési rendszerekre van szükség

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Beruházásokat és politikákat segítő tanácsadási tudásbázis, különösen az oktatás és képzés, a magas hozzáadott értékkel rendelkező készségek, a termelékenység, a társadalmi mobilitás, a növekedés, a társadalmi innováció és a munkahelyteremtés területén.
  Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában; |
| --- | --- |

—

Beruházásokat és politikákat segítő tanácsadási tudásbázis, különösen az oktatás és képzés, a magas hozzáadott értékkel rendelkező készségek, a termelékenység, a társadalmi mobilitás, a növekedés, a társadalmi innováció és a munkahelyteremtés területén.
  Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában;

Beruházásokat és politikákat segítő tanácsadási tudásbázis, különösen az oktatás és képzés, a magas hozzáadott értékkel rendelkező készségek, a termelékenység, a társadalmi mobilitás, a növekedés, a társadalmi innováció és a munkahelyteremtés területén.

| — | Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában;
  az oktatási és képzési rendszer felépítése; pedagógiai és innovatív gyakorlatok; a kibontakozást, a kreativitást, az önállóságot és a kritikus gondolkodás kialakítását elősegítő tevékenységek; az egyes fiatalokhoz igazodó támogatás, amely mindenki esetében hozzájárul az iskola és a képzés eredményességéhez; |
| --- | --- |

—

Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában;
  az oktatási és képzési rendszer felépítése; pedagógiai és innovatív gyakorlatok; a kibontakozást, a kreativitást, az önállóságot és a kritikus gondolkodás kialakítását elősegítő tevékenységek; az egyes fiatalokhoz igazodó támogatás, amely mindenki esetében hozzájárul az iskola és a képzés eredményességéhez;

az oktatási és képzési rendszer felépítése; pedagógiai és innovatív gyakorlatok; a kibontakozást, a kreativitást, az önállóságot és a kritikus gondolkodás kialakítását elősegítő tevékenységek; az egyes fiatalokhoz igazodó támogatás, amely mindenki esetében hozzájárul az iskola és a képzés eredményességéhez;

| — | Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek és az új pénzügyi technológiák terén; |
| --- | --- |

—

Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek és az új pénzügyi technológiák terén;

| — | Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek és az új pénzügyi technológiák terén;
  a vállalkozások gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi céljainak, valamint feladatainak sokfélesége; |
| --- | --- |

—

Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek és az új pénzügyi technológiák terén;
  a vállalkozások gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi céljainak, valamint feladatainak sokfélesége;

a vállalkozások gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi céljainak, valamint feladatainak sokfélesége;

| — | Statisztikai és egyéb gazdasági eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően; |
| --- | --- |

—

Statisztikai és egyéb gazdasági eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően;

| — | Statisztikai és egyéb gazdasági eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően; |
| --- | --- |

—

Statisztikai és egyéb gazdasági eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően;

| — | Új foglalkozástípusok, a munka szerepe, a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra; |
| --- | --- |

—

Új foglalkozástípusok, a munka szerepe, a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra;

| — | Új foglalkozástípusok, a munka szerepe
  , a munkavállalók helye a vállalatoknál
  , a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra; |
| --- | --- |

—

Új foglalkozástípusok, a munka szerepe
  , a munkavállalók helye a vállalatoknál
  , a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra;

, a munkavállalók helye a vállalatoknál

| — | Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák, az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák, az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából;

| — | Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák, az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák, az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából;

| — | Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára; |
| --- | --- |

—

Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára;

| — | Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára; |
| --- | --- |

—

Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára;

| — | Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából;

| — | Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából;

| — | A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén; |
| --- | --- |

—

A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén;

| — | A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén; |
| --- | --- |

—

A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén;

| — | Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak |
| --- | --- |

—

Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak

| — | Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak |
| --- | --- |

—

Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak

46.
  módosítás

46.

módosítás

I. melléklet, II. pillér

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3.2. | Beavatkozási területek |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.2.

Beavatkozási területek

| 3.2. | Beavatkozási területek |
| --- | --- |

3.2.

Beavatkozási területek

| 3.2.1. | Gyártási technológiák |
| --- | --- |

3.2.1.

Gyártási technológiák

| 3.2.1. | Az átalakulást és a teljesítményt segítő, szektorokat átfogó ösztönzők |
| --- | --- |

3.2.1.

Az átalakulást és a teljesítményt segítő, szektorokat átfogó ösztönzők

A gyártás a foglalkoztatás és a jólét fő mozgatórugója az Unióban: az Unió globális exportjának több mint háromnegyedét adja, és több mint 100 millió közvetlen és közvetett munkahelyet teremt. Az uniós gyártás legfontosabb kihívása az, hogy intelligensebb és személyre szabottabb, magas hozzáadott értékkel bíró, sokkal alacsonyabb energiaköltséggel előállított termékekkel világszerte versenyképes maradjon. A kreatív és kulturális hatások létfontosságúak lesznek ahhoz, hogy hozzáadott érték jöjjön létre.

Az ipar jövője a technológiai kihívásoktól, de a társadalmi és szervezeti kihívásoktól is függ, amelyek meghatározóak a versenyképessége szempontjából, az esetek többségében kevésbé ismertek, és a tudás, a terjesztés és a szerepvállalás újabb fejlesztését követelik meg.

Az ipar jövője a technológiai kihívásoktól, de a társadalmi és szervezeti kihívásoktól is függ, amelyek meghatározóak a versenyképessége szempontjából, az esetek többségében kevésbé ismertek, és a tudás, a terjesztés és a szerepvállalás újabb fejlesztését követelik meg.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Belső értékláncok és együttműködés kialakítása; a hozzáadott érték elosztása, ártárgyalási és árrögzítési mechanizmusok; információcsere- és együttműködésen alapuló munkaeszközök, együtt-tervezési eljárások; a virtuális és a kiterjesztett valóság használata a tervezésben, az iparosítás előkészítésében és az operátorok képzésében; |
| --- | --- |

—

Belső értékláncok és együttműködés kialakítása; a hozzáadott érték elosztása, ártárgyalási és árrögzítési mechanizmusok; információcsere- és együttműködésen alapuló munkaeszközök, együtt-tervezési eljárások; a virtuális és a kiterjesztett valóság használata a tervezésben, az iparosítás előkészítésében és az operátorok képzésében;

Belső értékláncok és együttműködés kialakítása; a hozzáadott érték elosztása, ártárgyalási és árrögzítési mechanizmusok; információcsere- és együttműködésen alapuló munkaeszközök, együtt-tervezési eljárások; a virtuális és a kiterjesztett valóság használata a tervezésben, az iparosítás előkészítésében és az operátorok képzésében;

| — | Klaszterek kialakítása, helyre korlátozott együttműködési hálózatok, regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlesztése; a vonzerejük és az ipar versenyképessége szempontjából kedvező externáliák fejlesztése a területek által; |
| --- | --- |

—

Klaszterek kialakítása, helyre korlátozott együttműködési hálózatok, regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlesztése; a vonzerejük és az ipar versenyképessége szempontjából kedvező externáliák fejlesztése a területek által;

Klaszterek kialakítása, helyre korlátozott együttműködési hálózatok, regionális ökoszisztémák és innovációs központok fejlesztése; a vonzerejük és az ipar versenyképessége szempontjából kedvező externáliák fejlesztése a területek által;

| — | Ergonómia és a munkakörülmények javítása; hozzáférés az egész életen át tartó képzéshez és a készségek hozzáigazítása a szakmák átalakulásához; a munkavállalók tapasztalatának és kreativitásának mozgósítása; |
| --- | --- |

—

Ergonómia és a munkakörülmények javítása; hozzáférés az egész életen át tartó képzéshez és a készségek hozzáigazítása a szakmák átalakulásához; a munkavállalók tapasztalatának és kreativitásának mozgósítása;

Ergonómia és a munkakörülmények javítása; hozzáférés az egész életen át tartó képzéshez és a készségek hozzáigazítása a szakmák átalakulásához; a munkavállalók tapasztalatának és kreativitásának mozgósítása;

| — | A vállalkozások – többek között digitális – átalakulását gátló akadályok megszüntetése: hozzáférés a finanszírozáshoz, az innovációhoz és a készségekhez; átalakulási stratégiák kialakítása és levezénylése, változásmenedzsment; az ipari és iparági képviseleti rendszer fejlődése. |
| --- | --- |

—

A vállalkozások – többek között digitális – átalakulását gátló akadályok megszüntetése: hozzáférés a finanszírozáshoz, az innovációhoz és a készségekhez; átalakulási stratégiák kialakítása és levezénylése, változásmenedzsment; az ipari és iparági képviseleti rendszer fejlődése.

A vállalkozások – többek között digitális – átalakulását gátló akadályok megszüntetése: hozzáférés a finanszírozáshoz, az innovációhoz és a készségekhez; átalakulási stratégiák kialakítása és levezénylése, változásmenedzsment; az ipari és iparági képviseleti rendszer fejlődése.

| 3.2.2. | Gyártási technológiák |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Gyártási technológiák

A gyártás a foglalkoztatás és a jólét fő mozgatórugója az Unióban: az Unió globális exportjának több mint háromnegyedét adja, és több mint 100 millió közvetlen és közvetett munkahelyet teremt. Az uniós gyártás legfontosabb kihívása az, hogy intelligensebb és személyre szabottabb, magas hozzáadott értékkel bíró, sokkal alacsonyabb energiaköltséggel előállított termékekkel világszerte versenyképes maradjon. A kreatív és kulturális hatások létfontosságúak lesznek ahhoz, hogy hozzáadott érték jöjjön létre.

Indokolás

Indokolás

Jelen állapotában a Horizont Európa program nem vesz tudomást a transzverzális és szervezeti szempontokról, vagy kisebbíti azokat, holott ezek jelentős mértékben hozzájárulnak az ipar átalakulásához és versenyképességéhez, és Európának több tudományos ismeretre és több innovációra van szüksége ezek tekintetében.

47.
  módosítás

47.

módosítás

I. melléklet, II. pillér (44. oldal)

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| INDOKOLÁS | INDOKOLÁS |
| II. RÉSZ – I. melléklet | II. RÉSZ – I. melléklet |
| 4. pont „ÉGHAJLAT, ENERGIAÜGY ÉS MOBILITÁS” KLASZTER | 4. pont „ÉGHAJLAT, ENERGIAÜGY ÉS MOBILITÁS” KLASZTER |
| 4.1. | Indokolás |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

INDOKOLÁS

INDOKOLÁS

II. RÉSZ – I. melléklet

II. RÉSZ – I. melléklet

4. pont „ÉGHAJLAT, ENERGIAÜGY ÉS MOBILITÁS” KLASZTER

4. pont „ÉGHAJLAT, ENERGIAÜGY ÉS MOBILITÁS” KLASZTER

4.1.

Indokolás

| 4.1. | Indokolás |
| --- | --- |

4.1.

Indokolás

(...)

(...)

E klaszter tevékenységei különösen is hozzájárulnak az energiaunió, valamint a digitális egységes piac, a munkahely-teremtési, növekedési és beruházási menetrend, az EU globális szerepének megerősítése, az Unió új iparpolitikai stratégiája, a körforgásos gazdaság, a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a biztonsági unió és a városfejlesztési menetrend, valamint az EU közös agrárpolitikája, valamint a zaj- és légszennyezés csökkentésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések részeként megfogalmazott célokhoz.

E klaszter tevékenységei különösen is hozzájárulnak az energiaunió, valamint a digitális egységes piac, a munkahely-teremtési, növekedési és beruházási menetrend, az EU globális szerepének megerősítése, az Unió új iparpolitikai stratégiája, a körforgásos gazdaság,
  a kék növekedés,
  a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a biztonsági unió és a városfejlesztési menetrend, valamint az EU közös agrárpolitikája
  , az integrált tengerpolitika és a közös halászati politika
  , valamint a zaj- és légszennyezés csökkentésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések részeként megfogalmazott célokhoz.

a kék növekedés,

, az integrált tengerpolitika és a közös halászati politika

(...)

(...)

Indokolás

Indokolás

A tenger és a halászat létfontosságú az EU számára, ezért alapvető, hogy a velük foglalkozó ágazatokat is megemlítsük itt.

48.
  módosítás

48.

módosítás

I. melléklet, II. pillér – 4.2.5. pont Közösségek és városok (48. oldal)

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| (...) | (...) |
| A polgárok életminősége, a biztonságos mobilitás, a városi szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti lábnyom és a szennyezés csökkentése; | A polgárok életminősége, a biztonságos mobilitás, a városi szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti lábnyom és a szennyezés csökkentése; |
| | A polgárok mozgósítása a városokban és a régiókban, az ökológiai átmenet és az energiaváltás demokratikus kihívásai; társadalmi elfogadhatóság és az átalakulási pályákhoz kapcsolódó változások elfogadása; az egyenlőtlenségek csökkentése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, valamint az ökológiai és energetikai átmenettel összefüggésben; |
| (...) | (...) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

(...)

(...)

A polgárok életminősége, a biztonságos mobilitás, a városi szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti lábnyom és a szennyezés csökkentése;

A polgárok életminősége, a biztonságos mobilitás, a városi szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti lábnyom és a szennyezés csökkentése;

A polgárok mozgósítása a városokban és a régiókban, az ökológiai átmenet és az energiaváltás demokratikus kihívásai; társadalmi elfogadhatóság és az átalakulási pályákhoz kapcsolódó változások elfogadása; az egyenlőtlenségek csökkentése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, valamint az ökológiai és energetikai átmenettel összefüggésben;

A polgárok mozgósítása a városokban és a régiókban, az ökológiai átmenet és az energiaváltás demokratikus kihívásai; társadalmi elfogadhatóság és az átalakulási pályákhoz kapcsolódó változások elfogadása; az egyenlőtlenségek csökkentése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, valamint az ökológiai és energetikai átmenettel összefüggésben;

(...)

(...)

49.
  módosítás

49.

módosítás

I. melléklet, II. pillér – 5.2.4. pont Tengerek és óceánok

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| (...) | (...) |
| Kék értékláncok, a tengeri területek sokrétű felhasználása, valamint a tengerekben és óceánokban rejlő megújuló energiával – köztük a fenntartható mikro- és makroalgákkal – foglalkozó ágazat növekedése; | Kék értékláncok, a tengeri területek sokrétű felhasználása, valamint
  a tengeri ágazatok, köztük
  a tengerekben és óceánokban rejlő megújuló energiával – köztük a fenntartható mikro- és makroalgákkal – foglalkozó ágazat növekedése; |
| | Föld/tenger interfészek a part menti területek körül, a kék gazdaság különböző ágazatainak, köztük a halászat és a tengeri gazdálkodás fenntarthatósága, valamint part menti turizmus; a kikötői és tengerparti területek fenntartható fejlődésének rendszerszemléletű megközelítései; az urbanizáció és a népességelöregedés kihívásai a tengerparti területeken; |
| A tengeri és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások, | A tengeri és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások, |
| (...) | (...) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

(...)

(...)

Kék értékláncok, a tengeri területek sokrétű felhasználása, valamint a tengerekben és óceánokban rejlő megújuló energiával – köztük a fenntartható mikro- és makroalgákkal – foglalkozó ágazat növekedése;

Kék értékláncok, a tengeri területek sokrétű felhasználása, valamint
  a tengeri ágazatok, köztük
  a tengerekben és óceánokban rejlő megújuló energiával – köztük a fenntartható mikro- és makroalgákkal – foglalkozó ágazat növekedése;

a tengeri ágazatok, köztük

Föld/tenger interfészek a part menti területek körül, a kék gazdaság különböző ágazatainak, köztük a halászat és a tengeri gazdálkodás fenntarthatósága, valamint part menti turizmus; a kikötői és tengerparti területek fenntartható fejlődésének rendszerszemléletű megközelítései; az urbanizáció és a népességelöregedés kihívásai a tengerparti területeken;

Föld/tenger interfészek a part menti területek körül, a kék gazdaság különböző ágazatainak, köztük a halászat és a tengeri gazdálkodás fenntarthatósága, valamint part menti turizmus; a kikötői és tengerparti területek fenntartható fejlődésének rendszerszemléletű megközelítései; az urbanizáció és a népességelöregedés kihívásai a tengerparti területeken;

A tengeri és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások,

A tengeri és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások,

(...)

(...)

50.
  módosítás

50.

módosítás

I. melléklet, II. pillér – 6.2.2. pont Globális kihívások (62. oldal)

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2. | Inkluzív és biztonságos társadalom |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.

Inkluzív és biztonságos társadalom

| 2. | Inkluzív és biztonságos társadalom |
| --- | --- |

2.

Inkluzív és biztonságos társadalom

Az esélyegyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a kirekesztéssel, a társadalmi mobilitással, a kulturális sokszínűséggel és a készségekkel kapcsolatos kutatások; a társadalmi, demográfiai és technológiai átalakulás demokráciára és társadalomra gyakorolt hatásának értékelése;

| — | Az esélyegyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a kirekesztéssel, a társadalmi mobilitással, a kulturális sokszínűséggel és a készségekkel kapcsolatos kutatások; a társadalmi, demográfiai és technológiai átalakulás demokráciára és társadalomra gyakorolt hatásának értékelése; |
| --- | --- |

—

Az esélyegyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a kirekesztéssel, a társadalmi mobilitással, a kulturális sokszínűséggel és a készségekkel kapcsolatos kutatások; a társadalmi, demográfiai és technológiai átalakulás demokráciára és társadalomra gyakorolt hatásának értékelése;

| — | Az iskolai esélyegyenlőtlenségek kialakulásával és a mindenki sikerét és kiteljesedését egész életen át elősegítő oktatási és képzési rendszer kialakításával kapcsolatos kutatás; |
| --- | --- |

—

Az iskolai esélyegyenlőtlenségek kialakulásával és a mindenki sikerét és kiteljesedését egész életen át elősegítő oktatási és képzési rendszer kialakításával kapcsolatos kutatás;

Az iskolai esélyegyenlőtlenségek kialakulásával és a mindenki sikerét és kiteljesedését egész életen át elősegítő oktatási és képzési rendszer kialakításával kapcsolatos kutatás;

A kulturális örökség megőrzésének támogatása;

| — | A kulturális örökség megőrzésének támogatása; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség megőrzésének támogatása;

(...)

(...)

51.
  módosítás

51.

módosítás

I. melléklet, II. pillér (64. oldal)

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 5. | Élelmiszerek és természeti erőforrások |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

5.

Élelmiszerek és természeti erőforrások

| 5. | Élelmiszerek és természeti erőforrások |
| --- | --- |

5.

Élelmiszerek és természeti erőforrások

(...)

(...)

| — | A takarmány-adalékanyagokkal, a géntechnológiával módosított szervezetekkel és az élelmiszerrel érintkező anyagokkal foglalkozó uniós referencialaboratórium; |
| --- | --- |

—

A takarmány-adalékanyagokkal, a géntechnológiával módosított szervezetekkel és az élelmiszerrel érintkező anyagokkal foglalkozó uniós referencialaboratórium;

| — | A takarmány-adalékanyagokkal, a géntechnológiával módosított szervezetekkel és az élelmiszerrel érintkező anyagokkal foglalkozó uniós referencialaboratórium; |
| --- | --- |

—

A takarmány-adalékanyagokkal, a géntechnológiával módosított szervezetekkel és az élelmiszerrel érintkező anyagokkal foglalkozó uniós referencialaboratórium;

| — | A helyi élelmiszerrendszerekkel foglalkozó tudásközpont; |
| --- | --- |

—

A helyi élelmiszerrendszerekkel foglalkozó tudásközpont;

A helyi élelmiszerrendszerekkel foglalkozó tudásközpont;

| — | Az élelmiszercsalással és az élelmiszerek minőségével foglalkozó tudásközpont; |
| --- | --- |

—

Az élelmiszercsalással és az élelmiszerek minőségével foglalkozó tudásközpont;

| — | Az élelmiszercsalással és az élelmiszerek minőségével foglalkozó tudásközpont; |
| --- | --- |

—

Az élelmiszercsalással és az élelmiszerek minőségével foglalkozó tudásközpont;

| — | Biogazdasági tudásközpont. |
| --- | --- |

—

Biogazdasági tudásközpont.

| — | Biogazdasági tudásközpont. |
| --- | --- |

—

Biogazdasági tudásközpont.

52.
  módosítás

52.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, hetedik bekezdés (67. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani: | Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani: |
| — | A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani:

Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani:

—

A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára;

| — | A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára; |
| --- | --- |

—

A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára;

| — | Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű; |
| --- | --- |

—

Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű;

| — | Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű; |
| --- | --- |

—

Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű;

| — | A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő. |
| --- | --- |

—

A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő.

| — | A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő. |
| --- | --- |

—

A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő.

| — | Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni. |
| --- | --- |

—

Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni.

| — | Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni. |
| --- | --- |

—

Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni.

| — | Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével; |
| --- | --- |

—

Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével;

| — | Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével; |
| --- | --- |

—

Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével;

| — | A tudomány és az innováció területi beágyazottságának, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok jelentős hozzájárulásának elismerése, amelyek gyors reagálásra képesek és elősegítik az áttörést jelentő innovációkat, képesek biztosítani az európai értékláncok átalakítása és a készség- és humánerőforrás-fejlesztés érdekében történő mobilizáció támogatásának folyamatosságát. Ezt szem előtt tartva jobban figyelembe kell venni az intelligens szakosodást és annak hálózatba szerveződését
  . |
| --- | --- |

—

A tudomány és az innováció területi beágyazottságának, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok jelentős hozzájárulásának elismerése, amelyek gyors reagálásra képesek és elősegítik az áttörést jelentő innovációkat, képesek biztosítani az európai értékláncok átalakítása és a készség- és humánerőforrás-fejlesztés érdekében történő mobilizáció támogatásának folyamatosságát. Ezt szem előtt tartva jobban figyelembe kell venni az intelligens szakosodást és annak hálózatba szerveződését
  .

A tudomány és az innováció területi beágyazottságának, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok jelentős hozzájárulásának elismerése, amelyek gyors reagálásra képesek és elősegítik az áttörést jelentő innovációkat, képesek biztosítani az európai értékláncok átalakítása és a készség- és humánerőforrás-fejlesztés érdekében történő mobilizáció támogatásának folyamatosságát. Ezt szem előtt tartva jobban figyelembe kell venni az intelligens szakosodást és annak hálózatba szerveződését

53.
  módosítás

53.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, tizenegyedik bekezdés (68. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Miközben az EIC közvetlenül támogatja az áttörést jelentő innovációt, tovább kell fejleszteni és fokozni kell az európai innováció ösztönzését és kibontakozását elősegítő általános környezetet: európai szinten, közösen kell törekedni arra, hogy az innováció Unió-szerte, vetületétől és formájától függetlenül támogatást élvezzen többek között – amikor csak lehetséges – kiegészítő uniós és nemzeti szakpolitika és források révén. Ezért ez a pillér a következőket is tartalmazza: | Miközben az EIC közvetlenül támogatja az áttörést jelentő innovációt, tovább kell fejleszteni és fokozni kell az európai innováció ösztönzését és kibontakozását elősegítő általános környezetet: európai szinten, közösen kell törekedni arra, hogy az innováció Unió-szerte,
  az uniós tagállamokban és azok régióiban
  vetületétől és formájától függetlenül támogatást élvezzen többek között – amikor csak lehetséges – kiegészítő
  helyi és regionális,
  uniós és nemzeti szakpolitika és források révén. Ezért ez a pillér a következőket is tartalmazza: |
| — | Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Miközben az EIC közvetlenül támogatja az áttörést jelentő innovációt, tovább kell fejleszteni és fokozni kell az európai innováció ösztönzését és kibontakozását elősegítő általános környezetet: európai szinten, közösen kell törekedni arra, hogy az innováció Unió-szerte, vetületétől és formájától függetlenül támogatást élvezzen többek között – amikor csak lehetséges – kiegészítő uniós és nemzeti szakpolitika és források révén. Ezért ez a pillér a következőket is tartalmazza:

Miközben az EIC közvetlenül támogatja az áttörést jelentő innovációt, tovább kell fejleszteni és fokozni kell az európai innováció ösztönzését és kibontakozását elősegítő általános környezetet: európai szinten, közösen kell törekedni arra, hogy az innováció Unió-szerte,
  az uniós tagállamokban és azok régióiban
  vetületétől és formájától függetlenül támogatást élvezzen többek között – amikor csak lehetséges – kiegészítő
  helyi és regionális,
  uniós és nemzeti szakpolitika és források révén. Ezért ez a pillér a következőket is tartalmazza:

az uniós tagállamokban és azok régióiban

helyi és regionális,

—

Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására;

| — | Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal,
  a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására; |
| --- | --- |

—

Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal,
  a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására;

a helyi és regionális önkormányzatokkal,

| — | Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) támogatása |
| --- | --- |

—

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) támogatása

| — | Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) támogatása |
| --- | --- |

—

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) támogatása

54.
  módosítás

54.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, 1. rész „Európai Innovációs Tanács (EIC)”, 1.1. pont (70. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Különös hangsúlyt kap
  az egyéni
  vagy hálózatba
  kapcsolt tagállami
   – többek között európai partnerség formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása. | Különös hangsúlyt kap
  a tagállamok, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok által egyénileg
  vagy hálózatba
  kapcsoltan indított
   – többek között európai partnerség formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása.
  A támogatott projektek érdekében a Pathfinder és az Accelerator biztosítja, hogy beavatkozásuk egy folytonos projekttámogatási lánc részeként történjen; a beavatkozások megfelelő komplementaritásának, valamint a lehető legtöbb kapcsolatnak és együttműködésnek – a társfinanszírozott programokon keresztül megvalósuló kapcsolatokat és együttműködéseket is beleértve – a biztosítása érdekében az EIC folyamatosan párbeszédet folytat az innovációért felelős nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal. Ez a párbeszéd a kiválósági pecsét EIC általi odaítélésének előfeltétele. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Különös hangsúlyt kap
  az egyéni
  vagy hálózatba
  kapcsolt tagállami
   – többek között európai partnerség formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása.

az egyéni

kapcsolt tagállami

Különös hangsúlyt kap
  a tagállamok, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok által egyénileg
  vagy hálózatba
  kapcsoltan indított
   – többek között európai partnerség formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása.
  A támogatott projektek érdekében a Pathfinder és az Accelerator biztosítja, hogy beavatkozásuk egy folytonos projekttámogatási lánc részeként történjen; a beavatkozások megfelelő komplementaritásának, valamint a lehető legtöbb kapcsolatnak és együttműködésnek – a társfinanszírozott programokon keresztül megvalósuló kapcsolatokat és együttműködéseket is beleértve – a biztosítása érdekében az EIC folyamatosan párbeszédet folytat az innovációért felelős nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal. Ez a párbeszéd a kiválósági pecsét EIC általi odaítélésének előfeltétele.

a tagállamok, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok által egyénileg

kapcsoltan indított

A támogatott projektek érdekében a Pathfinder és az Accelerator biztosítja, hogy beavatkozásuk egy folytonos projekttámogatási lánc részeként történjen; a beavatkozások megfelelő komplementaritásának, valamint a lehető legtöbb kapcsolatnak és együttműködésnek – a társfinanszírozott programokon keresztül megvalósuló kapcsolatokat és együttműködéseket is beleértve – a biztosítása érdekében az EIC folyamatosan párbeszédet folytat az innovációért felelős nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal. Ez a párbeszéd a kiválósági pecsét EIC általi odaítélésének előfeltétele.

55.
  módosítás

55.

módosítás

I. melléklet, II. pillér (73. oldal)

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.1.3. | További EIC-tevékenységek |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.1.3.

További EIC-tevékenységek

| 1.1.3. | További EIC-tevékenységek |
| --- | --- |

1.1.3.

További EIC-tevékenységek

A fentieken felül az EIC tevékenysége a következőkre is kiterjed:

A fentieken felül az EIC tevékenysége a következőkre is kiterjed:

| — | Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és az ajánlatkérőkkel. Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását; |
| --- | --- |

—

Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és az ajánlatkérőkkel. Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását;

| — | Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és az ajánlatkérőkkel
  , de az innovációt támogató nemzeti és helyi szereplőkkel is, akik képesek kiegészíteni az EIC támogatását és hosszú távon támogatni az innovátorokat
  . Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását; |
| --- | --- |

—

Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és az ajánlatkérőkkel
  , de az innovációt támogató nemzeti és helyi szereplőkkel is, akik képesek kiegészíteni az EIC támogatását és hosszú távon támogatni az innovátorokat
  . Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását;

, de az innovációt támogató nemzeti és helyi szereplőkkel is, akik képesek kiegészíteni az EIC támogatását és hosszú távon támogatni az innovátorokat

56.
  módosítás

56.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai Innovációs Tanács (EIC)”, 1.2.2. pont (74. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.2.2. | EIC-programirányítók |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.2.2.

EIC-programirányítók

A Bizottság proaktív megközelítéssel – a szükséges szaktudáshoz való hozzáférésen keresztül – irányítja a magas kockázatú projekteket.

| 1.2.2. | EIC-programirányítók |
| --- | --- |

1.2.2.

EIC-programirányítók

A Bizottság proaktív megközelítéssel – a szükséges szaktudáshoz való hozzáférésen keresztül – irányítja a magas kockázatú projekteket.

A Bizottság átmenetileg több EIT-programirányítót jelöl ki abból a célból, hogy segítsenek a technológiaalapú jövőkép és a gyakorlati útmutatás megalkotásában.

A Bizottság átmenetileg több EIT-programirányítót jelöl ki abból a célból, hogy segítsenek a technológiaalapú jövőkép és a gyakorlati útmutatás megalkotásában.

A programirányítók különböző területekről érkeznek, többek között a vállalatoktól, egyetemekről, nemzeti laboratóriumokból és kutatóközpontokból. Alapos szaktudást hoznak magukkal, amely a területen eltöltött időből és az általuk szerzett személyes tapasztalatokból táplálkozik. Olyan elismert vezetőkről van szó, akik – vagy multidiszciplináris kutatócsoportot irányítottak, vagy nagy intézményi programokat vezettek, és tisztában vannak azzal, milyen fontos, hogy elképzeléseiket fáradhatatlanul, kreatívan, széles körben terjesszék. Végül felelősségérzetet igénylő fontos költségvetések felügyelete terén is tapasztalatokkal rendelkeznek.

A programirányítók különböző területekről érkeznek, többek között
  az innovációra szakosodott állami szereplőktől,
  a vállalatoktól, egyetemekről, nemzeti laboratóriumokból és kutatóközpontokból. Alapos szaktudást hoznak magukkal, amely a területen eltöltött időből és az általuk szerzett személyes tapasztalatokból táplálkozik. Olyan elismert vezetőkről van szó, akik – vagy multidiszciplináris kutatócsoportot irányítottak, vagy nagy intézményi programokat vezettek, és tisztában vannak azzal, milyen fontos, hogy elképzeléseiket fáradhatatlanul, kreatívan, széles körben terjesszék. Végül felelősségérzetet igénylő fontos költségvetések felügyelete terén is tapasztalatokkal rendelkeznek.

az innovációra szakosodott állami szereplőktől,

57.
  módosítás

57.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai innovációs ökoszisztémák”, 2.1. pont (76. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.1. | Indokolás |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.1.

2.1.

Indokolás

| 2.1. | Indokolás |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Indokolás

Ahhoz, hogy a kutatók, a vállalkozók, az ipar és az egész társadalom bevonásával zajló innovációban rejlő potenciált teljes mértékben kihasználja, az EU-nak javítania kell a környezetet, amelyben az innováció minden szinten ki tud teljesedni. Ez egy uniós szintű, hatékony innovációs ökoszisztéma kialakítását és azt jelenti, hogy ösztönözni kell az együttműködés, a hálózatépítés, valamint az elképzelések, a finanszírozás és a készségek nemzeti és helyi innovációs ökoszisztémák közötti kicserélését.

Ahhoz, hogy a kutatók, a vállalkozók, az ipar és az egész társadalom bevonásával zajló innovációban rejlő potenciált teljes mértékben kihasználja, az EU-nak javítania kell a környezetet, amelyben az innováció minden szinten ki tud teljesedni. Ez egy uniós szintű, hatékony innovációs ökoszisztéma kialakítását és azt jelenti, hogy ösztönözni kell az együttműködés, a hálózatépítés, valamint az elképzelések, a finanszírozás és a készségek nemzeti és helyi innovációs ökoszisztémák közötti kicserélését.

Az EU-nak olyan ökoszisztémák kialakítását is célul kell tűznie, amelyek a magánvállalkozásokban megvalósuló innováción túl a társadalmi innovációt és az állami szektorbeli innovációt is támogatják. Valóban,
  a kormányzati szektornak innoválnia
  kell és meg kell
  újulnia
  annak érdekében, hogy támogatni
  tudja
  a szabályozás és a kormányzás területén végrehajtandó mindazon változtatásokat, amelyek az új technológiák nagy volumenű bevezetése, valamint a nyilvánosságnak a hatékonyabb és eredményesebb szolgáltatásnyújtás iránti egyre növekvő igénye támogatásához szükségesek. A társadalmi innovációk kritikus fontosságúak társadalmaink jólétének fokozása szempontjából.

a kormányzati szektornak innoválnia

újulnia

tudja

Az EU-nak olyan ökoszisztémák kialakítását is célul kell tűznie, amelyek a magánvállalkozásokban megvalósuló innováción túl a társadalmi innovációt
  és az önkéntes, a nonprofit
  és az állami szektorbeli innovációt is támogatják. Valóban,
  ezeknek a szektoroknak innoválniuk
  kell és meg kell
  újulniuk
  annak érdekében, hogy támogatni
  tudják
  a szabályozás és a kormányzás területén végrehajtandó mindazon változtatásokat, amelyek az új technológiák nagy volumenű bevezetése, valamint a nyilvánosságnak a hatékonyabb és eredményesebb szolgáltatásnyújtás iránti egyre növekvő igénye támogatásához szükségesek. A társadalmi innovációk kritikus fontosságúak társadalmaink jólétének fokozása szempontjából.

és az önkéntes, a nonprofit

ezeknek a szektoroknak innoválniuk

újulniuk

tudják

58.
  módosítás

58.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai innovációs ökoszisztémák”, 2.2. pont (76. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.2. | Beavatkozási területek |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.2.

2.2.

Beavatkozási területek

| 2.2 | Beavatkozási területek |
| --- | --- |

2.2

2.2

Beavatkozási területek

Első lépésként a Bizottság megszervezi a tagállamok és társult országok nemzeti innovációs politikájáért és programjáért felelős hatóságainak és szerveinek EIC fórumát, amelynek célja az Unió innovációs ökoszisztémájának fejlesztésével kapcsolatos egyeztetés és párbeszéd előmozdítása. Az EIC-fórumon belül a Bizottság:

Első lépésként a Bizottság megszervezi a tagállamok és társult országok
  , városok és régiók
  nemzeti innovációs politikájáért és programjáért felelős hatóságainak és szerveinek EIC fórumát, amelynek célja az Unió innovációs ökoszisztémájának fejlesztésével kapcsolatos egyeztetés és párbeszéd előmozdítása. Az EIC-fórumon belül a Bizottság:

, városok és régiók

| — | Megvitatja az innovációbarát szabályozás kialakítását, amit az innováció elvének folyamatos alkalmazásával és a közbeszerzéssel kapcsolatos innovatív megközelítés kidolgozásával érnek el, mely utóbbi magában foglalja az innovációkkal kapcsolatos közbeszerzések eszközének kifejlesztését és bővítését az innováció ösztönzése érdekében. A közszférabeli innovációt vizsgáló megfigyelőközpont a megújított szakpolitika-támogató eszköz mellett továbbra is támogatja a belső kormányzati innovációs törekvéseket. |
| --- | --- |

—

Megvitatja az innovációbarát szabályozás kialakítását, amit az innováció elvének folyamatos alkalmazásával és a közbeszerzéssel kapcsolatos innovatív megközelítés kidolgozásával érnek el, mely utóbbi magában foglalja az innovációkkal kapcsolatos közbeszerzések eszközének kifejlesztését és bővítését az innováció ösztönzése érdekében. A közszférabeli innovációt vizsgáló megfigyelőközpont a megújított szakpolitika-támogató eszköz mellett továbbra is támogatja a belső kormányzati innovációs törekvéseket.

| — | Megvitatja az innovációbarát szabályozás kialakítását, amit az innováció elvének folyamatos alkalmazásával és a közbeszerzéssel kapcsolatos innovatív megközelítés kidolgozásával érnek el, mely utóbbi magában foglalja az innovációkkal kapcsolatos közbeszerzések eszközének kifejlesztését és bővítését az innováció ösztönzése érdekében. A közszférabeli innovációt vizsgáló megfigyelőközpont a megújított szakpolitika-támogató eszköz mellett továbbra is támogatja a belső kormányzati innovációs törekvéseket. |
| --- | --- |

—

Megvitatja az innovációbarát szabályozás kialakítását, amit az innováció elvének folyamatos alkalmazásával és a közbeszerzéssel kapcsolatos innovatív megközelítés kidolgozásával érnek el, mely utóbbi magában foglalja az innovációkkal kapcsolatos közbeszerzések eszközének kifejlesztését és bővítését az innováció ösztönzése érdekében. A közszférabeli innovációt vizsgáló megfigyelőközpont a megújított szakpolitika-támogató eszköz mellett továbbra is támogatja a belső kormányzati innovációs törekvéseket.

| — | Előmozdítja a kutatási és innovációs menetrendeknek azokkal az uniós törekvésekkel való összehangolását, amelyek a tőkemozgások és beruházások nyílt piacának konszolidálására irányulnak – ilyen például az innovációt szolgáló fő keretfeltételeknek a Tőkepiaci Unió keretében történő kidolgozása; |
| --- | --- |

—

Előmozdítja a kutatási és innovációs menetrendeknek azokkal az uniós törekvésekkel való összehangolását, amelyek a tőkemozgások és beruházások nyílt piacának konszolidálására irányulnak – ilyen például az innovációt szolgáló fő keretfeltételeknek a Tőkepiaci Unió keretében történő kidolgozása;

| — | Előmozdítja a kutatási és innovációs menetrendeknek azokkal az uniós törekvésekkel való összehangolását, amelyek a tőkemozgások és beruházások nyílt piacának konszolidálására irányulnak – ilyen például az innovációt szolgáló fő keretfeltételeknek a Tőkepiaci Unió keretében történő kidolgozása; |
| --- | --- |

—

Előmozdítja a kutatási és innovációs menetrendeknek azokkal az uniós törekvésekkel való összehangolását, amelyek a tőkemozgások és beruházások nyílt piacának konszolidálására irányulnak – ilyen például az innovációt szolgáló fő keretfeltételeknek a Tőkepiaci Unió keretében történő kidolgozása;

| — | Fokozza a nemzeti innovációs programok és az EIT közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintett innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket; |
| --- | --- |

—

Fokozza a nemzeti innovációs programok és az EIT közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintett innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket;

| — | Fokozza a nemzeti
  , regionális és helyi
  innovációs programok és az EIT közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintett innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket; |
| --- | --- |

—

Fokozza a nemzeti
  , regionális és helyi
  innovációs programok és az EIT közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintett innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket;

, regionális és helyi

| — | Elősegíti a regionális ökoszisztémák és innovációs központok azonosítását, jellemzését, elismerését és támogatását, az intelligens szakosodáshoz való kapcsolódásukat, valamint azt, hogy a program és különösen annak „Nyílt innováció” elnevezésű pillére céljainak megvalósításához jelentős mértékben hozzájárulni képes konzorciumok keretében közelebb kerüljenek egymáshoz; |
| --- | --- |

—

Elősegíti a regionális ökoszisztémák és innovációs központok azonosítását, jellemzését, elismerését és támogatását, az intelligens szakosodáshoz való kapcsolódásukat, valamint azt, hogy a program és különösen annak „Nyílt innováció” elnevezésű pillére céljainak megvalósításához jelentős mértékben hozzájárulni képes konzorciumok keretében közelebb kerüljenek egymáshoz;

Elősegíti a regionális ökoszisztémák és innovációs központok azonosítását, jellemzését, elismerését és támogatását, az intelligens szakosodáshoz való kapcsolódásukat, valamint azt, hogy a program és különösen annak „Nyílt innováció” elnevezésű pillére céljainak megvalósításához jelentős mértékben hozzájárulni képes konzorciumok keretében közelebb kerüljenek egymáshoz;

| — | Meghatározza az Unióban megvalósuló innovációra vonatkozó közös kommunikációs stratégiát. Célja az EU legtehetségesebb innovátorai, vállalkozói – különösen a fiatal húzóerő, a kkv-k és az induló vállalkozások – ösztönzése, akár az Unió eddig felfedezetlen térségeiből is. Hangsúlyozza az Unió hozzáadott értékét, amit a technikai, nem technikai és társadalmi innovátorok hozhatnak az uniós polgároknak azzal, hogy ötletüket/víziójukat prosperáló vállalkozássá fejlesztik (társadalmi érték/hatás, munkahelyek és növekedés, társadalmi progresszió). |
| --- | --- |

—

Meghatározza az Unióban megvalósuló innovációra vonatkozó közös kommunikációs stratégiát. Célja az EU legtehetségesebb innovátorai, vállalkozói – különösen a fiatal húzóerő, a kkv-k és az induló vállalkozások – ösztönzése, akár az Unió eddig felfedezetlen térségeiből is. Hangsúlyozza az Unió hozzáadott értékét, amit a technikai, nem technikai és társadalmi innovátorok hozhatnak az uniós polgároknak azzal, hogy ötletüket/víziójukat prosperáló vállalkozássá fejlesztik (társadalmi érték/hatás, munkahelyek és növekedés, társadalmi progresszió).

| — | Meghatározza az Unióban megvalósuló innovációra vonatkozó közös kommunikációs stratégiát. Célja az EU legtehetségesebb innovátorai, vállalkozói – különösen a fiatal húzóerő, a kkv-k és az induló vállalkozások – ösztönzése, akár az Unió eddig felfedezetlen térségeiből is. Hangsúlyozza az Unió hozzáadott értékét, amit a technikai, nem technikai és társadalmi innovátorok hozhatnak az uniós polgároknak azzal, hogy ötletüket/víziójukat prosperáló vállalkozássá fejlesztik (társadalmi érték/hatás, munkahelyek és növekedés, társadalmi progresszió). |
| --- | --- |

—

Meghatározza az Unióban megvalósuló innovációra vonatkozó közös kommunikációs stratégiát. Célja az EU legtehetségesebb innovátorai, vállalkozói – különösen a fiatal húzóerő, a kkv-k és az induló vállalkozások – ösztönzése, akár az Unió eddig felfedezetlen térségeiből is. Hangsúlyozza az Unió hozzáadott értékét, amit a technikai, nem technikai és társadalmi innovátorok hozhatnak az uniós polgároknak azzal, hogy ötletüket/víziójukat prosperáló vállalkozássá fejlesztik (társadalmi érték/hatás, munkahelyek és növekedés, társadalmi progresszió).

Tevékenységeket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy az EIC cselekvéstípusai és az a tény, hogy ezek a cselekvéstípusok az áttörést jelentő innovációkat állítják a középpontba, hatékonyan kiegészítsék a tagállamok és társult országok által végrehajtott, de magánkezdeményezésre is végzett tevékenységeket annak érdekében, hogy az innováció összes típusát támogassák, Unió-szerte az összes innovátort elérjék, és megfelelő, fokozott támogatást nyújtsanak nekik.

Tevékenységeket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy az EIC cselekvéstípusai és az a tény, hogy ezek a cselekvéstípusok az áttörést jelentő innovációkat állítják a középpontba, hatékonyan kiegészítsék a tagállamok
  , a régiók
  és
  a városok, valamint a
  társult országok által végrehajtott, de magánkezdeményezésre is végzett tevékenységeket annak érdekében, hogy az innováció összes típusát támogassák, Unió-szerte az összes innovátort elérjék, és megfelelő, fokozott támogatást nyújtsanak nekik.

, a régiók

a városok, valamint a

Indokolás

Indokolás

Az EIC tevékenységének középpontjába a városokat, a régiókat és ezek innovációs ökoszisztémáit kell helyezni.

59.
  módosítás

59.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai innovációs ökoszisztémák”, 2.2. pont (77. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| E célból az EU: | E célból az EU: |
| — | Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató magánvállalatok is csatlakozhatnak. Az ilyen keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági
  tanulmány
  támogatására, a tudományos világ és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

E célból az EU:

E célból az EU:

—

Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató magánvállalatok is csatlakozhatnak. Az ilyen keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági
  tanulmány
  támogatására, a tudományos világ és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak.

tanulmány

| — | Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató magánvállalatok is csatlakozhatnak.
  Az ilyen közös programok a regionális ökoszisztémákat és innovációs központokat egyesítő konzorciumok formáját ölthetik.
  Az ilyen keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági
  tanulmányok (valamint a koncepció bizonyítását lehetővé tevő, a kutatást kiegészítő munkák, demonstrációs rendszerek és kísérleti gyártósorok)
  támogatására, a tudományos világ és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak. |
| --- | --- |

—

Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató magánvállalatok is csatlakozhatnak.
  Az ilyen közös programok a regionális ökoszisztémákat és innovációs központokat egyesítő konzorciumok formáját ölthetik.
  Az ilyen keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági
  tanulmányok (valamint a koncepció bizonyítását lehetővé tevő, a kutatást kiegészítő munkák, demonstrációs rendszerek és kísérleti gyártósorok)
  támogatására, a tudományos világ és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak.

Az ilyen közös programok a regionális ökoszisztémákat és innovációs központokat egyesítő konzorciumok formáját ölthetik.

tanulmányok (valamint a koncepció bizonyítását lehetővé tevő, a kutatást kiegészítő munkák, demonstrációs rendszerek és kísérleti gyártósorok)

| — | Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe, helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet. Támogatás az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is adható, például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel; |
| --- | --- |

—

Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe, helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet. Támogatás az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is adható, például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel;

| — | Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe,
  regionális és
  helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet. Támogatás az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is adható, például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel; |
| --- | --- |

—

Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe,
  regionális és
  helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet. Támogatás az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is adható, például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel;

regionális és

60.
  módosítás

60.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai innovációs ökoszisztémák”, 2.2. pont (77. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EU az átfogó európai innovációs helyzet és innovációmenedzsment-kapacitás további nyomon követéséhez és segítéséhez szükséges fellépéseket is elindít. | Az EU az átfogó európai innovációs helyzet és innovációmenedzsment-kapacitás további nyomon követéséhez és segítéséhez szükséges fellépéseket is elindít. |
| | Az Európai Bizottság a városokkal és a régiókkal együtt megszervezi a regionális ökoszisztémák és innovációs projektek fórumát, hogy jobban megismerhetők legyenek a kiemelkedésükhöz és a sikerükhöz vezető feltételek, az európai tudományos kiválósághoz és az innováció dinamikájához való hozzájárulásuk, valamint hogy megkönnyítse és növelje a program végrehajtásához és céljainak megvalósításához való hozzájárulásukat. |
| Az ökoszisztémát támogató tevékenységeket a Bizottság hajtja végre egy végrehajtó ügynökség támogatásával, amely az értékelési folyamatért felel. | Az ökoszisztémát támogató tevékenységeket a Bizottság hajtja végre egy végrehajtó ügynökség támogatásával, amely az értékelési folyamatért felel. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EU az átfogó európai innovációs helyzet és innovációmenedzsment-kapacitás további nyomon követéséhez és segítéséhez szükséges fellépéseket is elindít.

Az EU az átfogó európai innovációs helyzet és innovációmenedzsment-kapacitás további nyomon követéséhez és segítéséhez szükséges fellépéseket is elindít.

Az Európai Bizottság a városokkal és a régiókkal együtt megszervezi a regionális ökoszisztémák és innovációs projektek fórumát, hogy jobban megismerhetők legyenek a kiemelkedésükhöz és a sikerükhöz vezető feltételek, az európai tudományos kiválósághoz és az innováció dinamikájához való hozzájárulásuk, valamint hogy megkönnyítse és növelje a program végrehajtásához és céljainak megvalósításához való hozzájárulásukat.

Az Európai Bizottság a városokkal és a régiókkal együtt megszervezi a regionális ökoszisztémák és innovációs projektek fórumát, hogy jobban megismerhetők legyenek a kiemelkedésükhöz és a sikerükhöz vezető feltételek, az európai tudományos kiválósághoz és az innováció dinamikájához való hozzájárulásuk, valamint hogy megkönnyítse és növelje a program végrehajtásához és céljainak megvalósításához való hozzájárulásukat.

Az ökoszisztémát támogató tevékenységeket a Bizottság hajtja végre egy végrehajtó ügynökség támogatásával, amely az értékelési folyamatért felel.

Az ökoszisztémát támogató tevékenységeket a Bizottság hajtja végre egy végrehajtó ügynökség támogatásával, amely az értékelési folyamatért felel.

61.
  módosítás

61.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai Innovációs és Technológiai Intézet”, 3.1. pont, második bekezdés (79. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással. | További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok
  könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással.

További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok
  könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással.

, valamint a helyi és regionális önkormányzatok

62.
  módosítás

62.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai Innovációs és Technológiai Intézet”, 3.1. pont, negyedik bekezdés, első mondat (79. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az innovációs kihívások jellege és nagyságrendje megkívánja a szereplők és az erőforrások európai szinten történő mobilizálását és a velük való európai szintű kapcsolattartást, ami a határokon átnyúló együttműködés erősítésével oldható meg. | Az innovációs kihívások jellege és nagyságrendje megkívánja a szereplők és az erőforrások európai szinten történő mobilizálását és a velük való európai szintű kapcsolattartást, ami a
  régiókon és
  határokon átnyúló együttműködés erősítésével oldható meg. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az innovációs kihívások jellege és nagyságrendje megkívánja a szereplők és az erőforrások európai szinten történő mobilizálását és a velük való európai szintű kapcsolattartást, ami a határokon átnyúló együttműködés erősítésével oldható meg.

Az innovációs kihívások jellege és nagyságrendje megkívánja a szereplők és az erőforrások európai szinten történő mobilizálását és a velük való európai szintű kapcsolattartást, ami a
  régiókon és
  határokon átnyúló együttműködés erősítésével oldható meg.

régiókon és

63.
  módosítás

63.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai Innovációs és Technológiai Intézet”, 3.2.1. pont (80. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3.2. | Beavatkozási területek |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.2.

3.2.

Beavatkozási területek

| 3.2. | Beavatkozási területek |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Beavatkozási területek

| 3.2.1. | Fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte

Az EIT növekvő szerepet játszik a fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében. Továbbra is elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik. A kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával tovább erősíti az őt körülvevő innovációs ökoszisztémákat. Az EIT ezen túl – regionális innovációs rendszerének bővítésével – hozzájárul az innovációs teljesítmény terén Európa-szerte fennálló hiányosságok áthidalásához. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus igazodás és a hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak.

| 3.2.1. | Fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte

Az EIT növekvő szerepet játszik a fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében. Továbbra is elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik. A kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával tovább erősíti az őt körülvevő innovációs ökoszisztémákat. Az EIT ezen túl – regionális innovációs rendszerének bővítésével – hozzájárul az innovációs teljesítmény terén Európa-szerte fennálló hiányosságok áthidalásához. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal
  , többek között regionális ökoszisztémákkal és innovációs központokkal
  dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus igazodás és a hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak.

, többek között regionális ökoszisztémákkal és innovációs központokkal

64.
  módosítás

64.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „III. pillér – Nyílt innováció”, „Európai Innovációs és Technológiai Intézet”, 3.2.4. pont (81. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | A rendkívül innovatív vállalkozásoknak – induló és növekvő fázisban lévő vállalkozásoknak egyaránt – kínált támogatás (azaz a finanszírozás és a szolgáltatások) egyszerűsítése terén az EIT-vel való együttműködés, különösen a TIT-eken keresztül; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

A rendkívül innovatív vállalkozásoknak – induló és növekvő fázisban lévő vállalkozásoknak egyaránt – kínált támogatás (azaz a finanszírozás és a szolgáltatások) egyszerűsítése terén az EIT-vel való együttműködés, különösen a TIT-eken keresztül;

| — | A rendkívül innovatív vállalkozásoknak – induló és növekvő fázisban lévő vállalkozásoknak egyaránt – kínált támogatás (azaz a finanszírozás és a szolgáltatások) egyszerűsítése terén az EIT-vel való együttműködés, különösen a TIT-eken keresztül; |
| --- | --- |

—

A rendkívül innovatív vállalkozásoknak – induló és növekvő fázisban lévő vállalkozásoknak egyaránt – kínált támogatás (azaz a finanszírozás és a szolgáltatások) egyszerűsítése terén az EIT-vel való együttműködés, különösen a TIT-eken keresztül;

| — | EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében;

| — | EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében;

| — | Az
  uniós tagállamok bevonása
  – nemzeti és regionális szinten egyaránt –
  a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő nemzeti kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

—

Az
  uniós tagállamok bevonása
  – nemzeti és regionális szinten egyaránt –
  a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő nemzeti kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében;

Az

– nemzeti és regionális szinten egyaránt –

| — | Nemzeti szinten az
  uniós tagállamok
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok
  bevonása a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő nemzeti
  , regionális és helyi
  kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

—

Nemzeti szinten az
  uniós tagállamok
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok
  bevonása a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő nemzeti
  , regionális és helyi
  kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében;

Nemzeti szinten az

, valamint a helyi és regionális önkormányzatok

, regionális és helyi

65.
  módosítás

65.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése”, negyedik bekezdés (83. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ezenfelül
  a kutatást és az innovációt egyesek távoli, elitista dolognak tartják, aminek nincs egyértelmű haszna a polgárok számára; olyan hozzáállást elhintve ezzel, ami hátráltatja az innovatív megoldások létrejöttét és alkalmazását, és szkepticizmust keltve a tényadatokon alapuló közpolitikák irányában.
  Ehhez
  egyfelől a tudósok, a polgárok és a politikai döntéshozók közötti szorosabb kapcsolatokra, másfelől pedig szilárdabb alapokon álló megközelítésre van szükség maguknak a tudományos bizonyítékoknak az együttes hasznosításával kapcsolatban. | Ezek a kutatáshoz és az innovációhoz való hozzáférés terén fennálló különbségek és egyenlőtlenségek megtörhették a polgárok bizalmát,
  a kutatást és az innovációt
  viszont
  egyesek távoli, elitista dolognak
  is
  tartják, aminek nincs egyértelmű haszna a polgárok számára; olyan hozzáállást elhintve ezzel, ami hátráltatja az innovatív megoldások létrejöttét és alkalmazását, és szkepticizmust keltve a tényadatokon alapuló közpolitikák irányában.
  Ezért küzdeni kell a megfigyelt egyenlőtlenségek ellen, és ehhez
  egyfelől a tudósok, a polgárok és a politikai döntéshozók közötti szorosabb kapcsolatokra, másfelől pedig szilárdabb alapokon álló megközelítésre van szükség maguknak a tudományos bizonyítékoknak az együttes hasznosításával kapcsolatban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ezenfelül
  a kutatást és az innovációt egyesek távoli, elitista dolognak tartják, aminek nincs egyértelmű haszna a polgárok számára; olyan hozzáállást elhintve ezzel, ami hátráltatja az innovatív megoldások létrejöttét és alkalmazását, és szkepticizmust keltve a tényadatokon alapuló közpolitikák irányában.
  Ehhez
  egyfelől a tudósok, a polgárok és a politikai döntéshozók közötti szorosabb kapcsolatokra, másfelől pedig szilárdabb alapokon álló megközelítésre van szükség maguknak a tudományos bizonyítékoknak az együttes hasznosításával kapcsolatban.

Ezenfelül

Ehhez

Ezek a kutatáshoz és az innovációhoz való hozzáférés terén fennálló különbségek és egyenlőtlenségek megtörhették a polgárok bizalmát,
  a kutatást és az innovációt
  viszont
  egyesek távoli, elitista dolognak
  is
  tartják, aminek nincs egyértelmű haszna a polgárok számára; olyan hozzáállást elhintve ezzel, ami hátráltatja az innovatív megoldások létrejöttét és alkalmazását, és szkepticizmust keltve a tényadatokon alapuló közpolitikák irányában.
  Ezért küzdeni kell a megfigyelt egyenlőtlenségek ellen, és ehhez
  egyfelől a tudósok, a polgárok és a politikai döntéshozók közötti szorosabb kapcsolatokra, másfelől pedig szilárdabb alapokon álló megközelítésre van szükség maguknak a tudományos bizonyítékoknak az együttes hasznosításával kapcsolatban.

Ezek a kutatáshoz és az innovációhoz való hozzáférés terén fennálló különbségek és egyenlőtlenségek megtörhették a polgárok bizalmát,

viszont

is

Ezért küzdeni kell a megfigyelt egyenlőtlenségek ellen, és ehhez

66.
  módosítás

66.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése”, ötödik bekezdés (83. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre van szükség, amelyekhez nemzeti szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák hozzájárulhatnak), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi. | Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre van szükség, amelyekhez nemzeti
  , regionális és helyi
  szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák hozzájárulhatnak), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti
  , regionális és helyi
  szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre van szükség, amelyekhez nemzeti szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák hozzájárulhatnak), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi.

Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre van szükség, amelyekhez nemzeti
  , regionális és helyi
  szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák hozzájárulhatnak), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti
  , regionális és helyi
  szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi.

, regionális és helyi

, regionális és helyi

67.
  módosítás

67.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése”, hatodik bekezdés (83. és 84. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az e rész alapján támogatott tevékenységek az Európai Kutatási Térség szakpolitikai prioritásaival foglalkoznak, ugyanakkor általánosságban a Horizont Európa minden részének alapját képezik. Tevékenységek határozhatók meg továbbá a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli terjedésének előmozdítására is a kutatók és az innovátorok mobilitása révén. | Az e rész alapján támogatott tevékenységek az Európai Kutatási Térség szakpolitikai prioritásaival foglalkoznak, ugyanakkor általánosságban a Horizont Európa minden részének alapját képezik. Tevékenységek határozhatók meg továbbá a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli terjedésének előmozdítására is a kutatók és az innovátorok mobilitása révén.
  Más tevékenységek törekedhetnek az új regionális ökoszisztémák és innovációs központok kialakulásának, formálódásának és kiválóságának támogatására azokban a tagállamokban és régiókban, amelyek a kutatás és az innováció fejlődése terén lemaradásban vannak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az e rész alapján támogatott tevékenységek az Európai Kutatási Térség szakpolitikai prioritásaival foglalkoznak, ugyanakkor általánosságban a Horizont Európa minden részének alapját képezik. Tevékenységek határozhatók meg továbbá a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli terjedésének előmozdítására is a kutatók és az innovátorok mobilitása révén.

Az e rész alapján támogatott tevékenységek az Európai Kutatási Térség szakpolitikai prioritásaival foglalkoznak, ugyanakkor általánosságban a Horizont Európa minden részének alapját képezik. Tevékenységek határozhatók meg továbbá a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli terjedésének előmozdítására is a kutatók és az innovátorok mobilitása révén.
  Más tevékenységek törekedhetnek az új regionális ökoszisztémák és innovációs központok kialakulásának, formálódásának és kiválóságának támogatására azokban a tagállamokban és régiókban, amelyek a kutatás és az innováció fejlődése terén lemaradásban vannak.

Más tevékenységek törekedhetnek az új regionális ökoszisztémák és innovációs központok kialakulásának, formálódásának és kiválóságának támogatására azokban a tagállamokban és régiókban, amelyek a kutatás és az innováció fejlődése terén lemaradásban vannak.

68.
  módosítás

68.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése”, „A kiválóság megosztása” (85. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | Együttműködés a támogatható országokban új kiválósági központok létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti partnerségekre építve; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

Együttműködés a támogatható országokban új kiválósági központok létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti partnerségekre építve;

| — | Együttműködés a támogatható országokban
  új regionális ökoszisztémák és innovációs központok,
  új kiválósági központok létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti partnerségekre építve; |
| --- | --- |

—

Együttműködés a támogatható országokban
  új regionális ökoszisztémák és innovációs központok,
  új kiválósági központok létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti partnerségekre építve;

új regionális ökoszisztémák és innovációs központok,

| — | Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet valamely meghatározott területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel; |
| --- | --- |

—

Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet valamely meghatározott területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel;

| — | Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet valamely meghatározott területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel; |
| --- | --- |

—

Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet valamely meghatározott területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel;

| — | EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében; |
| --- | --- |

—

EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében;

| — | EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében; |
| --- | --- |

—

EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében;

| — | Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani. |
| --- | --- |

—

Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani.

| — | Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani. |
| --- | --- |

—

Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani.

| — | Régiókon átnyúló együttműködés a megosztott intelligens szakosodásokkal kapcsolatban, illetve a regionális ökoszisztémák és innovációs központok között, a kialakulóban és fejlődésben lévő ökoszisztémák bevonásának támogatásával és elősegítésével. |
| --- | --- |

—

Régiókon átnyúló együttműködés a megosztott intelligens szakosodásokkal kapcsolatban, illetve a regionális ökoszisztémák és innovációs központok között, a kialakulóban és fejlődésben lévő ökoszisztémák bevonásának támogatásával és elősegítésével.

Régiókon átnyúló együttműködés a megosztott intelligens szakosodásokkal kapcsolatban, illetve a regionális ökoszisztémák és innovációs központok között, a kialakulóban és fejlődésben lévő ökoszisztémák bevonásának támogatásával és elősegítésével.

69.
  módosítás

69.

módosítás

I. melléket „A programon belüli tevékenységek”, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése”, „Az EU kutatási és innovációs rendszerének megreformálása és javítása” (87. oldal)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A nemzeti szintű szakpolitikai reformokat kölcsönösen megerősítik uniós szintű szakpolitikai kezdeményezések kidolgozásán, kutatáson, hálózatépítésen, partnerségek létrehozásán, koordináción, adatgyűjtésen, nyomon követésen és értékelésen keresztül. | A nemzeti
  , regionális és helyi
  szintű szakpolitikai reformokat kölcsönösen megerősítik uniós szintű szakpolitikai kezdeményezések kidolgozásán, kutatáson, hálózatépítésen, partnerségek létrehozásán, koordináción, adatgyűjtésen, nyomon követésen és értékelésen keresztül. |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | A kutatási és innovációs politika ténybeli alapjának erősítése a nemzeti kutatási és innovációs rendszerek különböző dimenzióinak és komponenseinek – köztük a húzóerők, a hatások, a kapcsolódó szakpolitikák – mélyebb megértése céljából; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A nemzeti szintű szakpolitikai reformokat kölcsönösen megerősítik uniós szintű szakpolitikai kezdeményezések kidolgozásán, kutatáson, hálózatépítésen, partnerségek létrehozásán, koordináción, adatgyűjtésen, nyomon követésen és értékelésen keresztül.

A nemzeti
  , regionális és helyi
  szintű szakpolitikai reformokat kölcsönösen megerősítik uniós szintű szakpolitikai kezdeményezések kidolgozásán, kutatáson, hálózatépítésen, partnerségek létrehozásán, koordináción, adatgyűjtésen, nyomon követésen és értékelésen keresztül.

, regionális és helyi

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

A kutatási és innovációs politika ténybeli alapjának erősítése a nemzeti kutatási és innovációs rendszerek különböző dimenzióinak és komponenseinek – köztük a húzóerők, a hatások, a kapcsolódó szakpolitikák – mélyebb megértése céljából;

| — | A kutatási és innovációs politika ténybeli alapjának erősítése a nemzeti
  , regionális és helyi
  kutatási és innovációs rendszerek különböző dimenzióinak és komponenseinek – köztük a húzóerők, a hatások, a kapcsolódó szakpolitikák – mélyebb megértése céljából; |
| --- | --- |

—

A kutatási és innovációs politika ténybeli alapjának erősítése a nemzeti
  , regionális és helyi
  kutatási és innovációs rendszerek különböző dimenzióinak és komponenseinek – köztük a húzóerők, a hatások, a kapcsolódó szakpolitikák – mélyebb megértése céljából;

, regionális és helyi

| — | Előrejelzési tevékenységek, amelyek célja a közeli jövőben várható igények felmérése proaktív módon, a nemzeti szervekkel és a jövőorientált érdekelt felekkel együttműködve, az előrejelzési módszertan terén elért korábbi eredményekre alapozva, az eredményeket a politika szempontjából relevánsabbá téve, kiaknázva ugyanakkor a program folyamán és a programon túl is fennálló szinergiákat; |
| --- | --- |

—

Előrejelzési tevékenységek, amelyek célja a közeli jövőben várható igények felmérése proaktív módon, a nemzeti szervekkel és a jövőorientált érdekelt felekkel együttműködve, az előrejelzési módszertan terén elért korábbi eredményekre alapozva, az eredményeket a politika szempontjából relevánsabbá téve, kiaknázva ugyanakkor a program folyamán és a programon túl is fennálló szinergiákat;

| — | Előrejelzési tevékenységek, amelyek célja a közeli jövőben várható igények felmérése proaktív módon, a nemzeti szervekkel
  , a helyi és regionális önkormányzatokkal
  és a jövőorientált érdekelt felekkel együttműködve, az előrejelzési módszertan terén elért korábbi eredményekre alapozva, az eredményeket a politika szempontjából relevánsabbá téve, kiaknázva ugyanakkor a program folyamán és a programon túl is fennálló szinergiákat; |
| --- | --- |

—

Előrejelzési tevékenységek, amelyek célja a közeli jövőben várható igények felmérése proaktív módon, a nemzeti szervekkel
  , a helyi és regionális önkormányzatokkal
  és a jövőorientált érdekelt felekkel együttműködve, az előrejelzési módszertan terén elért korábbi eredményekre alapozva, az eredményeket a politika szempontjából relevánsabbá téve, kiaknázva ugyanakkor a program folyamán és a programon túl is fennálló szinergiákat;

, a helyi és regionális önkormányzatokkal

| — | A nyílt tudomány felé való átmenet meggyorsítása a nyílt tudományra vonatkozó politikák és gyakorlatok fejlesztésének és átvételének tagállamok, régiók, intézmények és kutatók szintjén történő nyomon követésével, elemzésével és támogatásával – olyan módon, hogy maximalizálják az uniós szintű szinergiákat és koherenciát; |
| --- | --- |

—

A nyílt tudomány felé való átmenet meggyorsítása a nyílt tudományra vonatkozó politikák és gyakorlatok fejlesztésének és átvételének tagállamok, régiók, intézmények és kutatók szintjén történő nyomon követésével, elemzésével és támogatásával – olyan módon, hogy maximalizálják az uniós szintű szinergiákat és koherenciát;

| — | A nyílt tudomány felé való átmenet meggyorsítása a nyílt tudományra vonatkozó politikák és gyakorlatok fejlesztésének és átvételének tagállamok, régiók
  , városok
  , intézmények és kutatók szintjén történő nyomon követésével, elemzésével és támogatásával – olyan módon, hogy maximalizálják az uniós szintű szinergiákat és koherenciát; |
| --- | --- |

—

A nyílt tudomány felé való átmenet meggyorsítása a nyílt tudományra vonatkozó politikák és gyakorlatok fejlesztésének és átvételének tagállamok, régiók
  , városok
  , intézmények és kutatók szintjén történő nyomon követésével, elemzésével és támogatásával – olyan módon, hogy maximalizálják az uniós szintű szinergiákat és koherenciát;

, városok

| — | A nemzeti kutatási és innovációs politika reformjának támogatása, többek között a szakpolitika-támogató eszköz egy sor megerősített szolgáltatásán (azaz szakértői felülvizsgálatokon, tudományos támogató tevékenységeken, kölcsönös tanulási gyakorlatokon és a tudásközponton) keresztül a tagállamok és a társult országok részére – az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Strukturálisreform-támogató Szolgálattal és a reformok végrehajtását elősegítő eszközzel szinergiában működve; |
| --- | --- |

—

A nemzeti kutatási és innovációs politika reformjának támogatása, többek között a szakpolitika-támogató eszköz egy sor megerősített szolgáltatásán (azaz szakértői felülvizsgálatokon, tudományos támogató tevékenységeken, kölcsönös tanulási gyakorlatokon és a tudásközponton) keresztül a tagállamok és a társult országok részére – az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Strukturálisreform-támogató Szolgálattal és a reformok végrehajtását elősegítő eszközzel szinergiában működve;

| — | A nemzeti
  , regionális és helyi
  kutatási és innovációs politika reformjának támogatása, többek között a szakpolitika-támogató eszköz egy sor megerősített szolgáltatásán (azaz szakértői felülvizsgálatokon, tudományos támogató tevékenységeken, kölcsönös tanulási gyakorlatokon és a tudásközponton) keresztül a tagállamok
  , a régiók
  és
  városok, valamint
  a társult országok részére – az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Strukturálisreform-támogató Szolgálattal és a reformok végrehajtását elősegítő eszközzel szinergiában működve; |
| --- | --- |

—

A nemzeti
  , regionális és helyi
  kutatási és innovációs politika reformjának támogatása, többek között a szakpolitika-támogató eszköz egy sor megerősített szolgáltatásán (azaz szakértői felülvizsgálatokon, tudományos támogató tevékenységeken, kölcsönös tanulási gyakorlatokon és a tudásközponton) keresztül a tagállamok
  , a régiók
  és
  városok, valamint
  a társult országok részére – az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Strukturálisreform-támogató Szolgálattal és a reformok végrehajtását elősegítő eszközzel szinergiában működve;

, regionális és helyi

, a régiók

városok, valamint

| — | A regionális ökoszisztémák és innovációs központok kialakulásának, formálódásának és fejlődésének támogatása. A tagállam és a helyi és regionális önkormányzatok együttes kérése esetén egyedi együttműködési intézkedés hajtható végre a Bizottság és ezen nemzeti, regionális és helyi szereplők között annak érdekében, hogy megerősítsék az ERFA és az ESZA+ használatának relevanciáját a kutatás és az innováció területén, megkönnyítsék a Horizont Európa programhoz való hozzáférést és fejlesszék a különböző alapok és a keretprogram közötti szinergiákat, például új európai partnerségek és társfinanszírozott programok keretében. Az Európai Bizottságnak a Horizont Európa program végrehajtásáért felelős szolgálatait és ügynökségeit közvetlenül bevonják ebbe a rendszerbe; |
| --- | --- |

—

A regionális ökoszisztémák és innovációs központok kialakulásának, formálódásának és fejlődésének támogatása. A tagállam és a helyi és regionális önkormányzatok együttes kérése esetén egyedi együttműködési intézkedés hajtható végre a Bizottság és ezen nemzeti, regionális és helyi szereplők között annak érdekében, hogy megerősítsék az ERFA és az ESZA+ használatának relevanciáját a kutatás és az innováció területén, megkönnyítsék a Horizont Európa programhoz való hozzáférést és fejlesszék a különböző alapok és a keretprogram közötti szinergiákat, például új európai partnerségek és társfinanszírozott programok keretében. Az Európai Bizottságnak a Horizont Európa program végrehajtásáért felelős szolgálatait és ügynökségeit közvetlenül bevonják ebbe a rendszerbe;

A regionális ökoszisztémák és innovációs központok kialakulásának, formálódásának és fejlődésének támogatása. A tagállam és a helyi és regionális önkormányzatok együttes kérése esetén egyedi együttműködési intézkedés hajtható végre a Bizottság és ezen nemzeti, regionális és helyi szereplők között annak érdekében, hogy megerősítsék az ERFA és az ESZA+ használatának relevanciáját a kutatás és az innováció területén, megkönnyítsék a Horizont Európa programhoz való hozzáférést és fejlesszék a különböző alapok és a keretprogram közötti szinergiákat, például új európai partnerségek és társfinanszírozott programok keretében. Az Európai Bizottságnak a Horizont Európa program végrehajtásáért felelős szolgálatait és ügynökségeit közvetlenül bevonják ebbe a rendszerbe;

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | megismétli arra irányuló kérését, hogy az Unió kutatásra, képzésre és innovációra irányuló pénzügyi erőfeszítését átfogó módon közelítsék meg, ami jelenleg nem érvényesül a költségvetési munkák során; |
| --- | --- |

1.

megismétli arra irányuló kérését, hogy az Unió kutatásra, képzésre és innovációra irányuló pénzügyi erőfeszítését átfogó módon közelítsék meg, ami jelenleg nem érvényesül a költségvetési munkák során;

| 2. | úgy véli, hogy a Horizont Európa programhoz rendelt erőforrások szintje a jelenlegi költségvetési helyzet tükrében kielégítő, és hogy ennek felülvizsgálata csak az uniós költségvetés jelentős növekedése esetén válhat indokolttá, amely esetben a felülvizsgálatot a III. pillérre és „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” részre kell összpontosítani; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Horizont Európa programhoz rendelt erőforrások szintje a jelenlegi költségvetési helyzet tükrében kielégítő, és hogy ennek felülvizsgálata csak az uniós költségvetés jelentős növekedése esetén válhat indokolttá, amely esetben a felülvizsgálatot a III. pillérre és „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” részre kell összpontosítani;

| 3. | aggodalmát fejezi ki annak kockázata miatt, hogy nőni fognak a jövőben nagyobb költségvetéssel rendelkező kutatási és innovációs keretprogram által nagymértékben támogatott városok és régiók, illetve a kohéziós politikához tartozó költségvetések csökkentését megsínylő többi város és régió közötti egyenlőtlenségek; megismétli, hogy az EUMSZ 174. cikkének értelmében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze; figyelmeztet arra, hogy nem elegendőek az annak érdekében tett lépések, hogy csökkenjenek a régiók közötti különbségek, kezelni lehessen a kihívásokat, köztük a demográfiai kihívást, és hogy mindenki számára elősegítsék a Horizont Európa programhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki annak kockázata miatt, hogy nőni fognak a jövőben nagyobb költségvetéssel rendelkező kutatási és innovációs keretprogram által nagymértékben támogatott városok és régiók, illetve a kohéziós politikához tartozó költségvetések csökkentését megsínylő többi város és régió közötti egyenlőtlenségek; megismétli, hogy az EUMSZ 174. cikkének értelmében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze; figyelmeztet arra, hogy nem elegendőek az annak érdekében tett lépések, hogy csökkenjenek a régiók közötti különbségek, kezelni lehessen a kihívásokat, köztük a demográfiai kihívást, és hogy mindenki számára elősegítsék a Horizont Európa programhoz való hozzáférést;

| 4. | kéri, hogy az egyenletes kiválóságot valóban az Unió valamennyi tagállamára és régiójára vonatkozóan vegyék figyelembe annak érdekében, hogy egész Európában és ne csak néhány nagy régióban és nagyvárosban javuljon a tudományos kiválóság mértéke; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy az egyenletes kiválóságot valóban az Unió valamennyi tagállamára és régiójára vonatkozóan vegyék figyelembe annak érdekében, hogy egész Európában és ne csak néhány nagy régióban és nagyvárosban javuljon a tudományos kiválóság mértéke;

| 5. | hangsúlyozza, hogy előrelépések történtek a tekintetben, hogy a Horizont Európa keretében figyelembe vegyék az innováció helyi és regionális szintű valós helyzetét, de nagyon sajnálja, hogy következetesen nem hajlandók elismerni a tudományos kiválóság területi beágyazottságát, a regionális ökoszisztémáknak és az innovációs központoknak az Unió dinamikájához való hozzájárulását, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak a kutatási és innovációs politikák programozásában és végrehajtásában betöltött szerepét; úgy véli, hogy a regionális ökoszisztémák és innovációs központok hivatalos meghatározásának bevezetése a feltétele annak, hogy ténylegesen figyelembe vegyék őket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy előrelépések történtek a tekintetben, hogy a Horizont Európa keretében figyelembe vegyék az innováció helyi és regionális szintű valós helyzetét, de nagyon sajnálja, hogy következetesen nem hajlandók elismerni a tudományos kiválóság területi beágyazottságát, a regionális ökoszisztémáknak és az innovációs központoknak az Unió dinamikájához való hozzájárulását, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak a kutatási és innovációs politikák programozásában és végrehajtásában betöltött szerepét; úgy véli, hogy a regionális ökoszisztémák és innovációs központok hivatalos meghatározásának bevezetése a feltétele annak, hogy ténylegesen figyelembe vegyék őket;

| 6. | határozottan kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok teljes mértékben vegyenek részt a Horizont Európa program végrehajtását vezérlő stratégiai tervezésben, és hogy ennek keretében vegyék figyelembe az intelligens szakosodási stratégiákat; |
| --- | --- |

6.

határozottan kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok teljes mértékben vegyenek részt a Horizont Európa program végrehajtását vezérlő stratégiai tervezésben, és hogy ennek keretében vegyék figyelembe az intelligens szakosodási stratégiákat;

| 7. | véleménye szerint a program és a projektek értékeléséhez szükség van arra, hogy a hatás fogalmának összetevői között a területi hatásokat is elismerjék; |
| --- | --- |

7.

véleménye szerint a program és a projektek értékeléséhez szükség van arra, hogy a hatás fogalmának összetevői között a területi hatásokat is elismerjék;

| 8. | elengedhetetlennek tartja, hogy az európai, a nemzeti, a regionális és a helyi innovációs politikák közötti szükséges kapcsolatot egyértelműen kifejtsék, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vegyenek az Európai Innovációs Tanács fórumán; |
| --- | --- |

8.

elengedhetetlennek tartja, hogy az európai, a nemzeti, a regionális és a helyi innovációs politikák közötti szükséges kapcsolatot egyértelműen kifejtsék, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vegyenek az Európai Innovációs Tanács fórumán;

| 9. | teljes mértékben támogatja az új európai partnerségeket és a társfinanszírozott cselekvéseket, amelyek a régiókon átnyúló együttműködések, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok konzorciumai által végrehajtott programok kitüntetett finanszírozási eszközeivé válhatnak (a területek összekapcsolásának eljárása); kéri, hogy a Horizont Európa program egy jelentős részét e megoldásokon keresztül hajtsák végre, különösen a II. és a III. pillér keretében; |
| --- | --- |

9.

teljes mértékben támogatja az új európai partnerségeket és a társfinanszírozott cselekvéseket, amelyek a régiókon átnyúló együttműködések, valamint a regionális ökoszisztémák és innovációs központok konzorciumai által végrehajtott programok kitüntetett finanszírozási eszközeivé válhatnak (a területek összekapcsolásának eljárása); kéri, hogy a Horizont Európa program egy jelentős részét e megoldásokon keresztül hajtsák végre, különösen a II. és a III. pillér keretében;

| 10. | szorgalmazza, hogy a Horizont Európa programra épülő valamely cselekvés vagy cselekvési program társfinanszírozása érdekében mozgósított összes forrásra az erre a programra alkalmazandó jogszabályokat, különösen az állami támogatásra vonatkozó jogszabályokat alkalmazzák; |
| --- | --- |

10.

szorgalmazza, hogy a Horizont Európa programra épülő valamely cselekvés vagy cselekvési program társfinanszírozása érdekében mozgósított összes forrásra az erre a programra alkalmazandó jogszabályokat, különösen az állami támogatásra vonatkozó jogszabályokat alkalmazzák;

| 11. | elengedhetetlennek tartja, hogy a különböző alapok és a keretprogram közötti szinergiák pontos keretét az „5K” – koherencia, komplementaritás, kompatibilitás, közös alkotás, a helyi szereplők közösségeinek elismerése – elve mentén határozzák meg; hangsúlyozza, hogy a tényleges közös alkotás eljárása alapvető fontosságú, többek között a kiválósági pecsét végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

11.

elengedhetetlennek tartja, hogy a különböző alapok és a keretprogram közötti szinergiák pontos keretét az „5K” – koherencia, komplementaritás, kompatibilitás, közös alkotás, a helyi szereplők közösségeinek elismerése – elve mentén határozzák meg; hangsúlyozza, hogy a tényleges közös alkotás eljárása alapvető fontosságú, többek között a kiválósági pecsét végrehajtása érdekében;

| 12. | határozottan ellenzi, hogy a kohéziós politikára szolgáló források egy részének a Horizont Európa programhoz történő átcsoportosítása lehetőségéről szisztematikusan a tagállamok döntsenek; határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy ezt a lehetőséget az érintett irányító hatóság gyakorolja, és hogy az ilyen források mozgósításának szabályait ez a hatóság és az Európai Bizottság közös megegyezéssel állapítsa meg, és biztosítsák, hogy ezek a források visszajussanak az érintett földrajzi területre; |
| --- | --- |

12.

határozottan ellenzi, hogy a kohéziós politikára szolgáló források egy részének a Horizont Európa programhoz történő átcsoportosítása lehetőségéről szisztematikusan a tagállamok döntsenek; határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy ezt a lehetőséget az érintett irányító hatóság gyakorolja, és hogy az ilyen források mozgósításának szabályait ez a hatóság és az Európai Bizottság közös megegyezéssel állapítsa meg, és biztosítsák, hogy ezek a források visszajussanak az érintett földrajzi területre;

| 13. | hangsúlyozza az „európai innovációs ökoszisztémákra” vonatkozóan a III. pillér keretében előirányzott támogatási cselekvés fontosságát és jelentőségét, és kéri, hogy annak költségvetését jelentős mértékben növeljék, és hogy ezt a megközelítést alkalmazzák többek között a regionális ökoszisztémákra és innovációs központokra; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az „európai innovációs ökoszisztémákra” vonatkozóan a III. pillér keretében előirányzott támogatási cselekvés fontosságát és jelentőségét, és kéri, hogy annak költségvetését jelentős mértékben növeljék, és hogy ezt a megközelítést alkalmazzák többek között a regionális ökoszisztémákra és innovációs központokra;

| 14. | a II. pillérrel kapcsolatban aggodalmát fejezi ki annak veszélye miatt, hogy a „küldetések” elcsépeltté válnak, és kéri, hogy térjenek vissza a Lamy-jelentésben javasolt operatív és közös alkotáson alapuló megközelítéshez; aggódik továbbá a bölcsészet- és társadalomtudományok gyenge helye miatt; kéri, hogy bővítsék az „Inkluzív és biztonságos társadalom” klaszter keretében tárgyalt témákat; |
| --- | --- |

14.

a II. pillérrel kapcsolatban aggodalmát fejezi ki annak veszélye miatt, hogy a „küldetések” elcsépeltté válnak, és kéri, hogy térjenek vissza a Lamy-jelentésben javasolt operatív és közös alkotáson alapuló megközelítéshez; aggódik továbbá a bölcsészet- és társadalomtudományok gyenge helye miatt; kéri, hogy bővítsék az „Inkluzív és biztonságos társadalom” klaszter keretében tárgyalt témákat;

| 15. | kéri, hogy az „Élelmiszerek és természeti erőforrások” klaszter keretében a mezőgazdaság tekintetében az agroökológiai termelési módokkal és az agrár-erdőgazdálkodással, valamint a helyi élelmiszerrendszerek fejlesztésével kapcsolatos kutatás élvezzen elsőbbséget; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy az „Élelmiszerek és természeti erőforrások” klaszter keretében a mezőgazdaság tekintetében az agroökológiai termelési módokkal és az agrár-erdőgazdálkodással, valamint a helyi élelmiszerrendszerek fejlesztésével kapcsolatos kutatás élvezzen elsőbbséget;

| 16. | tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság javaslatai tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elvét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ebben a jelentésben szereplő javaslatokat figyelembe vegyék a szubszidiaritással foglalkozó munkacsoport munkájának eredményeként megszületett következtetések konkrét végrehajtásához. |
| --- | --- |

16.

tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság javaslatai tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elvét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ebben a jelentésben szereplő javaslatokat figyelembe vegyék a szubszidiaritással foglalkozó munkacsoport munkájának eredményeként megszületett következtetések konkrét végrehajtásához.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/125

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat rendeletre az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról

(2018/C 461/12)

| Főelőadó: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), Finistère megye közgyűlésének elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról és az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
  COM(2018) 390 final |

Főelőadó:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), Finistère megye közgyűlésének elnöke

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról és az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2018) 390 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.
  módosítás

(8)
  preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az (EU) xx/xx rendeletben[6] meghatározott többéves pénzügyi keretről szóló javaslat előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHA költségvetésének folyó áron 6 140 000 000  EUR-nak kell lennie. Az ETHA forrásait meg kell osztani a megosztott, a közvetlen és közvetett irányítás között. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra 5 311 000 000  EUR-t, a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig
  829 000 000  EUR
  -t kell előirányozni. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a 2021–2027 közötti programozási időszak megosztott irányítás alá tartozó nemzeti juttatásai meghatározásának az ETHA 2014–2020 közötti megosztásán kell alapulnia. Meghatározott összegeket kell elkülöníteni a legkülső régiók számára, az ellenőrzésre és végrehajtásra, valamint a halászati gazdálkodással összefüggő és tudományos célú adatgyűjtésre és -kezelésre, míg a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének és rendkívüli szüneteltetésének támogatására szolgáló összegek esetében felső határt kell meghatározni. | Az (EU) xx/xx rendeletben[6] meghatározott többéves pénzügyi keretről szóló javaslat előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHA költségvetésének
  ugyanazon a szinten kell maradnia, mint a 2014–2020-as időszakban:
  folyó áron 6 400 000 000  EUR-nak kell lennie. Az ETHA forrásait meg kell osztani a megosztott, a közvetlen és közvetett irányítás között. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra
  az ETHA teljes költségvetésének 90 %-át (
  5 760 000 000  EUR-t), a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig
  10 %-át (640 000 000  EUR
  -t) kell előirányozni. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a 2021–2027 közötti programozási időszak megosztott irányítás alá tartozó nemzeti juttatásai meghatározásának az ETHA 2014–2020 közötti megosztásán kell alapulnia. Meghatározott összegeket kell elkülöníteni a legkülső régiók számára, az ellenőrzésre és végrehajtásra, valamint a halászati gazdálkodással összefüggő és tudományos célú adatgyűjtésre és -kezelésre, míg a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének és rendkívüli szüneteltetésének támogatására szolgáló összegek esetében felső határt kell meghatározni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az (EU) xx/xx rendeletben[6] meghatározott többéves pénzügyi keretről szóló javaslat előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHA költségvetésének folyó áron 6 140 000 000  EUR-nak kell lennie. Az ETHA forrásait meg kell osztani a megosztott, a közvetlen és közvetett irányítás között. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra 5 311 000 000  EUR-t, a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig
  829 000 000  EUR
  -t kell előirányozni. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a 2021–2027 közötti programozási időszak megosztott irányítás alá tartozó nemzeti juttatásai meghatározásának az ETHA 2014–2020 közötti megosztásán kell alapulnia. Meghatározott összegeket kell elkülöníteni a legkülső régiók számára, az ellenőrzésre és végrehajtásra, valamint a halászati gazdálkodással összefüggő és tudományos célú adatgyűjtésre és -kezelésre, míg a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének és rendkívüli szüneteltetésének támogatására szolgáló összegek esetében felső határt kell meghatározni.

Az (EU) xx/xx rendeletben[6] meghatározott többéves pénzügyi keretről szóló javaslat előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHA költségvetésének
  ugyanazon a szinten kell maradnia, mint a 2014–2020-as időszakban:
  folyó áron 6 400 000 000  EUR-nak kell lennie. Az ETHA forrásait meg kell osztani a megosztott, a közvetlen és közvetett irányítás között. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra
  az ETHA teljes költségvetésének 90 %-át (
  5 760 000 000  EUR-t), a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig
  10 %-át (640 000 000  EUR
  -t) kell előirányozni. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a 2021–2027 közötti programozási időszak megosztott irányítás alá tartozó nemzeti juttatásai meghatározásának az ETHA 2014–2020 közötti megosztásán kell alapulnia. Meghatározott összegeket kell elkülöníteni a legkülső régiók számára, az ellenőrzésre és végrehajtásra, valamint a halászati gazdálkodással összefüggő és tudományos célú adatgyűjtésre és -kezelésre, míg a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének és rendkívüli szüneteltetésének támogatására szolgáló összegek esetében felső határt kell meghatározni.

Indokolás

Az előirányzott költségvetést a jelenlegi szinten kell tartani. A megosztott, közvetlen és közvetett irányítás közötti 90/10 arányt vissza kell hozni (a megosztott irányítás esetében javasolt 86 %-kal szemben).

2.
  módosítás

(10)
  preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az ETHA a következő négy prioritáson alapul: a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. Ezeket a prioritásokat megosztott, közvetlen és közvetett irányítás révén kell megvalósítani. | Az ETHA a következő négy prioritáson alapul: a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. Ezeket a prioritásokat megosztott, közvetlen és közvetett irányítás révén kell megvalósítani.
  A halászati és tengerügyi politika előtt álló jelenlegi kihívásokat tekintve különösen fontos, hogy az új ETHA biztosítsa, hogy a pénzeszközök könnyen hozzáférhetők legyenek a kedvezményezettek számára. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ETHA a következő négy prioritáson alapul: a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. Ezeket a prioritásokat megosztott, közvetlen és közvetett irányítás révén kell megvalósítani.

Az ETHA a következő négy prioritáson alapul: a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. Ezeket a prioritásokat megosztott, közvetlen és közvetett irányítás révén kell megvalósítani.
  A halászati és tengerügyi politika előtt álló jelenlegi kihívásokat tekintve különösen fontos, hogy az új ETHA biztosítsa, hogy a pénzeszközök könnyen hozzáférhetők legyenek a kedvezményezettek számára.

Indokolás

A négy prioritás üdvözlendő, a kedvezményezettek érdekeire történő összpontosítást azonban erősebben hangsúlyozni kell.

3.
  módosítás

(12a)
  preambulumbekezdés
  (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Az ETHA-nak az Egyesült Nemzetek más fenntartható fejlesztési céljaihoz (FFC) is hozzá kell járulnia. Ez a rendelet különösen a következő célokat veszi figyelembe:




  1.


  FFC – A szegénység felszámolása: az ETHA az EMVA-val együtt hozzájárul a legsérülékenyebb part menti közösségek életkörülményeinek javításához, különösen azok esetében, amelyek egyetlen, túlhalászással, globális változásokkal vagy környezeti problémákkal fenyegetett halászati erőforrástól függnek.




  3.


  FFC – Egészség és jóllét biztosítása: az ETHA az EMVA-val együtt hozzájárul az endémiás betegségekért felelős, part menti víztestek szennyezése elleni küzdelemhez, valamint a halászatból és akvakultúrából származó élelmiszerek jó minőségének biztosításához.




  7.


  FFC – Tiszta energiák: a kék gazdaság finanszírozásával az ETHA – a Horizont 2020 programra fordított alapokkal együtt – elősegíti a megújuló tengeri energiaforrások fejlesztését, és biztosítja, hogy ez a fejlesztés a tengeri környezet védelmével és a halászati erőforrások megőrzésével összeegyeztethető módon történjen.




  8.


  FFC – Tisztességes munka és gazdasági növekedés: az ETHA az ESZA-val együtt hozzájárul a kék gazdaság mint a gazdasági növekedés tényezője fejlődéséhez. Emellett biztosítja, hogy ez a gazdasági növekedés tisztességes munkahelyeket eredményezzen a part menti közösségek számára. Az ETHA másrészt hozzájárul a halászok munkakörülményeinek javításához.




  12.


  FFC – Felelősségteljes fogyasztás és termelés: az ETHA hozzájárul a természeti erőforrások észszerű felhasználásának előmozdításához, valamint a természeti és energetikai erőforrások pazarlásának korlátozásához.




  13.


  FFC – Az éghajlatváltozás elleni küzdelem: az ETHA a költségvetése egy részét az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére fordítja. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ETHA-nak az Egyesült Nemzetek más fenntartható fejlesztési céljaihoz (FFC) is hozzá kell járulnia. Ez a rendelet különösen a következő célokat veszi figyelembe:

1.


  FFC – A szegénység felszámolása: az ETHA az EMVA-val együtt hozzájárul a legsérülékenyebb part menti közösségek életkörülményeinek javításához, különösen azok esetében, amelyek egyetlen, túlhalászással, globális változásokkal vagy környezeti problémákkal fenyegetett halászati erőforrástól függnek.

3.


  FFC – Egészség és jóllét biztosítása: az ETHA az EMVA-val együtt hozzájárul az endémiás betegségekért felelős, part menti víztestek szennyezése elleni küzdelemhez, valamint a halászatból és akvakultúrából származó élelmiszerek jó minőségének biztosításához.

7.


  FFC – Tiszta energiák: a kék gazdaság finanszírozásával az ETHA – a Horizont 2020 programra fordított alapokkal együtt – elősegíti a megújuló tengeri energiaforrások fejlesztését, és biztosítja, hogy ez a fejlesztés a tengeri környezet védelmével és a halászati erőforrások megőrzésével összeegyeztethető módon történjen.

8.


  FFC – Tisztességes munka és gazdasági növekedés: az ETHA az ESZA-val együtt hozzájárul a kék gazdaság mint a gazdasági növekedés tényezője fejlődéséhez. Emellett biztosítja, hogy ez a gazdasági növekedés tisztességes munkahelyeket eredményezzen a part menti közösségek számára. Az ETHA másrészt hozzájárul a halászok munkakörülményeinek javításához.

12.


  FFC – Felelősségteljes fogyasztás és termelés: az ETHA hozzájárul a természeti erőforrások észszerű felhasználásának előmozdításához, valamint a természeti és energetikai erőforrások pazarlásának korlátozásához.

13.


  FFC – Az éghajlatváltozás elleni küzdelem: az ETHA a költségvetése egy részét az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére fordítja.

Indokolás

Az Európai Unió fontos szerepet játszott a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó globális program meghatározásában, és kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mértékben hozzá fog járulni a programban meghatározott 17 cél megvalósításához (az Európai Bizottság 2016. november 22-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – COM(2016) 739).

4.
  módosítás

(26)
  preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Tekintettel a közös halászati politika állományvédelmi célkitűzéseinek elérése előtt álló kihívásokra, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a halászat és a halászflották irányítását célzó intézkedéseket. Ezzel összefüggésben egyes flottaszegmensek és tengermedencék esetében olykor továbbra is szükség lehet a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, és a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez. Az ilyen támogatás az 1380/2013/EU rendelet 22. cikk (4) bekezdésében előírt, a strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek megvalósításának eszköze, amelyet vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és utólagos felszerelésével kell végrehajtani. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma hobbihorgászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, a támogatás csak akkor nyújtható, ha az utólagos felszerelés összhangban van a közös halászati politikával és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel. A halászflották kiigazítása és az állományvédelmi célkitűzések közötti összhang érdekében a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtandó támogatást szigorúan az eredmények elérésétől kell függővé tenni, illetve ahhoz kell kötni. Ezért az (EU) xx/xx rendeletben (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) előírtaknak megfelelően ilyen támogatás kizárólag a költségektől független finanszírozás keretében biztosítható. E mechanizmus keretében a halászati tevékenységek végleges beszüntetését a Bizottság nem a ténylegesen felmerülő költségek, hanem a feltételek teljesülése és az elért eredmények alapján téríti meg a tagállamok részére. A Bizottságnak e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatároznia ezeket a feltételeket, és azoknak a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek teljesüléséhez kell kapcsolódniuk. | Tekintettel a közös halászati politika állományvédelmi célkitűzéseinek elérése előtt álló kihívásokra, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a halászat és a halászflották irányítását célzó intézkedéseket
  , amint azt az Európai Parlament által elfogadott, a legkülső régiókban nyilvántartott halászflották igazgatásáról szóló jelentés is tartalmazza
  . Ezzel összefüggésben egyes flottaszegmensek és tengermedencék esetében olykor továbbra is szükség lehet a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, és a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez. Az ilyen támogatás az 1380/2013/EU rendelet 22. cikk (4) bekezdésében előírt, a strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek megvalósításának eszköze, amelyet vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és utólagos felszerelésével kell végrehajtani. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma hobbihorgászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, a támogatás csak akkor nyújtható, ha az utólagos felszerelés összhangban van a közös halászati politikával és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel. A halászflották kiigazítása és az állományvédelmi célkitűzések közötti összhang érdekében a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtandó támogatást szigorúan az eredmények elérésétől kell függővé tenni, illetve ahhoz kell kötni. Ezért az (EU) xx/xx rendeletben (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) előírtaknak megfelelően ilyen támogatás kizárólag a költségektől független finanszírozás keretében biztosítható. E mechanizmus keretében a halászati tevékenységek végleges beszüntetését a Bizottság nem a ténylegesen felmerülő költségek, hanem a feltételek teljesülése és az elért eredmények alapján téríti meg a tagállamok részére. A Bizottságnak e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatároznia ezeket a feltételeket, és azoknak a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek teljesüléséhez kell kapcsolódniuk. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Tekintettel a közös halászati politika állományvédelmi célkitűzéseinek elérése előtt álló kihívásokra, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a halászat és a halászflották irányítását célzó intézkedéseket. Ezzel összefüggésben egyes flottaszegmensek és tengermedencék esetében olykor továbbra is szükség lehet a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, és a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez. Az ilyen támogatás az 1380/2013/EU rendelet 22. cikk (4) bekezdésében előírt, a strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek megvalósításának eszköze, amelyet vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és utólagos felszerelésével kell végrehajtani. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma hobbihorgászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, a támogatás csak akkor nyújtható, ha az utólagos felszerelés összhangban van a közös halászati politikával és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel. A halászflották kiigazítása és az állományvédelmi célkitűzések közötti összhang érdekében a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtandó támogatást szigorúan az eredmények elérésétől kell függővé tenni, illetve ahhoz kell kötni. Ezért az (EU) xx/xx rendeletben (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) előírtaknak megfelelően ilyen támogatás kizárólag a költségektől független finanszírozás keretében biztosítható. E mechanizmus keretében a halászati tevékenységek végleges beszüntetését a Bizottság nem a ténylegesen felmerülő költségek, hanem a feltételek teljesülése és az elért eredmények alapján téríti meg a tagállamok részére. A Bizottságnak e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatároznia ezeket a feltételeket, és azoknak a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek teljesüléséhez kell kapcsolódniuk.

Tekintettel a közös halászati politika állományvédelmi célkitűzéseinek elérése előtt álló kihívásokra, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a halászat és a halászflották irányítását célzó intézkedéseket
  , amint azt az Európai Parlament által elfogadott, a legkülső régiókban nyilvántartott halászflották igazgatásáról szóló jelentés is tartalmazza
  . Ezzel összefüggésben egyes flottaszegmensek és tengermedencék esetében olykor továbbra is szükség lehet a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, és a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez. Az ilyen támogatás az 1380/2013/EU rendelet 22. cikk (4) bekezdésében előírt, a strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek megvalósításának eszköze, amelyet vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és utólagos felszerelésével kell végrehajtani. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma hobbihorgászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, a támogatás csak akkor nyújtható, ha az utólagos felszerelés összhangban van a közös halászati politikával és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel. A halászflották kiigazítása és az állományvédelmi célkitűzések közötti összhang érdekében a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtandó támogatást szigorúan az eredmények elérésétől kell függővé tenni, illetve ahhoz kell kötni. Ezért az (EU) xx/xx rendeletben (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) előírtaknak megfelelően ilyen támogatás kizárólag a költségektől független finanszírozás keretében biztosítható. E mechanizmus keretében a halászati tevékenységek végleges beszüntetését a Bizottság nem a ténylegesen felmerülő költségek, hanem a feltételek teljesülése és az elért eredmények alapján téríti meg a tagállamok részére. A Bizottságnak e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatároznia ezeket a feltételeket, és azoknak a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek teljesüléséhez kell kapcsolódniuk.

Indokolás

Az Európai Parlament Rodust-jelentése (A8-0138/2017) azt javasolja, hogy engedélyezzék a halászflották felújításának állami finanszírozását a legkülső régiókban.

5.
  módosítás

(28)
  preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Kisüzemi part menti halászati tevékenységet a 12 méternél kisebb, vontatott halászeszközt igénybe nem vevő halászhajók folytatnak. Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató szereplők fő bevételi forrása nagy mértékben függ az egészséges halállományoktól. Az ETHA-nak ezért – az ellenőrzéssel és végrehajtással kapcsolatos tevékenységek esetében is – 100 %-os támogatási intenzitás biztosításával kedvezményes elbánásban kell részesítenie a kisüzemi kedvezményezetteket, hogy ösztönözze őket a fenntartható halászati gyakorlatok alkalmazására. Ezenfelül bizonyos támogatási területeket a kisüzemi halászat céljára kell fenntartani azokban a flottaszegmensekben, ahol a halászati kapacitás egyensúlyban van a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; ilyen lehet például a használt hajók beszerzésének
  és a hajtómű cseréjének vagy korszerűsítésének
  támogatása. A tagállamok programjainak ezenkívül szintén tartalmaznia kell egy, a kisüzemi part menti halászatra irányuló cselekvési tervet, amelyet olyan mutatók alapján kell nyomon követni, amelyekre vonatkozóan mérföldköveket és célokat szükséges meghatározni. | Kisüzemi part menti halászati tevékenységet a 12 méternél kisebb, vontatott halászeszközt igénybe nem vevő halászhajók folytatnak
  , valamint idesorolandó a halászhajó nélkül kifogott, külső vázas, ehető vízi gerinctelenek begyűjtése is
  . Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató szereplők fő bevételi forrása nagy mértékben függ az egészséges halállományoktól. Az ETHA-nak ezért – az ellenőrzéssel és végrehajtással kapcsolatos tevékenységek esetében is – 100 %-os támogatási intenzitás biztosításával kedvezményes elbánásban kell részesítenie a kisüzemi kedvezményezetteket, hogy ösztönözze őket a fenntartható halászati gyakorlatok alkalmazására. Ezenfelül bizonyos támogatási területeket a kisüzemi halászat céljára kell fenntartani azokban a flottaszegmensekben, ahol a halászati kapacitás egyensúlyban van a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; ilyen lehet például a használt hajók beszerzésének támogatása
  vagy a halászati kapacitás, illetve erőkifejtés növekedésével együtt nem járó új halászhajók építése
  . A tagállamok programjainak ezenkívül szintén tartalmaznia kell egy, a kisüzemi part menti halászatra irányuló cselekvési tervet, amelyet olyan mutatók alapján kell nyomon követni, amelyekre vonatkozóan mérföldköveket és célokat szükséges meghatározni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Kisüzemi part menti halászati tevékenységet a 12 méternél kisebb, vontatott halászeszközt igénybe nem vevő halászhajók folytatnak. Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató szereplők fő bevételi forrása nagy mértékben függ az egészséges halállományoktól. Az ETHA-nak ezért – az ellenőrzéssel és végrehajtással kapcsolatos tevékenységek esetében is – 100 %-os támogatási intenzitás biztosításával kedvezményes elbánásban kell részesítenie a kisüzemi kedvezményezetteket, hogy ösztönözze őket a fenntartható halászati gyakorlatok alkalmazására. Ezenfelül bizonyos támogatási területeket a kisüzemi halászat céljára kell fenntartani azokban a flottaszegmensekben, ahol a halászati kapacitás egyensúlyban van a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; ilyen lehet például a használt hajók beszerzésének
  és a hajtómű cseréjének vagy korszerűsítésének
  támogatása. A tagállamok programjainak ezenkívül szintén tartalmaznia kell egy, a kisüzemi part menti halászatra irányuló cselekvési tervet, amelyet olyan mutatók alapján kell nyomon követni, amelyekre vonatkozóan mérföldköveket és célokat szükséges meghatározni.

Kisüzemi part menti halászati tevékenységet a 12 méternél kisebb, vontatott halászeszközt igénybe nem vevő halászhajók folytatnak
  , valamint idesorolandó a halászhajó nélkül kifogott, külső vázas, ehető vízi gerinctelenek begyűjtése is
  . Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató szereplők fő bevételi forrása nagy mértékben függ az egészséges halállományoktól. Az ETHA-nak ezért – az ellenőrzéssel és végrehajtással kapcsolatos tevékenységek esetében is – 100 %-os támogatási intenzitás biztosításával kedvezményes elbánásban kell részesítenie a kisüzemi kedvezményezetteket, hogy ösztönözze őket a fenntartható halászati gyakorlatok alkalmazására. Ezenfelül bizonyos támogatási területeket a kisüzemi halászat céljára kell fenntartani azokban a flottaszegmensekben, ahol a halászati kapacitás egyensúlyban van a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; ilyen lehet például a használt hajók beszerzésének támogatása
  vagy a halászati kapacitás, illetve erőkifejtés növekedésével együtt nem járó új halászhajók építése
  . A tagállamok programjainak ezenkívül szintén tartalmaznia kell egy, a kisüzemi part menti halászatra irányuló cselekvési tervet, amelyet olyan mutatók alapján kell nyomon követni, amelyekre vonatkozóan mérföldköveket és célokat szükséges meghatározni.

Indokolás

Az ETHA-rendelet célja, hogy hozzájáruljon a globális felmelegedés elleni küzdelemre vonatkozó uniós politikához ((13) preambulumbekezdés). A hajók hajtó- és segédmotorjainak cseréje azon kevés intézkedések egyike, amelyek – különösen az új technológiák használatának köszönhetően – hozzájárulhatnak e célhoz, ezért nem helyes őket a kisüzemi halászatra korlátozni. A halászhajó nélküli halászatot, illetve kagylógyűjtést is a kisüzemi part menti halászat kategóriájába kell sorolni, továbbá az új hajók finanszírozása lehetővé teszi az európai halászflotta gyorsabb megújítását.

6.
  módosítás

(29)
  preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak címzett 2017. október 24-i bizottsági közleményben ismertetett legkülső régiók a Szerződés 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal rendelkeznek, amelyre fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a halászat és az akvakultúra fenntartható kiaknázására irányuló cselekvési tervet, valamint pénzügyi előirányzatot kell biztosítani e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA a legkülső régiók számára az elhelyezkedésükből és szigetjellegükből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújtson támogatást. E támogatás felső határát a teljes pénzügyi támogatás bizonyos százalékában kell meghatározni. Ezenkívül indokolt előírni, hogy a legkülső régiók esetében az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitás legyen alkalmazandó. | A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak címzett 2017. október 24-i bizottsági közleményben ismertetett legkülső régiók a Szerződés 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal rendelkeznek, amelyre fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a halászat és az akvakultúra fenntartható kiaknázására irányuló cselekvési tervet, valamint pénzügyi előirányzatot kell biztosítani e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA a legkülső régiók számára az elhelyezkedésükből és szigetjellegükből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújtson támogatást. E támogatás felső határát a teljes pénzügyi támogatás bizonyos százalékában kell meghatározni.
  Ezenkívül egyedi rendelkezéseket kellene fontolóra vanni annak biztosítására, hogy az ETHA támogathassa az ezekben a régiókban végrehajtott, a tengeri és a part menti biológiai sokféleség és ökoszisztémák védelmét és helyreállítását célzó fellépéseket, a halászflottákba irányuló beruházásokat, valamint az akvakultúrába és a feldolgozóiparba irányuló termelő beruházásokat. A halászflottákba irányuló beruházások kapcsán az ETHA-nak támogatnia kellene az ezeket a régiókat célzó egyedi intézkedéseket, tekintettel az ilyen régiók sajátosságaira és földrajzi adottságaira, és garantálnia kellene a halászati kapacitás és a halászati lehetőségek fenntartható egyensúlyát, összhangban az Európai Parlament a legkülső régiókban nyilvántartott halászflották igazgatásáról szóló állásfoglalásával.
  Ezenkívül indokolt előírni, hogy a legkülső régiók esetében az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitás legyen alkalmazandó. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak címzett 2017. október 24-i bizottsági közleményben ismertetett legkülső régiók a Szerződés 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal rendelkeznek, amelyre fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a halászat és az akvakultúra fenntartható kiaknázására irányuló cselekvési tervet, valamint pénzügyi előirányzatot kell biztosítani e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA a legkülső régiók számára az elhelyezkedésükből és szigetjellegükből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújtson támogatást. E támogatás felső határát a teljes pénzügyi támogatás bizonyos százalékában kell meghatározni. Ezenkívül indokolt előírni, hogy a legkülső régiók esetében az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitás legyen alkalmazandó.

A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak címzett 2017. október 24-i bizottsági közleményben ismertetett legkülső régiók a Szerződés 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal rendelkeznek, amelyre fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a halászat és az akvakultúra fenntartható kiaknázására irányuló cselekvési tervet, valamint pénzügyi előirányzatot kell biztosítani e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA a legkülső régiók számára az elhelyezkedésükből és szigetjellegükből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújtson támogatást. E támogatás felső határát a teljes pénzügyi támogatás bizonyos százalékában kell meghatározni.
  Ezenkívül egyedi rendelkezéseket kellene fontolóra vanni annak biztosítására, hogy az ETHA támogathassa az ezekben a régiókban végrehajtott, a tengeri és a part menti biológiai sokféleség és ökoszisztémák védelmét és helyreállítását célzó fellépéseket, a halászflottákba irányuló beruházásokat, valamint az akvakultúrába és a feldolgozóiparba irányuló termelő beruházásokat. A halászflottákba irányuló beruházások kapcsán az ETHA-nak támogatnia kellene az ezeket a régiókat célzó egyedi intézkedéseket, tekintettel az ilyen régiók sajátosságaira és földrajzi adottságaira, és garantálnia kellene a halászati kapacitás és a halászati lehetőségek fenntartható egyensúlyát, összhangban az Európai Parlament a legkülső régiókban nyilvántartott halászflották igazgatásáról szóló állásfoglalásával.
  Ezenkívül indokolt előírni, hogy a legkülső régiók esetében az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitás legyen alkalmazandó.

Indokolás

A legkülső régiók számára a többletköltségeik ellentételezésére nyújtott támogatás felső határát meg kell őrizni. Azonban különleges intézkedéseket indokol a legkülső régiók társadalmi és gazdasági helyzetének strukturális sérülékenysége és az a célkitűzés, amely szerint elő kell mozdítani e régiók fejlődését, illetve biztosítani kell az egyensúlyt és az esélyegyenlőséget az EU minden területi egysége között.

7.
  módosítás

(32)
  preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatónak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. A termelő beruházások esetében azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén kerül sor, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások. | Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatónak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. A termelő beruházások esetében
  – a legkülső régiókban végrehajtott beruházások kivételével –
  azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén kerül sor, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatónak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. A termelő beruházások esetében azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén kerül sor, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások.

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatónak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. A termelő beruházások esetében
  – a legkülső régiókban végrehajtott beruházások kivételével –
  azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén kerül sor, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások.

Indokolás

Az EUMSZ 349. cikke lehetővé teszi egyedi rendelkezések elfogadását a legkülső régiók tekintetében. A legkülső régiókban található vállalkozások instabil teljesítménye miatt továbbra is lehetővé kell tenni mindenfajta támogatás nyújtását a vállalkozások számára az ezekben a régiókban végrehajtandó termelő beruházások előmozdítása érdekében.

8.
  módosítás

(34)
  preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A feldolgozóiparnak szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez.
  Ilyen
  támogatások kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül nyújthatók, vissza nem térítendő támogatás formájában nem. | A feldolgozóiparnak szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez.
  A legkülső régiókba irányuló beruházások kivételével az ilyen
  támogatások kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül nyújthatók, vissza nem térítendő támogatás formájában nem. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A feldolgozóiparnak szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez.
  Ilyen
  támogatások kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül nyújthatók, vissza nem térítendő támogatás formájában nem.

A feldolgozóiparnak szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez.
  A legkülső régiókba irányuló beruházások kivételével az ilyen
  támogatások kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül nyújthatók, vissza nem térítendő támogatás formájában nem.

Indokolás

Az EUMSZ 349. cikke lehetővé teszi egyedi rendelkezések elfogadását a legkülső régiók tekintetében. A legkülső régiókban található vállalkozások instabil teljesítménye miatt továbbra is lehetővé kell tenni mindenfajta támogatás nyújtását a vállalkozások számára az ezekben a régiókban végrehajtandó termelő beruházások előmozdítása érdekében.

9.
  módosítás

3. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   (...) | (2)   (...) |
| | 16. | „környezeti esemény”: környezetkárosodással járó, természeti vagy ember által előidézett véletlenszerű esemény; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   (...)

(2)   (...)

16.

16.

„környezeti esemény”: környezetkárosodással járó, természeti vagy ember által előidézett véletlenszerű esemény;

| 17. | „akvakultúrával foglalkozó haltenyésztő”: bármely, a tagállam által elismert akvakultúra szakmában akvakultúrahajón tevékenykedő személy, vagy hajó nélküli tenyésztői szaktevékenységet folytató személy. |
| --- | --- |

17.

17.

„akvakultúrával foglalkozó haltenyésztő”: bármely, a tagállam által elismert akvakultúra szakmában akvakultúrahajón tevékenykedő személy, vagy hajó nélküli tenyésztői szaktevékenységet folytató személy.

| 18. | „tengerpart-menti halászat”: a felségvizeken belül zajló, 24 órát meg nem haladó időtartamú, 24 méternél nem hosszabb halászhajóval végzett halászati tevékenység. |
| --- | --- |

18.

18.

„tengerpart-menti halászat”: a felségvizeken belül zajló, 24 órát meg nem haladó időtartamú, 24 méternél nem hosszabb halászhajóval végzett halászati tevékenység.

Indokolás

Indokolás

A 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában használt környezeti esemény fogalma nincs meghatározva. Ezt érdemes meghatározni annak érdekében, hogy a fogalmat ne értelmezzék eltérően, és ne nyújtsanak be számtalan pontosítási kérelmet az Európai Bizottsághoz.

Szükségesnek tartjuk a 3. cikkbe illeszteni az „akvakultúrával foglalkozó haltenyésztő” definícióját annak érdekében, hogy az ezzel foglalkozó szakemberek tevékenységi köre meghatározásra kerüljön. Ugyanígy a „tengerpart-menti halászat” kifejezés beillesztését is, hiszen ez a Földközi-tenger meghatározó, egy napot meg nem haladó halászati tevékenysége.

10.
  módosítás

10.

módosítás

4. cikk

4. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Prioritások | Prioritások |
| Az ETHA hozzájárul a KHP és a tengerpolitika végrehajtásához. A következő prioritásokra irányul: | Az ETHA hozzájárul a KHP és a tengerpolitika végrehajtásához. A következő prioritásokra irányul: |
| 1. | a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Prioritások

Prioritások

Az ETHA hozzájárul a KHP és a tengerpolitika végrehajtásához. A következő prioritásokra irányul:

Az ETHA hozzájárul a KHP és a tengerpolitika végrehajtásához. A következő prioritásokra irányul:

1.

a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása;

| 1. | a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; |
| --- | --- |

1.

a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása;

| 2. | hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; |
| --- | --- |

2.

hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén;

| 2. | hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; |
| --- | --- |

2.

hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén;

| 3. | a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; |
| --- | --- |

3.

a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása;

| 3. | a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; |
| --- | --- |

3.

a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása;

| 4. | a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. |
| --- | --- |

4.

a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása.

| 4. | a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. |
| --- | --- |

4.

a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása.

Az ETHA keretében nyújtott támogatás hozzájárul az Uniónak a környezet- és éghajlatváltozások enyhítésével és az ilyen változásokhoz való alkalmazkodással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához. Ezt a hozzájárulást a IV. mellékletben ismertetett módszertan szerint kell nyomon követni.

Az ETHA keretében nyújtott támogatás hozzájárul az Uniónak a környezet- és éghajlatváltozások enyhítésével és az ilyen változásokhoz való alkalmazkodással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához.
  Ez magában foglalja a növendék halak kifejlődési lehetőségeinek javítására irányuló projektek végrehajtásának támogatását is a 2000/60/EK vízügyi keretirányelvvel összhangban.
  Ezt a hozzájárulást a IV. mellékletben ismertetett módszertan szerint kell nyomon követni.

Ez magában foglalja a növendék halak kifejlődési lehetőségeinek javítására irányuló projektek végrehajtásának támogatását is a 2000/60/EK vízügyi keretirányelvvel összhangban.

Indokolás

Indokolás

Az alap céljai között meg kell tartani az ökologizálás és az ökológiai fenntarthatóság közötti szoros kapcsolat biztosítását, beleértve a vízfolyások mint ívó- és ivadéknevelő helyek minőségének javítását.

11.
  módosítás

11.

módosítás

9. cikk

9. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   Az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 17. cikkében említett elemeken túlmenően a programnak a következőket kell tartalmaznia: | (3)   Az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 17. cikkében említett elemeken túlmenően a programnak a következőket kell tartalmaznia: |
| a) | helyzetelemzés az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és fenyegetések számbavételével, és annak meghatározása, hogy milyen igényekkel kell foglalkozni az adott földrajzi területen, ideértve szükség esetén a program által érintett tengermedencéket is; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   Az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 17. cikkében említett elemeken túlmenően a programnak a következőket kell tartalmaznia:

(3)   Az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 17. cikkében említett elemeken túlmenően a programnak a következőket kell tartalmaznia:

a)

helyzetelemzés az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és fenyegetések számbavételével, és annak meghatározása, hogy milyen igényekkel kell foglalkozni az adott földrajzi területen, ideértve szükség esetén a program által érintett tengermedencéket is;

| a) | helyzetelemzés az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és fenyegetések számbavételével, és annak meghatározása, hogy milyen igényekkel kell foglalkozni az adott földrajzi területen, ideértve szükség esetén a program által érintett tengermedencéket is; |
| --- | --- |

a)

helyzetelemzés az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és fenyegetések számbavételével, és annak meghatározása, hogy milyen igényekkel kell foglalkozni az adott földrajzi területen, ideértve szükség esetén a program által érintett tengermedencéket is;

| b) | a 15. cikkben említett, kisüzemi part menti halászatra vonatkozó cselekvési terv; |
| --- | --- |

b)

a 15. cikkben említett, kisüzemi part menti halászatra vonatkozó cselekvési terv;

| b) | a 15. cikkben említett, kisüzemi part menti halászatra vonatkozó cselekvési terv; |
| --- | --- |

b)

a 15. cikkben említett, kisüzemi part menti halászatra vonatkozó cselekvési terv;

| c) | adott esetben a (4) bekezdésben említett, legkülső régiókra vonatkozó cselekvési terv. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a (4) bekezdésben említett, legkülső régiókra vonatkozó cselekvési terv.

| c) | adott esetben a (4) bekezdésben említett, legkülső régiókra vonatkozó cselekvési terv; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a (4) bekezdésben említett, legkülső régiókra vonatkozó cselekvési terv;

| d) | adott esetben a halászat és a tengerügyek tekintetében illetékes, nemzeti szint alatti hatóságokra vonatkozó cselekvési terv vagy regionális operatív program. |
| --- | --- |

d)

d)

adott esetben a halászat és a tengerügyek tekintetében illetékes, nemzeti szint alatti hatóságokra vonatkozó cselekvési terv vagy regionális operatív program.

adott esetben a halászat és a tengerügyek tekintetében illetékes, nemzeti szint alatti hatóságokra vonatkozó cselekvési terv vagy regionális operatív program.

(...)

(...)

(6)   A Bizottság a programot az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 18. cikke szerint értékeli. Az értékelésben különösen az alábbi szempontokat veszi figyelembe:

(6)   A Bizottság a programot az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 18. cikke szerint értékeli. Az értékelésben különösen az alábbi szempontokat veszi figyelembe:

| a) | a program hozzájárulásának maximalizálása a 4. cikkben említett prioritásokhoz; |
| --- | --- |

a)

a program hozzájárulásának maximalizálása a 4. cikkben említett prioritásokhoz;

| a) | a program hozzájárulásának maximalizálása a 4. cikkben említett prioritásokhoz; |
| --- | --- |

a)

a program hozzájárulásának maximalizálása a 4. cikkben említett prioritásokhoz;

| b) | a flották halászati kapacitása és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly, amint arról a tagállamok évente jelentést tesznek az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

b)

a flották halászati kapacitása és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly, amint arról a tagállamok évente jelentést tesznek az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerint;

| b) | a flották halászati kapacitása és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly, amint arról a tagállamok évente jelentést tesznek az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

b)

a flották halászati kapacitása és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly, amint arról a tagállamok évente jelentést tesznek az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerint;

| c) | adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint elfogadott többéves irányítási tervek, az 1967/2006/EK tanácsi rendelet 19. cikke szerint elfogadott irányítási tervek, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásai, amennyiben azok alkalmazandók az Unióra nézve; |
| --- | --- |

c)

adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint elfogadott többéves irányítási tervek, az 1967/2006/EK tanácsi rendelet 19. cikke szerint elfogadott irányítási tervek, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásai, amennyiben azok alkalmazandók az Unióra nézve;

| c) | adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint elfogadott többéves irányítási tervek, az 1967/2006/EK tanácsi rendelet 19. cikke szerint elfogadott irányítási tervek, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásai, amennyiben azok alkalmazandók az Unióra nézve; |
| --- | --- |

c)

adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint elfogadott többéves irányítási tervek, az 1967/2006/EK tanácsi rendelet 19. cikke szerint elfogadott irányítási tervek, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásai, amennyiben azok alkalmazandók az Unióra nézve;

| d) | az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség végrehajtása;

| d) | az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség végrehajtása;

| e) | a fenntartható kék
  gazdaság
  társadalmi-gazdasági
  teljesítményének legújabb bizonyítékai, különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban
  ; |
| --- | --- |

e)

a fenntartható kék
  gazdaság
  társadalmi-gazdasági
  teljesítményének legújabb bizonyítékai, különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban
  ;

gazdaság

teljesítményének legújabb bizonyítékai, különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban

| e) | a fenntartható kék
  gazdaságban és különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban a programtól várt
  társadalmi-gazdasági
  hozzájárulás
  ; |
| --- | --- |

e)

a fenntartható kék
  gazdaságban és különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban a programtól várt
  társadalmi-gazdasági
  hozzájárulás
  ;

gazdaságban és különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban a programtól várt

hozzájárulás

| f) | szükség esetén az (5) bekezdésben említett elemzések; |
| --- | --- |

f)

szükség esetén az (5) bekezdésben említett elemzések;

| f) | szükség esetén az (5) bekezdésben említett elemzések; |
| --- | --- |

f)

szükség esetén az (5) bekezdésben említett elemzések;

| g) | a program hozzájárulása a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a Natura 2000-hez kapcsolódó támogatásnak pedig összhangban kell állnia a 92/43/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó tervvel; |
| --- | --- |

g)

a program hozzájárulása a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a Natura 2000-hez kapcsolódó támogatásnak pedig összhangban kell állnia a 92/43/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó tervvel;

| g) | a program hozzájárulása a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a Natura 2000-hez kapcsolódó támogatásnak pedig összhangban kell állnia a 92/43/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó tervvel; |
| --- | --- |

g)

a program hozzájárulása a tengeri ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához, a Natura 2000-hez kapcsolódó támogatásnak pedig összhangban kell állnia a 92/43/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott, az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására vonatkozó tervvel;

| h) | a program hozzájárulása a tengeri hulladék csökkentéséhez az (EU) xx/xx Európai Parlament és a tanácsi irányelv (az egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló irányelv) szerint; |
| --- | --- |

h)

a program hozzájárulása a tengeri hulladék csökkentéséhez az (EU) xx/xx Európai Parlament és a tanácsi irányelv (az egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló irányelv) szerint;

| h) | a program hozzájárulása a tengeri hulladék csökkentéséhez az (EU) xx/xx Európai Parlament és a tanácsi irányelv (az egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló irányelv) szerint; |
| --- | --- |

h)

a program hozzájárulása a tengeri hulladék csökkentéséhez az (EU) xx/xx Európai Parlament és a tanácsi irányelv (az egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló irányelv) szerint;

| i) | a program hozzájárulása az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz. |
| --- | --- |

i)

a program hozzájárulása az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz.

| i) | a program hozzájárulása az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz. |
| --- | --- |

i)

a program hozzájárulása az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz.

Indokolás

Indokolás

| (3) bekezdés, d) pont: | az ETHA költségvetése keretében értelmesebb kiadásokat és regionális szakosodási stratégiákat eredményezhet az, ha lehetővé tesszük a tagállamok számára, hogy igényeiknek megfelelően a nemzeti programozás keretében ők alakítsák ki a regionális operatív programokat az érintett régiókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3) bekezdés, d) pont:

az ETHA költségvetése keretében értelmesebb kiadásokat és regionális szakosodási stratégiákat eredményezhet az, ha lehetővé tesszük a tagállamok számára, hogy igényeiknek megfelelően a nemzeti programozás keretében ők alakítsák ki a regionális operatív programokat az érintett régiókra vonatkozóan.

| (6) bekezdés, e) pont: | a tagállamok programjainak értékelésekor az Európai Bizottságnak nemcsak az adatok figyelembevételére kell összpontosítania, hanem a javasolt intézkedések társadalmi-gazdasági hozzájárulását is értékelnie kell. |
| --- | --- |

(6) bekezdés, e) pont:

a tagállamok programjainak értékelésekor az Európai Bizottságnak nemcsak az adatok figyelembevételére kell összpontosítania, hanem a javasolt intézkedések társadalmi-gazdasági hozzájárulását is értékelnie kell.

12.
  módosítás

12.

módosítás

12. cikk

12. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Egy kedvezményezett által benyújtott kérelem az e cikk (4) bekezdése alapján meghatározott ideig nem fogadható be az ETHA-ból nyújtandó támogatáshoz, ha az illetékes hatóság megállapította, hogy az érintett kedvezményezett: | Egy kedvezményezett által benyújtott kérelem az e cikk (4) bekezdése alapján meghatározott ideig nem fogadható be az ETHA-ból nyújtandó támogatáshoz, ha az illetékes hatóság megállapította, hogy az érintett kedvezményezett: |
| a) | az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 42. cikke vagy az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 90. cikke szerinti
  , vagy az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott egyéb jogszabály szerinti
  súlyos jogsértést követett el; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Egy kedvezményezett által benyújtott kérelem az e cikk (4) bekezdése alapján meghatározott ideig nem fogadható be az ETHA-ból nyújtandó támogatáshoz, ha az illetékes hatóság megállapította, hogy az érintett kedvezményezett:

Egy kedvezményezett által benyújtott kérelem az e cikk (4) bekezdése alapján meghatározott ideig nem fogadható be az ETHA-ból nyújtandó támogatáshoz, ha az illetékes hatóság megállapította, hogy az érintett kedvezményezett:

a)

az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 42. cikke vagy az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 90. cikke szerinti
  , vagy az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott egyéb jogszabály szerinti
  súlyos jogsértést követett el;

, vagy az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott egyéb jogszabály szerinti

| a) | az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 42. cikke vagy az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 90. cikke szerinti súlyos jogsértést követett el; |
| --- | --- |

a)

az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 42. cikke vagy az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 90. cikke szerinti súlyos jogsértést követett el;

| b) | az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint az Unió IUU-hajólistáján szereplő halászhajók vagy a rendelet 33. cikkében meghatározottak szerint nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintett; vagy |
| --- | --- |

b)

az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint az Unió IUU-hajólistáján szereplő halászhajók vagy a rendelet 33. cikkében meghatározottak szerint nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintett; vagy

| b) | az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint az Unió IUU-hajólistáján szereplő halászhajók vagy a rendelet 33. cikkében meghatározottak szerint nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintett; vagy |
| --- | --- |

b)

az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint az Unió IUU-hajólistáján szereplő halászhajók vagy a rendelet 33. cikkében meghatározottak szerint nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintett; vagy

| c) | elkövette a 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. és 4. cikkében meghatározott környezetvédelmi bűncselekmények valamelyikét
  , amennyiben a kérelem a 23. cikk szerinti támogatásra vonatkozik
  . |
| --- | --- |

c)

elkövette a 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. és 4. cikkében meghatározott környezetvédelmi bűncselekmények valamelyikét
  , amennyiben a kérelem a 23. cikk szerinti támogatásra vonatkozik
  .

, amennyiben a kérelem a 23. cikk szerinti támogatásra vonatkozik

| c) | elkövette a 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. és 4. cikkében meghatározott környezetvédelmi bűncselekmények valamelyikét. |
| --- | --- |

c)

elkövette a 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. és 4. cikkében meghatározott környezetvédelmi bűncselekmények valamelyikét.

Indokolás

Indokolás

| a) | Az 1005/2008/EK és az 1224/2009/EK rendelet kimerítően felsorolja a súlyos jogsértéseket. Ezt a felsorolást nem célszerű kibővíteni. |
| --- | --- |

a)

Az 1005/2008/EK és az 1224/2009/EK rendelet kimerítően felsorolja a súlyos jogsértéseket. Ezt a felsorolást nem célszerű kibővíteni.

| c) | Az ETHA felhasználható az akvakultúra, a halászat és a kék gazdaság finanszírozására. Az ETHA-ból egyetlen kedvezményezettnek sem szabad finanszírozást nyújtani, ha az súlyosan megsértette a közösségi jog környezetvédelemre vonatkozó rendelkezéseit. Ez a szabály nem vonatkozhat csak az akvakultúrára. |
| --- | --- |

c)

Az ETHA felhasználható az akvakultúra, a halászat és a kék gazdaság finanszírozására. Az ETHA-ból egyetlen kedvezményezettnek sem szabad finanszírozást nyújtani, ha az súlyosan megsértette a közösségi jog környezetvédelemre vonatkozó rendelkezéseit. Ez a szabály nem vonatkozhat csak az akvakultúrára.

13.
  módosítás

13.

módosítás

13. cikk

13. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az alábbi műveletek nem támogathatók az ETHA keretében: | Az alábbi műveletek nem támogathatók az ETHA keretében: |
| a) | a halászhajó halászati kapacitását növelő műveletek vagy a halászhajó halfelderítő képességét javító eszközök beszerzése; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az alábbi műveletek nem támogathatók az ETHA keretében:

Az alábbi műveletek nem támogathatók az ETHA keretében:

a)

a halászhajó halászati kapacitását növelő műveletek vagy a halászhajó halfelderítő képességét javító eszközök beszerzése;

| a) | a halászhajó halászati kapacitását növelő műveletek vagy a halászhajó halfelderítő képességét javító eszközök beszerzése; |
| --- | --- |

a)

a halászhajó halászati kapacitását növelő műveletek vagy a halászhajó halfelderítő képességét javító eszközök beszerzése;

| b) | halászhajók építése és beszerzése vagy importálása, amennyiben az e rendelet másképpen nem rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

halászhajók építése és beszerzése vagy importálása, amennyiben az e rendelet másképpen nem rendelkezik;

| b) | halászhajók építése és beszerzése vagy importálása, amennyiben az e rendelet másképpen nem rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

halászhajók építése és beszerzése vagy importálása, amennyiben az e rendelet másképpen nem rendelkezik;

| c) | a halászhajók átadása harmadik országoknak vagy valamely harmadik ország lobogójára történő átlobogózása többek között oly módon, hogy vegyes vállalatot hoznak létre harmadik országbeli partnerekkel; |
| --- | --- |

c)

a halászhajók átadása harmadik országoknak vagy valamely harmadik ország lobogójára történő átlobogózása többek között oly módon, hogy vegyes vállalatot hoznak létre harmadik országbeli partnerekkel;

| c) | a halászhajók átadása harmadik országoknak vagy valamely harmadik ország lobogójára történő átlobogózása többek között oly módon, hogy vegyes vállalatot hoznak létre harmadik országbeli partnerekkel; |
| --- | --- |

c)

a halászhajók átadása harmadik országoknak vagy valamely harmadik ország lobogójára történő átlobogózása többek között oly módon, hogy vegyes vállalatot hoznak létre harmadik országbeli partnerekkel;

| d) | a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése vagy végleges beszüntetése, kivéve, ha ez a rendelet másképpen nem rendelkezik; |
| --- | --- |

d)

a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése vagy végleges beszüntetése, kivéve, ha ez a rendelet másképpen nem rendelkezik;

| d) | a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése vagy végleges beszüntetése, kivéve, ha ez a rendelet másképpen nem rendelkezik; |
| --- | --- |

d)

a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése vagy végleges beszüntetése, kivéve, ha ez a rendelet másképpen nem rendelkezik;

| e) | felderítő halászat; |
| --- | --- |

e)

felderítő halászat;

| e) | felderítő halászat; |
| --- | --- |

e)

felderítő halászat;

| f) | vállalkozás tulajdonjogának átruházása; |
| --- | --- |

f)

vállalkozás tulajdonjogának átruházása;

| f) | vállalkozás tulajdonjogának átruházása; |
| --- | --- |

f)

vállalkozás tulajdonjogának átruházása;

| g) | közvetlen állománypótlás, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti állománypótlás esetén. |
| --- | --- |

g)

közvetlen állománypótlás, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti állománypótlás esetén.

| g) | közvetlen állománypótlás, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti állománypótlás esetén. |
| --- | --- |

g)

közvetlen állománypótlás, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti állománypótlás esetén.

| h) | új kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építése; |
| --- | --- |

h)

új kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építése;

| h) | új kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építése
  a legkülső régiókon kívül
  ; |
| --- | --- |

h)

új kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építése
  a legkülső régiókon kívül
  ;

a legkülső régiókon kívül

| i) | olyan piaci intervenciós mechanizmusok, amelyek célja a halászati vagy akvakultúra-termékek visszavonása a piacról a kínálat csökkentése, és ezáltal az árcsökkenés megelőzése vagy az árak emelése érdekében; tágabb értelemben olyan tárolási műveletek a logisztikai láncban, amelyek szándékosan vagy nem szándékosan ugyanezt az eredményt hozzák; |
| --- | --- |

i)

olyan piaci intervenciós mechanizmusok, amelyek célja a halászati vagy akvakultúra-termékek visszavonása a piacról a kínálat csökkentése, és ezáltal az árcsökkenés megelőzése vagy az árak emelése érdekében; tágabb értelemben olyan tárolási műveletek a logisztikai láncban, amelyek szándékosan vagy nem szándékosan ugyanezt az eredményt hozzák;

| i) | olyan piaci intervenciós mechanizmusok, amelyek célja a halászati vagy akvakultúra-termékek visszavonása a piacról a kínálat csökkentése, és ezáltal az árcsökkenés megelőzése vagy az árak emelése érdekében; tágabb értelemben olyan tárolási műveletek a logisztikai láncban, amelyek szándékosan vagy nem szándékosan ugyanezt az eredményt hozzák; |
| --- | --- |

i)

olyan piaci intervenciós mechanizmusok, amelyek célja a halászati vagy akvakultúra-termékek visszavonása a piacról a kínálat csökkentése, és ezáltal az árcsökkenés megelőzése vagy az árak emelése érdekében; tágabb értelemben olyan tárolási műveletek a logisztikai láncban, amelyek szándékosan vagy nem szándékosan ugyanezt az eredményt hozzák;

| j) | a halászhajók fedélzetén végrehajtott olyan beruházások, amelyek az uniós vagy nemzeti jogban előírt követelmények betartásához szükségesek, ideértve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek összefüggésében az Unióra háruló kötelezettségekből eredő követelményeket; |
| --- | --- |

j)

a halászhajók fedélzetén végrehajtott olyan beruházások, amelyek az uniós vagy nemzeti jogban előírt követelmények betartásához szükségesek, ideértve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek összefüggésében az Unióra háruló kötelezettségekből eredő követelményeket;

| j) | a halászhajók fedélzetén végrehajtott olyan beruházások, amelyek az uniós vagy nemzeti jogban előírt követelmények betartásához szükségesek, ideértve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek összefüggésében az Unióra háruló kötelezettségekből eredő követelményeket; |
| --- | --- |

j)

a halászhajók fedélzetén végrehajtott olyan beruházások, amelyek az uniós vagy nemzeti jogban előírt követelmények betartásához szükségesek, ideértve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek összefüggésében az Unióra háruló kötelezettségekből eredő követelményeket;

| k) | olyan halászhajók fedélzetén végrehajtott beruházások, amelyek a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári év mindegyikében kevesebb mint 60 napot töltöttek a tengeren. |
| --- | --- |

k)

olyan halászhajók fedélzetén végrehajtott beruházások, amelyek a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári év mindegyikében kevesebb mint 60 napot töltöttek a tengeren.

| k) | olyan halászhajók fedélzetén végrehajtott beruházások, amelyek a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári év mindegyikében kevesebb mint 60 napot töltöttek a tengeren. |
| --- | --- |

k)

olyan halászhajók fedélzetén végrehajtott beruházások, amelyek a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző két naptári év mindegyikében kevesebb mint 60 napot töltöttek a tengeren.

| l) | a hajó fő- vagy segédhajtóművének cseréje vagy korszerűsítése, ha annak eredményeként nő a kW-ban mért teljesítmény; |
| --- | --- |

l)

l)

a hajó fő- vagy segédhajtóművének cseréje vagy korszerűsítése, ha annak eredményeként nő a kW-ban mért teljesítmény;

a hajó fő- vagy segédhajtóművének cseréje vagy korszerűsítése, ha annak eredményeként nő a kW-ban mért teljesítmény;

| m) | géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztése. |
| --- | --- |

m)

m)

géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztése.

géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztése.

Indokolás

Indokolás

| h) | A legkülső régiókban egyelőre drámai módon hiányoznak azok az infrastruktúrák, amelyek lehetővé teszik a halászati termékek elfogadható higiéniai és biztonsági feltételek mellett történő kirakodását és értékesítését. |
| --- | --- |

h)

A legkülső régiókban egyelőre drámai módon hiányoznak azok az infrastruktúrák, amelyek lehetővé teszik a halászati termékek elfogadható higiéniai és biztonsági feltételek mellett történő kirakodását és értékesítését.

| l) | Egy hajtó- vagy segédmotor cseréje nem járhat azzal a következménnyel, hogy növeli a hajó teljesítményét és ezzel a halászati erőkifejtést. |
| --- | --- |

l)

Egy hajtó- vagy segédmotor cseréje nem járhat azzal a következménnyel, hogy növeli a hajó teljesítményét és ezzel a halászati erőkifejtést.

| m) | Mivel a tengeri környezet nyitott közeg, a géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztésekor fennáll a veszélye, hogy azok elterjednek. |
| --- | --- |

m)

Mivel a tengeri környezet nyitott közeg, a géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztésekor fennáll a veszélye, hogy azok elterjednek.

14.
  módosítás

14.

módosítás

15. cikk

15. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (4)
     
  A támogatást igénylő tengerügyi és halászati ágazat képviselői adminisztratív terheinek csökkentése érdekében az ETHA hatálya alá tartozó intézkedések esetében egyszerűsített és egységes kérelmi formanyomtatványt kell mellékelni a cselekvési tervekhez. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)
     
  A támogatást igénylő tengerügyi és halászati ágazat képviselői adminisztratív terheinek csökkentése érdekében az ETHA hatálya alá tartozó intézkedések esetében egyszerűsített és egységes kérelmi formanyomtatványt kell mellékelni a cselekvési tervekhez.

Indokolás

Indokolás

A halászati vállalkozásokkal ellentétben a kis halászok az esetek többségében természetes személyek, akik nem rendelkeznek adminisztratív kapacitással bonyolult formanyomtatványok kitöltéséhez. Egy egységes és egyszerűsített kérelmi formanyomtatvánnyal számottevően javíthatók az esélyeik arra, hogy hozzájussanak a finanszírozáshoz.

15.
  módosítás

15.

módosítás

16. cikk

16. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az ETHA támogatást nyújthat az olyan kisüzemi part menti halászhajókkal kapcsolatos alábbi beruházásokhoz, amelyek olyan flottaszegmens részei, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, halászati kapacitásra vonatkozó legutóbbi jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel: | (1)   Az ETHA támogatást nyújthat az olyan kisüzemi part menti halászhajókkal kapcsolatos alábbi beruházásokhoz, amelyek olyan flottaszegmens részei, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, halászati kapacitásra vonatkozó legutóbbi jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel: |
| a) | első halászhajó beszerzése olyan
  fiatal
  halász által, aki a kérelem benyújtásának időpontjában
  még nem töltötte be a 40. életévét, és
  legalább öt éve halászként dolgozik, vagy megszerezte a megfelelő szakképzettséget; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az ETHA támogatást nyújthat az olyan kisüzemi part menti halászhajókkal kapcsolatos alábbi beruházásokhoz, amelyek olyan flottaszegmens részei, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, halászati kapacitásra vonatkozó legutóbbi jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel:

(1)   Az ETHA támogatást nyújthat az olyan kisüzemi part menti halászhajókkal kapcsolatos alábbi beruházásokhoz, amelyek olyan flottaszegmens részei, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett, halászati kapacitásra vonatkozó legutóbbi jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel:

a)

első halászhajó beszerzése olyan
  fiatal
  halász által, aki a kérelem benyújtásának időpontjában
  még nem töltötte be a 40. életévét, és
  legalább öt éve halászként dolgozik, vagy megszerezte a megfelelő szakképzettséget;

fiatal

még nem töltötte be a 40. életévét, és

| a) | első halászhajó beszerzése olyan halász által, aki a kérelem benyújtásának időpontjában legalább öt éve halászként dolgozik, vagy megszerezte a megfelelő szakképzettséget; |
| --- | --- |

a)

első halászhajó beszerzése olyan halász által, aki a kérelem benyújtásának időpontjában legalább öt éve halászként dolgozik, vagy megszerezte a megfelelő szakképzettséget;

| b) | fő- vagy segédhajtómű cseréje vagy korszerűsítése. |
| --- | --- |

b)

fő- vagy segédhajtómű cseréje vagy korszerűsítése.

| b) | fő- vagy segédhajtómű
  szénlábnyom csökkentésére irányuló új technikák alkalmazásával történő
  cseréje vagy korszerűsítése. |
| --- | --- |

b)

fő- vagy segédhajtómű
  szénlábnyom csökkentésére irányuló új technikák alkalmazásával történő
  cseréje vagy korszerűsítése.

szénlábnyom csökkentésére irányuló új technikák alkalmazásával történő

(2)   Az (1) bekezdés szerinti hajóknak tengeri halászatra alkalmas felszereléssel kell rendelkezniük, a koruk pedig
  5 és 30 év között
  lehet.

(2)   Az (1) bekezdés
  a) pontja
  szerinti hajóknak tengeri halászatra alkalmas felszereléssel kell rendelkezniük, a koruk pedig
  legfeljebb 20
  év lehet.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett támogatás kizárólag az alábbi feltételek mellett nyújtható:

| a) | az új vagy a korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a jelenlegi hajtómű teljesítményét; |
| --- | --- |

a)

az új vagy a korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a jelenlegi hajtómű teljesítményét;

| b) | a kW-ban mért halászati kapacitásnak a fő vagy a segédhajtómű-cseréje vagy -modernizálása miatt bekövetkező csökkenése esetén a hajót véglegesen törölték az uniós flottanyilvántartásból; |
| --- | --- |

b)

a kW-ban mért halászati kapacitásnak a fő vagy a segédhajtómű-cseréje vagy -modernizálása miatt bekövetkező csökkenése esetén a hajót véglegesen törölték az uniós flottanyilvántartásból;

| c) | a halászhajó hajtóművének teljesítményét a tagállam fizikailag megvizsgálta, és meggyőződött arról, hogy az nem haladja meg a halászati engedélyben meghatározott motorteljesítményt. |
| --- | --- |

c)

a halászhajó hajtóművének teljesítményét a tagállam fizikailag megvizsgálta, és meggyőződött arról, hogy az nem haladja meg a halászati engedélyben meghatározott motorteljesítményt.

(3)   
  Az (1) bekezdés b) pontja szerinti hajóknak tengeri halászatra alkalmas felszereléssel kell rendelkezniük, a koruk pedig 5 és 30 év között lehet.

(4)   E cikk alapján nem adható támogatás abban az esetben, ha az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerinti legutóbbi jelentésben az érintett hajókat tömörítő flottaszegmensnek a halászati kapacitás és a halászati lehetőségek közötti egyensúly szempontjából történő értékelése nem a szóban forgó rendeletben említett közös iránymutatásokban meghatározott biológiai, gazdasági és hajóhasználati mutatók alapján történt.

(4)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett támogatás kizárólag az alábbi feltételek mellett nyújtható:

| a) | az új vagy a korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a jelenlegi hajtómű teljesítményét; |
| --- | --- |

a)

az új vagy a korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a jelenlegi hajtómű teljesítményét;

| b) | a kW-ban mért halászati kapacitásnak a fő vagy a segédhajtómű-cseréje vagy -modernizálása miatt bekövetkező csökkenése esetén a hajót véglegesen törölték az uniós flottanyilvántartásból; |
| --- | --- |

b)

a kW-ban mért halászati kapacitásnak a fő vagy a segédhajtómű-cseréje vagy -modernizálása miatt bekövetkező csökkenése esetén a hajót véglegesen törölték az uniós flottanyilvántartásból;

| c) | a halászhajó hajtóművének teljesítményét a tagállam fizikailag megvizsgálta, és meggyőződött arról, hogy az nem haladja meg a halászati engedélyben meghatározott motorteljesítményt. |
| --- | --- |

c)

a halászhajó hajtóművének teljesítményét a tagállam fizikailag megvizsgálta, és meggyőződött arról, hogy az nem haladja meg a halászati engedélyben meghatározott motorteljesítményt.

(5)
     E cikk alapján nem adható támogatás abban az esetben, ha az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerinti legutóbbi jelentésben az érintett hajókat tömörítő flottaszegmensnek a halászati kapacitás és a halászati lehetőségek közötti egyensúly szempontjából történő értékelése nem a szóban forgó rendeletben említett közös iránymutatásokban meghatározott biológiai, gazdasági és hajóhasználati mutatók alapján történt.

Indokolás

Indokolás

| a) | Európa büszke arra, hogy egy mindenki számára nyitott szociális térséget alkot, ezért a szakmákhoz való hozzáférés tekintetében nem lehet életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést alkalmazni, bármilyen szakmáról legyen is szó. |
| --- | --- |

a)

Európa büszke arra, hogy egy mindenki számára nyitott szociális térséget alkot, ezért a szakmákhoz való hozzáférés tekintetében nem lehet életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést alkalmazni, bármilyen szakmáról legyen is szó.

| (2) | Az új hajók beszerzéséhez nyújtott támogatásnak lehetővé kell tennie, hogy a kisebb halászflottákat ergonomikusabb, biztonságosabb és üzemanyag-takarékosabb hajókkal újítsák fel anélkül, hogy növelnék a halászati erőkifejtést. Nem tűnik azonban célravezetőnek az 5 évnél fiatalabb hajók motorcseréjének támogatása, sem pedig a 20 évnél öregebb hajók beszerzésének támogatása. |
| --- | --- |

(2)

Az új hajók beszerzéséhez nyújtott támogatásnak lehetővé kell tennie, hogy a kisebb halászflottákat ergonomikusabb, biztonságosabb és üzemanyag-takarékosabb hajókkal újítsák fel anélkül, hogy növelnék a halászati erőkifejtést. Nem tűnik azonban célravezetőnek az 5 évnél fiatalabb hajók motorcseréjének támogatása, sem pedig a 20 évnél öregebb hajók beszerzésének támogatása.

16.
  módosítás

16.

módosítás

17. cikk

17. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászat és a halászflották kezelésére irányuló tevékenységekhez. | (1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászat és a halászflották kezelésére irányuló tevékenységekhez. |
| (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett támogatást a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséért járó ellentételezés útján adják, teljesülniük kell az alábbi feltételeknek: | (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett támogatást a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséért járó ellentételezés útján adják, teljesülniük kell az alábbi feltételeknek: |
| a) | a beszüntetés az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében említett cselekvési terv egyik eszköze; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászat és a halászflották kezelésére irányuló tevékenységekhez.

(1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászat és a halászflották kezelésére irányuló tevékenységekhez.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett támogatást a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséért járó ellentételezés útján adják, teljesülniük kell az alábbi feltételeknek:

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett támogatást a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséért járó ellentételezés útján adják, teljesülniük kell az alábbi feltételeknek:

a)

a beszüntetés az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében említett cselekvési terv egyik eszköze;

| a) | a beszüntetés az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében említett cselekvési terv egyik eszköze; |
| --- | --- |

a)

a beszüntetés az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében említett cselekvési terv egyik eszköze;

| b) | a beszüntetés a halászhajó leselejtezésével vagy leszerelésével és a kereskedelmi halászattól eltérő tevékenységre történő átalakításával történik, a KHP és a többéves tervek célkitűzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a beszüntetés a halászhajó leselejtezésével vagy leszerelésével és a kereskedelmi halászattól eltérő tevékenységre történő átalakításával történik, a KHP és a többéves tervek célkitűzéseivel összhangban;

| b) | a beszüntetés a halászhajó leselejtezésével vagy leszerelésével és a kereskedelmi halászattól eltérő tevékenységre történő átalakításával történik, a KHP és a többéves tervek célkitűzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a beszüntetés a halászhajó leselejtezésével vagy leszerelésével és a kereskedelmi halászattól eltérő tevékenységre történő átalakításával történik, a KHP és a többéves tervek célkitűzéseivel összhangban;

| c) | a halászhajót aktív hajóként lajstromozták, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó
  három
  naptári
  év mindegyikében
  legalább
  120
  napot töltött a tengeren halászati tevékenység végzésével; |
| --- | --- |

c)

a halászhajót aktív hajóként lajstromozták, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó
  három
  naptári
  év mindegyikében
  legalább
  120
  napot töltött a tengeren halászati tevékenység végzésével;

három

év mindegyikében

120

| c) | a halászhajót aktív hajóként lajstromozták, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó
  két
  naptári
  évben összesen
  legalább
  180
  napot töltött a tengeren halászati tevékenység végzésével; |
| --- | --- |

c)

a halászhajót aktív hajóként lajstromozták, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó
  két
  naptári
  évben összesen
  legalább
  180
  napot töltött a tengeren halászati tevékenység végzésével;

két

évben összesen

180

Indokolás

Indokolás

Számos kisebb halászflotta végez egyetlen halfajra irányuló, idényjellegű halászatot, és évente 120 napnál kevesebb ideig tevékenykedik. Másfelől ezek a rendkívül sebezhető, kisebb halászflották a környezeti viszonyoktól függnek. Az általuk halászott állományok olykor különféle terheléseknek vannak kitéve, és ennek következtében halászatikapacitás-gazdálkodási intézkedéseket kell bevezetni.

17.
  módosítás

17.

módosítás

18. cikk

18. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az ETHA támogatást nyújthat a halászati tevékenység alábbi okokból történő rendkívüli szüneteltetése esetén fizetendő ellentételezésre: | Az ETHA támogatást nyújthat a halászati tevékenység alábbi okokból történő rendkívüli szüneteltetése esetén fizetendő ellentételezésre: |
| a) | az 1380/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a), b), c) és j) pontja szerinti állományvédelmi intézkedések vagy a velük egyenértékű, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott intézkedések, ha azok érintik az Uniót; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ETHA támogatást nyújthat a halászati tevékenység alábbi okokból történő rendkívüli szüneteltetése esetén fizetendő ellentételezésre:

Az ETHA támogatást nyújthat a halászati tevékenység alábbi okokból történő rendkívüli szüneteltetése esetén fizetendő ellentételezésre:

a)

az 1380/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a), b), c) és j) pontja szerinti állományvédelmi intézkedések vagy a velük egyenértékű, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott intézkedések, ha azok érintik az Uniót;

| a) | az 1380/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a), b), c) és j) pontja szerinti állományvédelmi intézkedések vagy a velük egyenértékű, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott intézkedések, ha azok érintik az Uniót; |
| --- | --- |

a)

az 1380/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a), b), c) és j) pontja szerinti állományvédelmi intézkedések vagy a velük egyenértékű, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott intézkedések, ha azok érintik az Uniót;

| b) | bizottsági intézkedések a tengerek biológiai erőforrásait súlyosan fenyegető veszély esetén, az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerint; |
| --- | --- |

b)

bizottsági intézkedések a tengerek biológiai erőforrásait súlyosan fenyegető veszély esetén, az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerint;

| b) | bizottsági intézkedések a tengerek biológiai erőforrásait súlyosan fenyegető veszély esetén, az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerint; |
| --- | --- |

b)

bizottsági intézkedések a tengerek biológiai erőforrásait súlyosan fenyegető veszély esetén, az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerint;

| c) | valamely fenntartható halászati partnerségi megállapodás vagy a hozzá csatolt jegyzőkönyv alkalmazásának vis maior miatti megszakítása; vagy |
| --- | --- |

c)

valamely fenntartható halászati partnerségi megállapodás vagy a hozzá csatolt jegyzőkönyv alkalmazásának vis maior miatti megszakítása; vagy

| c) | valamely fenntartható halászati partnerségi megállapodás vagy a hozzá csatolt jegyzőkönyv alkalmazásának vis maior miatti megszakítása; vagy |
| --- | --- |

c)

valamely fenntartható halászati partnerségi megállapodás vagy a hozzá csatolt jegyzőkönyv alkalmazásának vis maior miatti megszakítása; vagy

| d) | természeti katasztrófák vagy környezeti események esetén, amelyeket az adott tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek. |
| --- | --- |

d)

természeti katasztrófák vagy környezeti események esetén, amelyeket az adott tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek.

| d) | természeti katasztrófák vagy környezeti események esetén, amelyeket az adott tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek. |
| --- | --- |

d)

természeti katasztrófák vagy környezeti események esetén, amelyeket az adott tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatás csak az alábbi
  esetekben
  adható:

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatás csak az alábbi
  esetben
  adható:

| a) | az érintett hajó kereskedelmi tevékenységét legalább
  90
  egymást követő napra leállítják
  ; valamint |
| --- | --- |

a)

a)

az érintett hajó kereskedelmi tevékenységét legalább
  90
  egymást követő napra leállítják
  ; valamint

90

; valamint

az érintett hajó kereskedelmi tevékenységét legalább
  45
  egymást követő napra leállítják.

45

| b) | a szüneteltetésből eredő gazdasági veszteség – az érintett vállalkozásnak az előző három naptári évi átlagos forgalma alapján számítva – meghaladja a vállalkozás éves forgalmának 30 %-át. |
| --- | --- |

b)

b)

a szüneteltetésből eredő gazdasági veszteség – az érintett vállalkozásnak az előző három naptári évi átlagos forgalma alapján számítva – meghaladja a vállalkozás éves forgalmának 30 %-át.

a szüneteltetésből eredő gazdasági veszteség – az érintett vállalkozásnak az előző három naptári évi átlagos forgalma alapján számítva – meghaladja a vállalkozás éves forgalmának 30 %-át.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett támogatás csak az alábbi személyeknek nyújtható:

| a) | olyan halászhajók tulajdonosainak, amelyeket aktív hajóként lajstromoztak, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó három naptári év mindegyikében legalább 120 napot töltöttek a tengeren halászati tevékenység végzésével; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan halászhajók tulajdonosainak, amelyeket aktív hajóként lajstromoztak, és a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző utolsó három naptári év mindegyikében legalább 120 napot töltöttek a tengeren halászati tevékenység végzésével; vagy

| b) | olyan halászoknak, akik a támogatási kérelem benyújtását megelőző három naptári év mindegyikében legalább 120 napot dolgoztak a tengeren a rendkívüli szüneteltetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén. Ebben a bekezdésben a tengeren töltött napok számára vonatkozó utalás az angolna halászatára nem vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

olyan halászoknak, akik a támogatási kérelem benyújtását megelőző három naptári év mindegyikében legalább 120 napot dolgoztak a tengeren a rendkívüli szüneteltetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén. Ebben a bekezdésben a tengeren töltött napok számára vonatkozó utalás az angolna halászatára nem vonatkozik.

(3)
     Az (1) bekezdésben említett támogatás hajónként legfeljebb 6 hónapra adható a 2021–2027 közötti időszakban.

(4)
     Az (1) bekezdésben említett támogatás hajónként legfeljebb 6 hónapra adható a 2021–2027 közötti időszakban.

(4)
     A szüneteltetés időszakában az érintett hajók és halászok által folytatott valamennyi halászati tevékenységet ténylegesen fel kell függeszteni. Az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a rendkívüli szüneteltetés időszakában az érintett hajó felhagyott minden halászati tevékenységgel, valamint arról, hogy nem került sor a hajó más célokra történő használatából eredő túlkompenzációra.

(5)
     A szüneteltetés időszakában az érintett hajók és halászok által folytatott valamennyi halászati tevékenységet ténylegesen fel kell függeszteni. Az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a rendkívüli szüneteltetés időszakában az érintett hajó felhagyott minden halászati tevékenységgel, valamint arról, hogy nem került sor a hajó más célokra történő használatából eredő túlkompenzációra.

Indokolás

Indokolás

A rendelettervezet ki kívánja terjeszteni az ETHA jelenlegi programozási időszaka alatt a tengeri állományokra alkalmazott, halászati tevékenységet illető rendkívüli szüneteltetés gyakorlatát. Nem értünk egyet a 90 egymást követő napig tartó tevékenységmentes időszakkal, tekintve, hogy már 45 naptári nap is a hajók halászati tevékenységének közel 20 %-át teszi ki. Hasonlóképpen nem értünk egyet a (2) bekezdés (b) pontjával sem, és annak törlését kérjük, hiszen a bevételkiesés nincs egyenes arányban a tevékenység szüneteltetésével.

18.
  módosítás

18.

módosítás

23. cikk

23. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Akvakultúra | Akvakultúra |
| (1)   Az ETHA a 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint támogatást nyújthat a fenntartható akvakultúra előmozdításához. Az ETHA ezenkívül támogathatja az állategészségügyi és -jóléti szempontok érvényesülését az akvakultúrában, összhangban az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelettel és az 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel. | (1)   Az ETHA a 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint támogatást nyújthat a fenntartható akvakultúra előmozdításához. Az ETHA ezenkívül támogathatja az állategészségügyi és -jóléti szempontok érvényesülését az akvakultúrában, összhangban az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelettel és az 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel. |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti támogatásnak összhangban kell állnia az 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett, az akvakultúra fejlesztésére vonatkozó többéves nemzeti stratégiai tervekkel. | (2)   Az (1) bekezdés szerinti támogatásnak összhangban kell állnia az 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett, az akvakultúra fejlesztésére vonatkozó többéves nemzeti stratégiai tervekkel. |
| (3)   E cikk értelmében a produktív akvakultúra-beruházások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül támogathatók. | (3)   E cikk értelmében a produktív akvakultúra-beruházások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül támogathatók. |
| | (4)
     
  A (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően a legkülső régiók az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 47. cikkében foglalt összes támogatási formára jogosultak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Akvakultúra

Akvakultúra

(1)   Az ETHA a 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint támogatást nyújthat a fenntartható akvakultúra előmozdításához. Az ETHA ezenkívül támogathatja az állategészségügyi és -jóléti szempontok érvényesülését az akvakultúrában, összhangban az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelettel és az 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel.

(1)   Az ETHA a 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint támogatást nyújthat a fenntartható akvakultúra előmozdításához. Az ETHA ezenkívül támogathatja az állategészségügyi és -jóléti szempontok érvényesülését az akvakultúrában, összhangban az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelettel és az 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti támogatásnak összhangban kell állnia az 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett, az akvakultúra fejlesztésére vonatkozó többéves nemzeti stratégiai tervekkel.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti támogatásnak összhangban kell állnia az 1380/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett, az akvakultúra fejlesztésére vonatkozó többéves nemzeti stratégiai tervekkel.

(3)   E cikk értelmében a produktív akvakultúra-beruházások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül támogathatók.

(3)   E cikk értelmében a produktív akvakultúra-beruházások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül támogathatók.

(4)
     
  A (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően a legkülső régiók az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 47. cikkében foglalt összes támogatási formára jogosultak.

Indokolás

Indokolás

Az EUMSZ 349. cikke lehetővé teszi egyedi rendelkezések elfogadását a legkülső régiók tekintetében. A legkülső régiókban található vállalkozások instabil teljesítménye miatt továbbra is lehetővé kell tenni mindenfajta támogatás nyújtását a vállalkozások számára az ezekben a régiókban végrehajtandó termelő beruházások előmozdítása érdekében.

19.
  módosítás

19.

módosítás

25. cikk

25. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása | Halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása |
| (1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához szükséges beruházásokhoz. Ez a támogatás hozzájárul az 1380/2013/EU rendelet 35. cikkében előírt és az 1379/2013/EU rendeletben részletesebben meghatározott, a halászati és akvakultúra-termékek piacainak közös szervezésével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez. | (1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához szükséges beruházásokhoz. Ez a támogatás hozzájárul az 1380/2013/EU rendelet 35. cikkében előírt és az 1379/2013/EU rendeletben részletesebben meghatározott, a halászati és akvakultúra-termékek piacainak közös szervezésével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez. |
| (2)   E cikk értelmében a támogatások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül nyújthatók. | (2)   E cikk értelmében a támogatások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül nyújthatók. |
| | (3)
     
  A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a legkülső régiók az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 47. cikkében foglalt összes támogatási formára jogosultak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása

Halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása

(1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához szükséges beruházásokhoz. Ez a támogatás hozzájárul az 1380/2013/EU rendelet 35. cikkében előírt és az 1379/2013/EU rendeletben részletesebben meghatározott, a halászati és akvakultúra-termékek piacainak közös szervezésével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez.

(1)   Az ETHA támogatást nyújthat a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához szükséges beruházásokhoz. Ez a támogatás hozzájárul az 1380/2013/EU rendelet 35. cikkében előírt és az 1379/2013/EU rendeletben részletesebben meghatározott, a halászati és akvakultúra-termékek piacainak közös szervezésével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez.

(2)   E cikk értelmében a támogatások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül nyújthatók.

(2)   E cikk értelmében a támogatások kizárólag az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 52. cikkében biztosított pénzügyi eszközökön keresztül, valamint a szóban forgó rendelet 10. cikkének megfelelően az InvestEU-n keresztül nyújthatók.

(3)
     
  A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a legkülső régiók az (EU) xx/xx rendelet (a közös rendelkezésekről szóló rendelet) 47. cikkében foglalt összes támogatási formára jogosultak.

Indokolás

Indokolás

Az EUMSZ 349. cikke lehetővé teszi egyedi rendelkezések elfogadását a legkülső régiók tekintetében. A legkülső régiókban található vállalkozások instabil teljesítménye miatt továbbra is lehetővé kell tenni mindenfajta támogatás nyújtását a vállalkozások számára az ezekben a régiókban végrehajtandó termelő beruházások előmozdítása érdekében.

20.
  módosítás

20.

módosítás

31. cikk

31. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A társfinanszírozási arányok meghatározása | A társfinanszírozási arányok meghatározása |
| Az egyes támogatási területekre vonatkozó maximális ETHA társfinanszírozási arányt a II. melléklet határozza meg. | (1)
     Az egyes támogatási területekre vonatkozó maximális ETHA társfinanszírozási arányt a II. melléklet határozza meg. |
| | (2)
     
  A legkülső régiókban folytatott tevékenységek esetén a II. mellékletben meghatározott maximális társfinanszírozási arányok 10 százalékponttal emelkednek, de nem haladhatják meg a 100 %-ot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A társfinanszírozási arányok meghatározása

A társfinanszírozási arányok meghatározása

Az egyes támogatási területekre vonatkozó maximális ETHA társfinanszírozási arányt a II. melléklet határozza meg.

(1)
     Az egyes támogatási területekre vonatkozó maximális ETHA társfinanszírozási arányt a II. melléklet határozza meg.

(2)
     
  A legkülső régiókban folytatott tevékenységek esetén a II. mellékletben meghatározott maximális társfinanszírozási arányok 10 százalékponttal emelkednek, de nem haladhatják meg a 100 %-ot.

Indokolás

Indokolás

A javasolt módosítást indokolja a legkülső régiók társadalmi és gazdasági helyzetének strukturális sérülékenysége és az a célkitűzés, amely szerint elő kell mozdítani e régiók fejlődését, illetve biztosítani kell az egyensúlyt és az esélyegyenlőséget az EU minden területi egysége között.

21.
  módosítás

21.

módosítás

32a. cikk

32a. cikk

Tengerpolitika és a fenntartható kék gazdaság fejlesztése

Tengerpolitika és a fenntartható kék gazdaság fejlesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Az ETHA az innovatív projektek finanszírozásával foglalkozó regionális platformok kialakításával támogatja az integrált tengerpolitika végrehajtását és a kék gazdaság növekedését. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ETHA az innovatív projektek finanszírozásával foglalkozó regionális platformok kialakításával támogatja az integrált tengerpolitika végrehajtását és a kék gazdaság növekedését.

Az ETHA az innovatív projektek finanszírozásával foglalkozó regionális platformok kialakításával támogatja az integrált tengerpolitika végrehajtását és a kék gazdaság növekedését.

Indokolás

Indokolás

A kék gazdaság fejlesztése esetében az erőforrások regionális szintű összevonása hatékonynak bizonyult. A források regionalizációjával hatékonyan lehet kezelni területi jellegű kihívásokat.

22.
  módosítás

22.

módosítás

55. cikk

55. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az 508/2014/EU rendelettel létrehozott támogatási rendszerről az e rendelettel létrehozandó támogatási rendszerre való áttérés elősegítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 52. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan feltételek meghatározására, amelyek teljesülése esetén a Bizottság által az 508/2014/EU rendelet alapján jóváhagyott támogatás beépíthető az e rendeletben előírt támogatásba. | (1)   Az 508/2014/EU rendelettel létrehozott támogatási rendszerről az e rendelettel létrehozandó támogatási rendszerre való áttérés elősegítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 52. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan feltételek meghatározására, amelyek teljesülése esetén a Bizottság által az 508/2014/EU rendelet alapján jóváhagyott támogatás beépíthető az e rendeletben előírt támogatásba. |
| (2)   Ez a rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását az 508/2014/EU rendelet szerint, amely továbbra is alkalmazandó az érintett intézkedésekre azok lezárásáig. | (2)   Ez a rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását az 508/2014/EU rendelet szerint, amely továbbra is alkalmazandó az érintett intézkedésekre azok lezárásáig.


  A legkülső régiókat illetően megszakítás nélküli átmenetet kell biztosítani a 2014–2020 közötti és a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó ellentételezési tervek között. |
| (3)   Az 508/2014/EU rendelet értelmében benyújtott kérelmek érvényesek maradnak. | (3)   Az 508/2014/EU rendelet értelmében benyújtott kérelmek érvényesek maradnak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az 508/2014/EU rendelettel létrehozott támogatási rendszerről az e rendelettel létrehozandó támogatási rendszerre való áttérés elősegítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 52. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan feltételek meghatározására, amelyek teljesülése esetén a Bizottság által az 508/2014/EU rendelet alapján jóváhagyott támogatás beépíthető az e rendeletben előírt támogatásba.

(1)   Az 508/2014/EU rendelettel létrehozott támogatási rendszerről az e rendelettel létrehozandó támogatási rendszerre való áttérés elősegítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 52. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan feltételek meghatározására, amelyek teljesülése esetén a Bizottság által az 508/2014/EU rendelet alapján jóváhagyott támogatás beépíthető az e rendeletben előírt támogatásba.

(2)   Ez a rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását az 508/2014/EU rendelet szerint, amely továbbra is alkalmazandó az érintett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   Ez a rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását az 508/2014/EU rendelet szerint, amely továbbra is alkalmazandó az érintett intézkedésekre azok lezárásáig.

A legkülső régiókat illetően megszakítás nélküli átmenetet kell biztosítani a 2014–2020 közötti és a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó ellentételezési tervek között.

(3)   Az 508/2014/EU rendelet értelmében benyújtott kérelmek érvényesek maradnak.

(3)   Az 508/2014/EU rendelet értelmében benyújtott kérelmek érvényesek maradnak.

Indokolás

Indokolás

Az ellentételezési tervekben nem kerültek meghatározásra átmeneti intézkedések a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó és a jelenlegi rendszer között. Így a 2014. és 2015. évre vonatkozó támogatást csak 2016-ban és 2017-ben fizették ki, ami veszélybe sodorta számos szereplő fennmaradását. A cél az, hogy ez a helyzet ne ismétlődjön meg újra.

23.
  módosítás

23.

módosítás

I. melléklet, a 3. mutató cseréje

I.

melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A védelmi, fenntartási és helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó Natura 2000 területek és más, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti védett tengeri területek kiterjedése (ha). | A tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv értelmében a tengeri környezetre vonatkozó cselekvési terv keretében meghatározott környezetvédelmi célok megvalósításának mértéke, vagy annak hiányában a védelmi, fenntartási és helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó Natura 2000 területek és más, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti védett tengeri területek kiterjedése (ha). |
| (...) | (...) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A védelmi, fenntartási és helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó Natura 2000 területek és más, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti védett tengeri területek kiterjedése (ha).

A védelmi, fenntartási és helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó Natura 2000 területek és más, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti védett tengeri területek kiterjedése (ha).

A tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv értelmében a tengeri környezetre vonatkozó cselekvési terv keretében meghatározott környezetvédelmi célok megvalósításának mértéke, vagy annak hiányában a védelmi, fenntartási és helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó Natura 2000 területek és más, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti védett tengeri területek kiterjedése (ha).

A tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv értelmében a tengeri környezetre vonatkozó cselekvési terv keretében meghatározott környezetvédelmi célok megvalósításának mértéke, vagy annak hiányában a védelmi, fenntartási és helyreállítási intézkedések hatálya alá tartozó Natura 2000 területek és más, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti védett tengeri területek kiterjedése (ha).

(...)

(...)

(...)

(...)

Indokolás

Indokolás

Az egységesség jegyében, valamint a célkitűzések és kritériumok egyszerűsítése és egyesítése céljából az Európai Bizottság első javaslatát kell elfogadni.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

II.

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli, hogy a tengeri és a part menti régiókban és különösen az óceánok nemzetközi irányításának megerősítését tekintve fenntartják a halászat, az akvakultúra, valamint a tengeri környezet és a kék gazdaság védelmének támogatására szolgáló uniós alapot; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a tengeri és a part menti régiókban és különösen az óceánok nemzetközi irányításának megerősítését tekintve fenntartják a halászat, az akvakultúra, valamint a tengeri környezet és a kék gazdaság védelmének támogatására szolgáló uniós alapot;

| 2. | elismeri az egyszerűsítés érdekében tett erőfeszítéseket és különösen azt, hogy megszűnnek az európai szinten előre meghatározott intézkedések, ami lehetőséget ad a tagállamoknak arra, hogy az operatív programokba felvegyék azokat az intézkedéseket, amelyeket a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika céljainak elérése érdekében kívánnak végrehajtani; |
| --- | --- |

2.

elismeri az egyszerűsítés érdekében tett erőfeszítéseket és különösen azt, hogy megszűnnek az európai szinten előre meghatározott intézkedések, ami lehetőséget ad a tagállamoknak arra, hogy az operatív programokba felvegyék azokat az intézkedéseket, amelyeket a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika céljainak elérése érdekében kívánnak végrehajtani;

| 3. | elismeri annak fontosságát, hogy a hét megosztott irányítású alapra, köztük az ETHA-ra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletjavaslattal közös finanszírozási keretet vezetnek be a különböző uniós alapokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.

elismeri annak fontosságát, hogy a hét megosztott irányítású alapra, köztük az ETHA-ra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletjavaslattal közös finanszírozási keretet vezetnek be a különböző uniós alapokra vonatkozóan;

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tengerek Európa nélkülözhetetlen részét képezik. Európa tengeri területei és partvidékei központi jelentőségűek jóléte és prosperitása szempontjából – ezek Európa kereskedelmi útvonalai, éghajlatának szabályozói, élelem-, energia- és nyersanyagforrásai (1); |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tengerek Európa nélkülözhetetlen részét képezik. Európa tengeri területei és partvidékei központi jelentőségűek jóléte és prosperitása szempontjából – ezek Európa kereskedelmi útvonalai, éghajlatának szabályozói, élelem-, energia- és nyersanyagforrásai (1

| 5. | úgy véli, hogy mivel a halászaton és az akvakultúrán kívül a feltörekvő kék gazdaság, a tengerfelügyelet és a tengeri környezet védelméhez kapcsolódó számos projekt finanszírozására is szükség van, az ETHA teljes költségvetését meg kell emelni vagy egyéb alapokkal ki kell egészíteni annak érdekében, hogy elérje a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 1 %-ának megfelelő minimumértéket úgy, hogy a halászatra és az akvakultúrára jelenleg elkülönített 0,53 %-os juttatást az integrált tengerpolitikára vonatkozó, 0,47 %-os további kerettel egészítik ki. Ugyanis annak ellenére, hogy a korábbi rendelet 4,4 milliárd EUR-t különített el a fenntartható halászat és akvakultúra támogatására, a 2021 és 2024 közötti időszakban az összes intézkedésre vonatkozóan – a legkülső régióknak nyújtott támogatáson, a halászati ellenőrzésen és az adatgyűjtésen kívül – az ETHA rendelkezésére álló költségvetés 4,2 milliárd EUR összegű, amely a halászatot, az akvakultúrát, a kék gazdaság támogatását, a tengerfelügyeletet és a parti őrségi feladatokkal kapcsolatos együttműködést is magában foglalja; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy mivel a halászaton és az akvakultúrán kívül a feltörekvő kék gazdaság, a tengerfelügyelet és a tengeri környezet védelméhez kapcsolódó számos projekt finanszírozására is szükség van, az ETHA teljes költségvetését meg kell emelni vagy egyéb alapokkal ki kell egészíteni annak érdekében, hogy elérje a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 1 %-ának megfelelő minimumértéket úgy, hogy a halászatra és az akvakultúrára jelenleg elkülönített 0,53 %-os juttatást az integrált tengerpolitikára vonatkozó, 0,47 %-os további kerettel egészítik ki. Ugyanis annak ellenére, hogy a korábbi rendelet 4,4 milliárd EUR-t különített el a fenntartható halászat és akvakultúra támogatására, a 2021 és 2024 közötti időszakban az összes intézkedésre vonatkozóan – a legkülső régióknak nyújtott támogatáson, a halászati ellenőrzésen és az adatgyűjtésen kívül – az ETHA rendelkezésére álló költségvetés 4,2 milliárd EUR összegű, amely a halászatot, az akvakultúrát, a kék gazdaság támogatását, a tengerfelügyeletet és a parti őrségi feladatokkal kapcsolatos együttműködést is magában foglalja;

| 6. | sajnálja, hogy e költségvetésnek a megosztott irányítás és a közvetlen (közvetett) irányítás közötti megosztása ez utóbbi javára mozdult el. A megosztott irányításra elkülönített költségvetés ugyanis csökkent, míg a közvetlen (közvetett) irányításra elkülönített költségvetés jelentősen nőtt. A 2014 és 2021 közötti időszakban a megosztott irányításra elkülönített költségvetés a teljes költségvetés 90 %-át tette ki. A megosztott irányításra elkülönített költségvetés jelenleg már csak a teljes költségvetés 86 %-át teszi ki, miközben a közvetlen vagy közvetett irányítás költségvetése a teljes költségvetés 10 %-áról 13 %-ra nőtt; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy e költségvetésnek a megosztott irányítás és a közvetlen (közvetett) irányítás közötti megosztása ez utóbbi javára mozdult el. A megosztott irányításra elkülönített költségvetés ugyanis csökkent, míg a közvetlen (közvetett) irányításra elkülönített költségvetés jelentősen nőtt. A 2014 és 2021 közötti időszakban a megosztott irányításra elkülönített költségvetés a teljes költségvetés 90 %-át tette ki. A megosztott irányításra elkülönített költségvetés jelenleg már csak a teljes költségvetés 86 %-át teszi ki, miközben a közvetlen vagy közvetett irányítás költségvetése a teljes költségvetés 10 %-áról 13 %-ra nőtt;

| 7. | üdvözli, hogy az új rendeletből kikerültek azok a követelmények, hogy a költségvetéseket előre meghatározott intézkedéscsoportok szerint kell elosztani, vagyis hogy a tagállamok nagyobb szabadsággal rendelkeznek arra, hogy a költségvetést a területek számára tényleges kihívást jelentő intézkedések számára osszák el; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az új rendeletből kikerültek azok a követelmények, hogy a költségvetéseket előre meghatározott intézkedéscsoportok szerint kell elosztani, vagyis hogy a tagállamok nagyobb szabadsággal rendelkeznek arra, hogy a költségvetést a területek számára tényleges kihívást jelentő intézkedések számára osszák el;

| 8. | helyesli, hogy nagyobb mértékben veszik igénybe az egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket, azaz az átalányalapú visszatérítést, a standard egységköltségeket vagy átalányösszegeket, amelyek egyszerűbbé teszik a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

8.

helyesli, hogy nagyobb mértékben veszik igénybe az egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket, azaz az átalányalapú visszatérítést, a standard egységköltségeket vagy átalányösszegeket, amelyek egyszerűbbé teszik a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terheket;

| 9. | helyesli, hogy tengermedence-stratégiákkal erősítették meg az alap területorientált jellegét annak érdekében, hogy az európai régiók helyzetének és kihívásainak sokféleségéhez illeszkedő megoldásokat lehessen kínálni; |
| --- | --- |

9.

helyesli, hogy tengermedence-stratégiákkal erősítették meg az alap területorientált jellegét annak érdekében, hogy az európai régiók helyzetének és kihívásainak sokféleségéhez illeszkedő megoldásokat lehessen kínálni;

| 10. | úgy véli, hogy lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy igényeik szerint a nemzeti programozás keretében ők alakítsák ki a regionális operatív programokat, különösen a tengerészeti kérdésekben érintett régiók esetében. A programok ilyen lebontása ösztönözni fogja a regionális stratégiák bevezetését, és lehetővé teszi, hogy az ETHA-ból nagyobb összegeket szánjanak a helyi problémákra; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy igényeik szerint a nemzeti programozás keretében ők alakítsák ki a regionális operatív programokat, különösen a tengerészeti kérdésekben érintett régiók esetében. A programok ilyen lebontása ösztönözni fogja a regionális stratégiák bevezetését, és lehetővé teszi, hogy az ETHA-ból nagyobb összegeket szánjanak a helyi problémákra;

| 11. | emlékeztet arra, hogy a közös halászati politika egyik célkitűzése az, hogy kedvező ökológiai, gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási hatásokat idézzen elő (2), ezért úgy véli, hogy a rendeletben nagyobb figyelmet kellene fordítani a halászokkal és haltenyésztőkkel kapcsolatos intézkedésekre, különösen a hajók fedélzeti biztonságának és ergonómiájának javításával, a halászati és akvakultúra-szakmák előmozdításával vagy a képzéssel kapcsolatos intézkedésekre, és ezekre vonatkozóan külön támogatási rátákra és célmutatókra kellene javaslatot tenni; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy a közös halászati politika egyik célkitűzése az, hogy kedvező ökológiai, gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási hatásokat idézzen elő (2

| 12. | azt szeretné, hogy az Európai Bizottság a tagállamok által javasolt intézkedések társadalmi hozzájárulásának figyelembevételével értékelje a programokat; |
| --- | --- |

12.

azt szeretné, hogy az Európai Bizottság a tagállamok által javasolt intézkedések társadalmi hozzájárulásának figyelembevételével értékelje a programokat;

| 13. | támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy minden egyes legkülső régió vonatkozásában cselekvési tervet kell készíteni. Ez a cselekvési terv lehetővé teszi a támogatások jobb felhasználását, amelyek eddig nem segítették elő azon nehézségek megoldását, amelyekkel ezek a területek küzdenek. Egy átfogó terv bevezetésével – amely többek között magában foglalja a beruházási támogatásokat, a képzési támogatást, egyszerűen használható (mikrohitel típusú) pénzügyi eszközök bevezetését, a rendelkezésre álló erőforrásokkal kapcsolatos ismeretszerzésre irányuló kampányokat és az ellenőrzések fokozását – a halászat, az akvakultúra és a kék gazdaság jelentős mértékben fejlődhetne ezeken a területeken; |
| --- | --- |

13.

támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy minden egyes legkülső régió vonatkozásában cselekvési tervet kell készíteni. Ez a cselekvési terv lehetővé teszi a támogatások jobb felhasználását, amelyek eddig nem segítették elő azon nehézségek megoldását, amelyekkel ezek a területek küzdenek. Egy átfogó terv bevezetésével – amely többek között magában foglalja a beruházási támogatásokat, a képzési támogatást, egyszerűen használható (mikrohitel típusú) pénzügyi eszközök bevezetését, a rendelkezésre álló erőforrásokkal kapcsolatos ismeretszerzésre irányuló kampányokat és az ellenőrzések fokozását – a halászat, az akvakultúra és a kék gazdaság jelentős mértékben fejlődhetne ezeken a területeken;

| 14. | úgy véli, hogy a halászatnak is hozzá kell járulnia a globális felmelegedés és a környezetszennyezés elleni küzdelemhez. Ezért fontos, hogy az ETHA a jobb energiahatékonyság és a kevesebb CO2-kibocsátás érdekében támogatni tudja a kutatást és az innovációt; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a halászatnak is hozzá kell járulnia a globális felmelegedés és a környezetszennyezés elleni küzdelemhez. Ezért fontos, hogy az ETHA a jobb energiahatékonyság és a kevesebb CO2

| 15. | támogatja, hogy finanszírozni lehet a halászhajók új motorokkal való felszerelését, ami különösen az olyan új technológiák elterjesztése szempontjából fontos, mint az elektromos vagy a hibrid meghajtás, a hidrogén vagy a gáz üzemanyagként való használata, vagy bármilyen más rendszer, amely – a méretüktől függetlenül – hozzájárul a hajók szénlábnyomának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

15.

támogatja, hogy finanszírozni lehet a halászhajók új motorokkal való felszerelését, ami különösen az olyan új technológiák elterjesztése szempontjából fontos, mint az elektromos vagy a hibrid meghajtás, a hidrogén vagy a gáz üzemanyagként való használata, vagy bármilyen más rendszer, amely – a méretüktől függetlenül – hozzájárul a hajók szénlábnyomának csökkentéséhez;

| 16. | javasolja, hogy az öregedő halászflotta megújításának felgyorsítása érdekében támogatni lehessen az új hajók vásárlását. Egy ilyen intézkedéssel vonzóbbá lehetne tenni a szakmát, mivel az öregebb egységeket ergonomikusabb, kevésbé környezetszennyező és biztonságosabb hajókra cserélnék anélkül, hogy növelnék a halászati erőkifejtést; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy az öregedő halászflotta megújításának felgyorsítása érdekében támogatni lehessen az új hajók vásárlását. Egy ilyen intézkedéssel vonzóbbá lehetne tenni a szakmát, mivel az öregebb egységeket ergonomikusabb, kevésbé környezetszennyező és biztonságosabb hajókra cserélnék anélkül, hogy növelnék a halászati erőkifejtést;

| 17. | egyetért azzal, hogy a vadon élő erőforrások terhelésének csökkentését, az európai fogyasztók egészséges termékekkel való ellátását és az EU halászatitermék-behozataltól való függésének csökkentését lehetővé tevő akvakultúra jelentős támogatásban részesüljön; |
| --- | --- |

17.

egyetért azzal, hogy a vadon élő erőforrások terhelésének csökkentését, az európai fogyasztók egészséges termékekkel való ellátását és az EU halászatitermék-behozataltól való függésének csökkentését lehetővé tevő akvakultúra jelentős támogatásban részesüljön;

| 18. | egyetért a feldolgozó vállalkozások támogatásával, amely hozzáadott értékkel gazdagíthatja az elsődleges termelést és előmozdíthatja a minőségi foglalkoztatás megteremtését a part menti térségek közösségei számára; |
| --- | --- |

18.

egyetért a feldolgozó vállalkozások támogatásával, amely hozzáadott értékkel gazdagíthatja az elsődleges termelést és előmozdíthatja a minőségi foglalkoztatás megteremtését a part menti térségek közösségei számára;

| 19. | helyénvalónak tartja, hogy a feldolgozással és akvakultúrával foglalkozó vállalkozásoknak gyors, egyszerű és a legkisebb vállalkozások számára is elérhető pénzügyi eszközök formájában támogatást kínálnak a termelő beruházásokhoz; |
| --- | --- |

19.

helyénvalónak tartja, hogy a feldolgozással és akvakultúrával foglalkozó vállalkozásoknak gyors, egyszerű és a legkisebb vállalkozások számára is elérhető pénzügyi eszközök formájában támogatást kínálnak a termelő beruházásokhoz;

| 20. | kéri, hogy az akvakultúra fejlesztése keretében támasszanak szigorúbb követelményeket a környezetvédelmi feltételekkel, a nevelt állományok inputjainak ismeretével és a környezeti hatás mérésével kapcsolatban. Különösen azok a vállalkozások nem támogathatók, amelyek tevékenysége jelentősen károsítja valamely védett térség tengeri környezetét. Ezenfelül nem megengedhető a géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztésének támogatása, mivel fennáll a természeti környezetben való elterjedésük veszélye; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy az akvakultúra fejlesztése keretében támasszanak szigorúbb követelményeket a környezetvédelmi feltételekkel, a nevelt állományok inputjainak ismeretével és a környezeti hatás mérésével kapcsolatban. Különösen azok a vállalkozások nem támogathatók, amelyek tevékenysége jelentősen károsítja valamely védett térség tengeri környezetét. Ezenfelül nem megengedhető a géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztésének támogatása, mivel fennáll a természeti környezetben való elterjedésük veszélye;

| 21. | úgy véli, hogy az akvakultúrának továbbra is olyan nettó halfehérje-előállítónak kell lennie, amely az élelmezés szempontjából biztonságos fehérjét állít elő, ami egyben hozzáadott értékforrást képvisel, gazdaság- és munkateremtő hatással rendelkezik, ezenkívül előállítása összeegyeztethető a halászati és tengerügyi tevékenységekkel, valamint felelősségteljesen bánik a felhasznált természeti erőforrásokkal. Az akvakultúrának ugyanakkor nem szabad túlhalásznia a haltenyésztéshez takarmányként használt fajokból álló állományokat, felborítva ezzel az élelmiszerlánc egyensúlyát és veszélyeztetve a biodiverzitást; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az akvakultúrának továbbra is olyan nettó halfehérje-előállítónak kell lennie, amely az élelmezés szempontjából biztonságos fehérjét állít elő, ami egyben hozzáadott értékforrást képvisel, gazdaság- és munkateremtő hatással rendelkezik, ezenkívül előállítása összeegyeztethető a halászati és tengerügyi tevékenységekkel, valamint felelősségteljesen bánik a felhasznált természeti erőforrásokkal. Az akvakultúrának ugyanakkor nem szabad túlhalásznia a haltenyésztéshez takarmányként használt fajokból álló állományokat, felborítva ezzel az élelmiszerlánc egyensúlyát és veszélyeztetve a biodiverzitást;

| 22. | tudomásul veszi a tárolási támogatások megszüntetését, amelyekkel bizonyos esetekben orvosolni lehet a halászatitermék-ellátás irányításában bekövetkező pillanatnyi fennakadásokat; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a tárolási támogatások megszüntetését, amelyekkel bizonyos esetekben orvosolni lehet a halászatitermék-ellátás irányításában bekövetkező pillanatnyi fennakadásokat;

| 23. | úgy véli, hogy az összes legkülső régió elismerten nehezebb helyzetben van, mint a többi európai régió. Ezért támogatásokat kell nyújtani az új hajók beszerzéséhez, vagy a kikötői és árverési infrastruktúrák létesítéséhez. Ezeken a területeken az új hajók beszerzéséhez nyújtott támogatással a túlhalászott és olykor szennyezéssel vagy invazív fajok elszaporodásával sújtott part menti területek halászati erőkifejtését kevésbé kiaknázott és egészségesebb területek felé lehetne átirányítani, különösen a kontinentális talapzat mentén; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az összes legkülső régió elismerten nehezebb helyzetben van, mint a többi európai régió. Ezért támogatásokat kell nyújtani az új hajók beszerzéséhez, vagy a kikötői és árverési infrastruktúrák létesítéséhez. Ezeken a területeken az új hajók beszerzéséhez nyújtott támogatással a túlhalászott és olykor szennyezéssel vagy invazív fajok elszaporodásával sújtott part menti területek halászati erőkifejtését kevésbé kiaknázott és egészségesebb területek felé lehetne átirányítani, különösen a kontinentális talapzat mentén;

| 24. | támogatja a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséért járó ellentételezés ismételt bevezetését, amely a legsérülékenyebb erőforrások esetében lehetővé teszi a halászati erőkifejtés csökkentésének finanszírozását; |
| --- | --- |

24.

támogatja a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséért járó ellentételezés ismételt bevezetését, amely a legsérülékenyebb erőforrások esetében lehetővé teszi a halászati erőkifejtés csökkentésének finanszírozását;

| 25. | tudomásul veszi, hogy az idő rövidsége miatt ez a rendeletjavaslat nem tesz javaslatot kísérő intézkedésre a brexittel összefüggésben. A tárgyalások eredményeinek függvényében külön támogatási intézkedésekre lehet szükség a brexit miatt meggyengülő halászati vállalkozások támogatására, ezért ezekre vonatkozóan külön finanszírozást kell meghatározni, amelyet jelenleg nem irányoz elő a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló rendelettervezet. |
| --- | --- |

25.

tudomásul veszi, hogy az idő rövidsége miatt ez a rendeletjavaslat nem tesz javaslatot kísérő intézkedésre a brexittel összefüggésben. A tárgyalások eredményeinek függvényében külön támogatási intézkedésekre lehet szükség a brexit miatt meggyengülő halászati vállalkozások támogatására, ezért ezekre vonatkozóan külön finanszírozást kell meghatározni, amelyet jelenleg nem irányoz elő a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló rendelettervezet.

| 26. | elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslata tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslata tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Fehér könyv, közlemény az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról.

1

(2)  A közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet 2. cikke.

2

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/147

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Menekültügyi és Migrációs Alap

(2018/C 461/13)

| Főelőadó: | Peter BOSSMAN (SI/PES), Piran polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre
  COM(2018) 471 final |

Főelőadó:

Peter BOSSMAN (SI/PES), Piran polgármestere

Referenciaszöveg:

Javaslat a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre

COM(2018) 471 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.
  módosítás

COM(2018) 471 final, (42) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió azon képességének erősítése érdekében, hogy az előre nem látható vagy aránytalan hosszú távú migrációs nyomást azonnal kezelje egy vagy több olyan tagállamban, amelyet a harmadik országok állampolgárainak nagy vagy aránytalan beáramlása jellemez, és amely jelentős és sürgős igényeket támaszt befogadási és idegenrendészeti, menekültügyi és migrációkezelési rendszerei és eljárásai, a harmadik országokban a harmadik országokban tapasztalható súlyos migrációs nyomás miatt politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt, lehetővé kell tenni sürgősségi segély nyújtását az e rendeletben meghatározott keretnek megfelelően. | Az Unió azon képességének erősítése érdekében, hogy az előre nem látható vagy aránytalan hosszú távú migrációs nyomást azonnal kezelje egy vagy több olyan tagállamban, amelyet a harmadik országok állampolgárainak nagy vagy aránytalan beáramlása jellemez
  – különösen ha sérülékeny személyekről, például kísérő nélküli kiskorúakról van szó –
  , és amely jelentős és sürgős igényeket támaszt befogadási és idegenrendészeti, menekültügyi és migrációkezelési rendszerei és eljárásai, a harmadik országokban tapasztalható súlyos migrációs nyomás miatt politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt, lehetővé kell tenni sürgősségi segély
  és az infrastruktúrák felépítését célzó támogatás
  nyújtását és az e rendeletben meghatározott keretnek megfelelően. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Unió azon képességének erősítése érdekében, hogy az előre nem látható vagy aránytalan hosszú távú migrációs nyomást azonnal kezelje egy vagy több olyan tagállamban, amelyet a harmadik országok állampolgárainak nagy vagy aránytalan beáramlása jellemez, és amely jelentős és sürgős igényeket támaszt befogadási és idegenrendészeti, menekültügyi és migrációkezelési rendszerei és eljárásai, a harmadik országokban a harmadik országokban tapasztalható súlyos migrációs nyomás miatt politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt, lehetővé kell tenni sürgősségi segély nyújtását az e rendeletben meghatározott keretnek megfelelően.

Az Unió azon képességének erősítése érdekében, hogy az előre nem látható vagy aránytalan hosszú távú migrációs nyomást azonnal kezelje egy vagy több olyan tagállamban, amelyet a harmadik országok állampolgárainak nagy vagy aránytalan beáramlása jellemez
  – különösen ha sérülékeny személyekről, például kísérő nélküli kiskorúakról van szó –
  , és amely jelentős és sürgős igényeket támaszt befogadási és idegenrendészeti, menekültügyi és migrációkezelési rendszerei és eljárásai, a harmadik országokban tapasztalható súlyos migrációs nyomás miatt politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt, lehetővé kell tenni sürgősségi segély
  és az infrastruktúrák felépítését célzó támogatás
  nyújtását és az e rendeletben meghatározott keretnek megfelelően.

Indokolás

Meg kell nyitni egy sürgősségi finanszírozási keretet, amely lehetővé teszi az olyan helyzetek kezelését, amikor a tagállamokat túlterheli a sérülékeny személyek – elsősorban a kísérő nélküli kiskorúak – harmadik országokból történő beáramlása jelentette kihívás, amelynek kapcsán speciális intézkedésekre van szükség.

2.
  módosítás

COM(2018) 471 final, 3. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdésben meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretei között, az alap elősegíti a következő egyedi célkitűzéseket: | Az (1) bekezdésben meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretei között, az alap elősegíti a következő egyedi célkitűzéseket: |
| a) | a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját is; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az (1) bekezdésben meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretei között, az alap elősegíti a következő egyedi célkitűzéseket:

Az (1) bekezdésben meghatározott szakpolitikai célkitűzés keretei között, az alap elősegíti a következő egyedi célkitűzéseket:

a)

a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját is;

| a) | a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját is; |
| --- | --- |

a)

a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját is;

| b) | a tagállamokba irányuló legális migráció támogatása, ezen belül hozzájárulás a harmadik országbeli állampolgárok integrációs folyamatához; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokba irányuló legális migráció támogatása, ezen belül hozzájárulás a harmadik országbeli állampolgárok integrációs folyamatához;

| b) | a tagállamokba irányuló legális migráció támogatása, ezen belül hozzájárulás a harmadik országbeli állampolgárok integrációs folyamatához
  , és azoknak a csatornáknak a létrehozása, amelyek lehetővé teszik, hogy ez rendezett és biztonságos formában folyjon
  ; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokba irányuló legális migráció támogatása, ezen belül hozzájárulás a harmadik országbeli állampolgárok integrációs folyamatához
  , és azoknak a csatornáknak a létrehozása, amelyek lehetővé teszik, hogy ez rendezett és biztonságos formában folyjon
  ;

| c) | hozzájárulás az illegális migráció megakadályozásához és a harmadik országokba való tényleges visszaküldés és visszafogadás biztosításához. |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás az illegális migráció megakadályozásához és a harmadik országokba való tényleges visszaküldés és visszafogadás biztosításához.

| c) | hozzájárulás az illegális migráció megakadályozásához és a harmadik országokba való tényleges visszaküldés és visszafogadás biztosításához
  , garantálva az emberi jogok tiszteletben tartását
  ; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás az illegális migráció megakadályozásához és a harmadik országokba való tényleges visszaküldés és visszafogadás biztosításához
  , garantálva az emberi jogok tiszteletben tartását
  ;

| d) | a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás előmozdítása többek között gyakorlati együttműködés révén, különösen a migrációs és menekültáramlás által leginkább érintett tagállamok vonatkozásában. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás előmozdítása többek között gyakorlati együttműködés révén, különösen a migrációs és menekültáramlás által leginkább érintett tagállamok vonatkozásában.

Indokolás

Ez az egyedi célkitűzés szerepel a jelenlegi AMIF-rendeletben, és külön meg kell adni egyedi célkitűzésként a jövőbeli AMF-rendeletben is.

3.
  módosítás

COM(2018) 471 final, 8. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | |
| Költségvetés | Költségvetés |
| (1)   Az alapnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron
  10 415 000 000  EUR
  . | (1)   Az alapnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron
  16 188 000 000  EUR
  . |
| (2)   A pénzügyi erőforrások az alábbiak szerint kerülnek felhasználásra: | (2)   A pénzügyi erőforrások az alábbiak szerint kerülnek felhasználásra: |
| a) | 6 249 000 000  EUR
  -t a megosztott irányítás útján végrehajtott programok számára kell elkülöníteni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Költségvetés

Költségvetés

(1)   Az alapnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron
  10 415 000 000  EUR
  .

(1)   Az alapnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron
  16 188 000 000  EUR
  .

(2)   A pénzügyi erőforrások az alábbiak szerint kerülnek felhasználásra:

(2)   A pénzügyi erőforrások az alábbiak szerint kerülnek felhasználásra:

a)

6 249 000 000  EUR
  -t a megosztott irányítás útján végrehajtott programok számára kell elkülöníteni.

6 249 000 000  EUR

| a) | 10 790 000 000  EUR
  -t a megosztott irányítás útján végrehajtott programok számára kell elkülöníteni. |
| --- | --- |

a)

10 790 000 000  EUR
  -t a megosztott irányítás útján végrehajtott programok számára kell elkülöníteni.

10 790 000 000  EUR

| b) | 4 166 000 000  EUR
  -t a Tematikus Eszköz számára kell elkülöníteni. |
| --- | --- |

b)

4 166 000 000  EUR
  -t a Tematikus Eszköz számára kell elkülöníteni.

4 166 000 000  EUR

| b) | 5 398 000 000  EUR
  -t a Tematikus Eszköz számára kell elkülöníteni. |
| --- | --- |

b)

5 398 000 000  EUR
  -t a Tematikus Eszköz számára kell elkülöníteni.

5 398 000 000  EUR

(3)   A pénzügyi keretösszeg legfeljebb 0,42  %-át kell elkülöníteni a Bizottság kezdeményezésére az alap végrehajtása céljából történő technikai segítségnyújtásra, az EU .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 29. cikkének megfelelően.

(3)   A pénzügyi keretösszeg legfeljebb 0,42  %-át kell elkülöníteni a Bizottság kezdeményezésére az alap végrehajtása céljából történő technikai segítségnyújtásra, az EU .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 29. cikkének megfelelően.

Indokolás

Indokolás

A migrációra és menekültügyre vonatkozó keretösszeg javasolt megemelése a külső határellenőrzéshez allokált források 2,4-szeres emelkedését tükrözné, és válasz lenne arra is, hogy a jelenlegi javaslatokban nem emelkednek azok az előirányzatok, melyeket az ESZA+ keretében a hosszú távú integráció jelentette új feladatokra különítenek el.

4.
  módosítás

4.

módosítás

COM(2018) 471 final, 9. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| [...] A Tematikus Eszközből származó finanszírozást annak alábbi elemeire kell fordítani: | [...] A Tematikus Eszközből származó finanszírozást annak alábbi elemeire kell fordítani: |
| a) | egyedi intézkedések; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

[...] A Tematikus Eszközből származó finanszírozást annak alábbi elemeire kell fordítani:

[...] A Tematikus Eszközből származó finanszírozást annak alábbi elemeire kell fordítani:

a)

egyedi intézkedések;

| a) | egyedi intézkedések; |
| --- | --- |

a)

egyedi intézkedések;

| b) | uniós intézkedések; |
| --- | --- |

b)

uniós intézkedések;

| b) | uniós intézkedések; |
| --- | --- |

b)

uniós intézkedések;

| c) | szükséghelyzeti támogatás; |
| --- | --- |

c)

szükséghelyzeti támogatás;

| c) | szükséghelyzeti támogatás; |
| --- | --- |

c)

szükséghelyzeti támogatás;

| d) | áttelepítés; |
| --- | --- |

d)

áttelepítés;

| d) | áttelepítés; |
| --- | --- |

d)

áttelepítés;

| e) | a szolidaritási és felelősségvállalási erőfeszítésekhez hozzájáruló tagállamoknak nyújtott támogatás;
  valamint |
| --- | --- |

e)

a szolidaritási és felelősségvállalási erőfeszítésekhez hozzájáruló tagállamoknak nyújtott támogatás;

valamint

| e) | a szolidaritási és felelősségvállalási erőfeszítésekhez hozzájáruló tagállamoknak nyújtott támogatás;
  valamint |
| --- | --- |

e)

a szolidaritási és felelősségvállalási erőfeszítésekhez hozzájáruló tagállamoknak nyújtott támogatás;

valamint

| f) | az Európai Migrációs Hálózat. |
| --- | --- |

f)

az Európai Migrációs Hálózat.

| f) | az Európai Migrációs Hálózat; |
| --- | --- |

f)

az Európai Migrációs Hálózat;

| g) | a helyi és regionális önkormányzatok európai integrációs hálózatai
  . |
| --- | --- |

g)

g)

a helyi és regionális önkormányzatok európai integrációs hálózatai
  .

a helyi és regionális önkormányzatok európai integrációs hálózatai

[...]

[...]

Indokolás

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok kritikus szerepet játszanak a migránsok integrálásában, ami pedig a migrációs politikák alapvető alkotóeleme.

5.
  módosítás

5.

módosítás

COM(2018) 471 final, 9. cikk (6) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Tematikus Eszköz különösen a II. melléklet 2. cikkének b) pontjában említett végrehajtási intézkedés körébe tartozó, a helyi és regionális hatóságok vagy civil társadalmi szervezetek által végrehajtott intézkedéseket támogatja. | A Tematikus Eszköz különösen a II. melléklet 2. cikkének b) pontjában említett végrehajtási intézkedés körébe tartozó, a helyi és regionális hatóságok vagy civil társadalmi szervezetek által végrehajtott intézkedéseket támogatja.
  A Tematikus Eszközből származó finanszírozás legalább 30 %-át erre a célra fordítják. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Tematikus Eszköz különösen a II. melléklet 2. cikkének b) pontjában említett végrehajtási intézkedés körébe tartozó, a helyi és regionális hatóságok vagy civil társadalmi szervezetek által végrehajtott intézkedéseket támogatja.

A Tematikus Eszköz különösen a II. melléklet 2. cikkének b) pontjában említett végrehajtási intézkedés körébe tartozó, a helyi és regionális hatóságok vagy civil társadalmi szervezetek által végrehajtott intézkedéseket támogatja.
  A Tematikus Eszközből származó finanszírozás legalább 30 %-át erre a célra fordítják.

A Tematikus Eszközből származó finanszírozás legalább 30 %-át erre a célra fordítják.

Indokolás

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok kritikus szerepet játszanak a migránsok integrálásában, ami pedig a migrációs politikák alapvető alkotóeleme.

6.
  módosítás

6.

módosítás

COM(2018) 471 final, 13. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a programjában kezelt prioritások összhangban álljanak a migrációkezelés terén meglévő uniós prioritásokkal és kihívásokkal, és reagáljanak azokra, valamint hogy teljes mértékben megfeleljenek az uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak. Programjaik prioritásainak meghatározásakor a tagállamok gondoskodnak arról, hogy megfelelően foglalkozzanak a II. mellékletben szereplő végrehajtási intézkedésekkel. | Minden tagállam a programjában szereplő források legalább 20–20 %-át a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában, illetve a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésre különíti el. A tagállamok csak abban az esetben térhetnek el ezektől a minimális százalékarányoktól, ha nemzeti programjaik részletes magyarázatot tartalmaznak arra nézve, hogy a megadott szintek alatti forráskiosztás miért nem veszélyezteti a célkitűzés elérését. A 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzés tekintetében azok a tagállamok, amelyek az elszállásolás, az infrastruktúra és a szolgáltatások terén strukturális hiányosságokkal küzdenek, nem térhetnek el negatív irányban az e rendeletben megállapított minimális százalékaránytól. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a programjában kezelt prioritások összhangban álljanak a migrációkezelés terén meglévő uniós prioritásokkal és kihívásokkal, és reagáljanak azokra, valamint hogy teljes mértékben megfeleljenek az uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak. Programjaik prioritásainak meghatározásakor a tagállamok gondoskodnak arról, hogy megfelelően foglalkozzanak a II. mellékletben szereplő végrehajtási intézkedésekkel.

Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a programjában kezelt prioritások összhangban álljanak a migrációkezelés terén meglévő uniós prioritásokkal és kihívásokkal, és reagáljanak azokra, valamint hogy teljes mértékben megfeleljenek az uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak. Programjaik prioritásainak meghatározásakor a tagállamok gondoskodnak arról, hogy megfelelően foglalkozzanak a II. mellékletben szereplő végrehajtási intézkedésekkel.

Minden tagállam a programjában szereplő források legalább 20–20 %-át a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában, illetve a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésre különíti el. A tagállamok csak abban az esetben térhetnek el ezektől a minimális százalékarányoktól, ha nemzeti programjaik részletes magyarázatot tartalmaznak arra nézve, hogy a megadott szintek alatti forráskiosztás miért nem veszélyezteti a célkitűzés elérését. A 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzés tekintetében azok a tagállamok, amelyek az elszállásolás, az infrastruktúra és a szolgáltatások terén strukturális hiányosságokkal küzdenek, nem térhetnek el negatív irányban az e rendeletben megállapított minimális százalékaránytól.

Minden tagállam a programjában szereplő források legalább 20–20 %-át a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában, illetve a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésre különíti el. A tagállamok csak abban az esetben térhetnek el ezektől a minimális százalékarányoktól, ha nemzeti programjaik részletes magyarázatot tartalmaznak arra nézve, hogy a megadott szintek alatti forráskiosztás miért nem veszélyezteti a célkitűzés elérését. A 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzés tekintetében azok a tagállamok, amelyek az elszállásolás, az infrastruktúra és a szolgáltatások terén strukturális hiányosságokkal küzdenek, nem térhetnek el negatív irányban az e rendeletben megállapított minimális százalékaránytól.

Indokolás

Indokolás

Az AMF-nek a migráció tartós megoldásait kell támogatnia, és biztosítania kell a tagállamok által uniós szinten elfogadott prioritásokkal való összhangot. A működőképes menekültügyi rendszer kiépítésére (a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja) és a jogszerű migrációs lehetőségek kidolgozására és az integráció támogatására (a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja) szolgáló minimális előirányzatok biztosítása hozzá fog járulni az alap szakpolitikai célkitűzésének (a migrációs áramlások hatékony kezelése) megvalósításához.

A javasolt szöveg a jelenlegi AMIF-rendelet szövegének felel meg.

7.
  módosítás

7.

módosítás

COM(2018) 471 final, 13. cikk (7) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok különösen a IV. mellékletben felsorolt uniós stratégiai prioritásokat követik. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése, illetve a finanszírozás hatékony végrehajtása céljából, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. mellékletben felsorolt, a magasabb társfinanszírozásra jogosult intézkedések jegyzékének módosítása céljából. | A tagállamok különösen a IV. mellékletben felsorolt uniós stratégiai prioritásokat követik.
  Azok a tagállamok, amelyek nem hajtanak végre ennek megfelelő intézkedéseket, részletes magyarázatot foglalnak a nemzeti programjukba arra vonatkozóan, hogy hogyan fogják biztosítani, hogy ez a döntés ne veszélyeztesse az AMF egyedi célkitűzéseinek megvalósítását.
  Előre nem látható vagy új körülmények kezelése, illetve a finanszírozás hatékony végrehajtása céljából, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. mellékletben felsorolt, a magasabb társfinanszírozásra jogosult intézkedések jegyzékének módosítása céljából. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok különösen a IV. mellékletben felsorolt uniós stratégiai prioritásokat követik. Előre nem látható vagy új körülmények kezelése, illetve a finanszírozás hatékony végrehajtása céljából, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. mellékletben felsorolt, a magasabb társfinanszírozásra jogosult intézkedések jegyzékének módosítása céljából.

A tagállamok különösen a IV. mellékletben felsorolt uniós stratégiai prioritásokat követik.
  Azok a tagállamok, amelyek nem hajtanak végre ennek megfelelő intézkedéseket, részletes magyarázatot foglalnak a nemzeti programjukba arra vonatkozóan, hogy hogyan fogják biztosítani, hogy ez a döntés ne veszélyeztesse az AMF egyedi célkitűzéseinek megvalósítását.
  Előre nem látható vagy új körülmények kezelése, illetve a finanszírozás hatékony végrehajtása céljából, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. mellékletben felsorolt, a magasabb társfinanszírozásra jogosult intézkedések jegyzékének módosítása céljából.

Azok a tagállamok, amelyek nem hajtanak végre ennek megfelelő intézkedéseket, részletes magyarázatot foglalnak a nemzeti programjukba arra vonatkozóan, hogy hogyan fogják biztosítani, hogy ez a döntés ne veszélyeztesse az AMF egyedi célkitűzéseinek megvalósítását.

Indokolás

Indokolás

Lásd a 6. módosítás indokolását.

8.
  módosítás

8.

módosítás

COM(2018) 471 final, 21. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Az alap támogatja az Európai Migrációs Hálózatot, és biztosítja a tevékenységéhez, valamint jövőbeli fejlesztéséhez szükséges pénzügyi támogatást. | (1)   Az alap támogatja az Európai Migrációs Hálózatot, és biztosítja a tevékenységéhez, valamint jövőbeli fejlesztéséhez szükséges pénzügyi támogatást. |
| (2)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az alap éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogramot a Bizottság fogadja el azt követően, hogy azt az irányítóbizottság a módosított 2008/381/EK határozat 4. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban jóváhagyta. A költségvetési rendelet [110.] cikke értelmében a Bizottság határozata finanszírozási határozatnak minősül. Az erőforrások időben történő rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a Bizottság külön finanszírozási határozatban fogadhatja el az Európai Migrációs Hálózat munkaprogramját | (2)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az alap éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogramot a Bizottság fogadja el azt követően, hogy azt az irányítóbizottság a módosított 2008/381/EK határozat 4. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban jóváhagyta. A költségvetési rendelet [110.] cikke értelmében a Bizottság határozata finanszírozási határozatnak minősül. Az erőforrások időben történő rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a Bizottság külön finanszírozási határozatban fogadhatja el az Európai Migrációs Hálózat munkaprogramját |
| (3)   Az Európai Migrációs Hálózat tevékenységeihez biztosított pénzügyi támogatás a 2008/381/EK határozat 3. cikkében említett nemzeti kapcsolattartó pontoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és adott esetben közbeszerzési szerződések odaítélése formájában valósul meg, a költségvetési rendelettel összhangban. | (3)   Az Európai Migrációs Hálózat tevékenységeihez biztosított pénzügyi támogatás a 2008/381/EK határozat 3. cikkében említett nemzeti kapcsolattartó pontoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és adott esetben közbeszerzési szerződések odaítélése formájában valósul meg, a költségvetési rendelettel összhangban. |
| | (4)
     
  Az alap támogatja a helyi és regionális önkormányzatok európai integrációs hálózatait. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Az alap támogatja az Európai Migrációs Hálózatot, és biztosítja a tevékenységéhez, valamint jövőbeli fejlesztéséhez szükséges pénzügyi támogatást.

(1)   Az alap támogatja az Európai Migrációs Hálózatot, és biztosítja a tevékenységéhez, valamint jövőbeli fejlesztéséhez szükséges pénzügyi támogatást.

(2)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az alap éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogramot a Bizottság fogadja el azt követően, hogy azt az irányítóbizottság a módosított 2008/381/EK határozat 4. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban jóváhagyta. A költségvetési rendelet [110.] cikke értelmében a Bizottság határozata finanszírozási határozatnak minősül. Az erőforrások időben történő rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a Bizottság külön finanszírozási határozatban fogadhatja el az Európai Migrációs Hálózat munkaprogramját

(2)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az alap éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogramot a Bizottság fogadja el azt követően, hogy azt az irányítóbizottság a módosított 2008/381/EK határozat 4. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban jóváhagyta. A költségvetési rendelet [110.] cikke értelmében a Bizottság határozata finanszírozási határozatnak minősül. Az erőforrások időben történő rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a Bizottság külön finanszírozási határozatban fogadhatja el az Európai Migrációs Hálózat munkaprogramját

(3)   Az Európai Migrációs Hálózat tevékenységeihez biztosított pénzügyi támogatás a 2008/381/EK határozat 3. cikkében említett nemzeti kapcsolattartó pontoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és adott esetben közbeszerzési szerződések odaítélése formájában valósul meg, a költségvetési rendelettel összhangban.

(3)   Az Európai Migrációs Hálózat tevékenységeihez biztosított pénzügyi támogatás a 2008/381/EK határozat 3. cikkében említett nemzeti kapcsolattartó pontoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és adott esetben közbeszerzési szerződések odaítélése formájában valósul meg, a költségvetési rendelettel összhangban.

(4)
     
  Az alap támogatja a helyi és regionális önkormányzatok európai integrációs hálózatait.

Indokolás

Indokolás

Lásd a 4. módosítás indokolását.

9.
  módosítás

9.

módosítás

COM(2018) 471 final, 26. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az alap sürgős és egyedi szükségletek megoldására nyújt pénzügyi támogatást az alábbi körülmények valamelyike vagy mindegyike miatt keletkezett szükséghelyzet esetén: | Az alap sürgős és egyedi szükségletek megoldására
  , valamint infrastruktúrák létrehozására
  nyújt pénzügyi támogatást az alábbi körülmények valamelyike vagy mindegyike miatt keletkezett szükséghelyzet esetén: |
| a) | súlyos migrációs nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok jelentős vagy aránytalan beáramlása jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket támaszt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítmények, a menekültügyi és migrációkezelési rendszerek és eljárások tekintetében; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az alap sürgős és egyedi szükségletek megoldására nyújt pénzügyi támogatást az alábbi körülmények valamelyike vagy mindegyike miatt keletkezett szükséghelyzet esetén:

Az alap sürgős és egyedi szükségletek megoldására
  , valamint infrastruktúrák létrehozására
  nyújt pénzügyi támogatást az alábbi körülmények valamelyike vagy mindegyike miatt keletkezett szükséghelyzet esetén:

, valamint infrastruktúrák létrehozására

a)

súlyos migrációs nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok jelentős vagy aránytalan beáramlása jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket támaszt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítmények, a menekültügyi és migrációkezelési rendszerek és eljárások tekintetében;

| a) | súlyos migrációs nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok jelentős vagy aránytalan beáramlása jellemez
  – különösen ha sérülékeny személyekről, például kísérő nélküli kiskorúakról van szó –
  , ami jelentős és sürgős igényeket támaszt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítmények, a menekültügyi és migrációkezelési rendszerek és eljárások tekintetében; |
| --- | --- |

a)

súlyos migrációs nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok jelentős vagy aránytalan beáramlása jellemez
  – különösen ha sérülékeny személyekről, például kísérő nélküli kiskorúakról van szó –
  , ami jelentős és sürgős igényeket támaszt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítmények, a menekültügyi és migrációkezelési rendszerek és eljárások tekintetében;

– különösen ha sérülékeny személyekről, például kísérő nélküli kiskorúakról van szó –

| b) | a 2001/55/EK irányelv értelmében vett átmeneti védelmi mechanizmus végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a 2001/55/EK irányelv értelmében vett átmeneti védelmi mechanizmus végrehajtása;

| b) | a 2001/55/EK irányelv értelmében vett átmeneti védelmi mechanizmus végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a 2001/55/EK irányelv értelmében vett átmeneti védelmi mechanizmus végrehajtása;

| c) | súlyos migrációs nyomás harmadik országokban, többek között ahol – politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt – védelemre szoruló személyek rekedhetnek, különösen, ha az hatással lehet az EU felé irányuló irreguláris migrációs áramlatokra. |
| --- | --- |

c)

súlyos migrációs nyomás harmadik országokban, többek között ahol – politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt – védelemre szoruló személyek rekedhetnek, különösen, ha az hatással lehet az EU felé irányuló irreguláris migrációs áramlatokra.

| c) | súlyos migrációs nyomás harmadik országokban, többek között ahol – politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt – védelemre szoruló személyek rekedhetnek, különösen, ha az hatással lehet az EU felé irányuló irreguláris migrációs áramlatokra.
  Az e cikknek megfelelően harmadik országokban végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az Unió humanitárius politikájával és adott esetben azt ki kell egészíteniük, valamint tiszteletben kell tartaniuk az alapvető emberi jogokat és a nemzetközi jogi kötelezettségeket. |
| --- | --- |

c)

súlyos migrációs nyomás harmadik országokban, többek között ahol – politikai fejlemények vagy konfliktusok miatt – védelemre szoruló személyek rekedhetnek, különösen, ha az hatással lehet az EU felé irányuló irreguláris migrációs áramlatokra.
  Az e cikknek megfelelően harmadik országokban végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az Unió humanitárius politikájával és adott esetben azt ki kell egészíteniük, valamint tiszteletben kell tartaniuk az alapvető emberi jogokat és a nemzetközi jogi kötelezettségeket.

Az e cikknek megfelelően harmadik országokban végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az Unió humanitárius politikájával és adott esetben azt ki kell egészíteniük, valamint tiszteletben kell tartaniuk az alapvető emberi jogokat és a nemzetközi jogi kötelezettségeket.

Indokolás

Indokolás

A más uniós szakpolitikákkal való összhang, valamint az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása.

10.
  módosítás

10.

módosítás

COM(2018) 471 final, 26. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A szükséghelyzeti támogatás közvetlenül a decentralizált ügynökségeknek nyújtott vissza nem térítendő támogatása formáját öltheti. | A szükséghelyzeti támogatás közvetlenül a decentralizált ügynökségeknek
  és a súlyos migrációs nyomás alatt álló helyi és regionális önkormányzatoknak – közülük is különösen a kísérő nélküli kiskorú migránsok fogadásának és integrálásának feladatát ellátó önkormányzatoknak –
  nyújtott vissza nem térítendő támogatás formáját öltheti. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A szükséghelyzeti támogatás közvetlenül a decentralizált ügynökségeknek nyújtott vissza nem térítendő támogatása formáját öltheti.

A szükséghelyzeti támogatás közvetlenül a decentralizált ügynökségeknek
  és a súlyos migrációs nyomás alatt álló helyi és regionális önkormányzatoknak – közülük is különösen a kísérő nélküli kiskorú migránsok fogadásának és integrálásának feladatát ellátó önkormányzatoknak –
  nyújtott vissza nem térítendő támogatás formáját öltheti.

és a súlyos migrációs nyomás alatt álló helyi és regionális önkormányzatoknak – közülük is különösen a kísérő nélküli kiskorú migránsok fogadásának és integrálásának feladatát ellátó önkormányzatoknak –

Indokolás

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok feladatköréhez sok esetben hozzátartozik a kísérő nélküli kiskorú migránsok fogadása és integrálása, de gyakran nem rendelkeznek az ehhez szükséges kapacitásokkal.

11.
  módosítás

11.

módosítás

COM(2018) 471 final, I. melléklet (A megosztott irányítás szerinti programok pénzügyi keretösszegének felosztására vonatkozó kritériumok)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. | A 11. cikkben említett, rendelkezésre álló források a tagállamok között az alábbi módon kerülnek bontásra: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.

A 11. cikkben említett, rendelkezésre álló források a tagállamok között az alábbi módon kerülnek bontásra:

| 1. | A 11. cikkben említett, rendelkezésre álló források a tagállamok között az alábbi módon kerülnek bontásra: |
| --- | --- |

1.

A 11. cikkben említett, rendelkezésre álló források a tagállamok között az alábbi módon kerülnek bontásra:

| a) | Kizárólag a programozási időszak kezdetén, mindegyik tagállam 5 000 000  EUR átalányösszeget kap az alapból; |
| --- | --- |

a)

Kizárólag a programozási időszak kezdetén, mindegyik tagállam 5 000 000  EUR átalányösszeget kap az alapból;

| a) | Kizárólag a programozási időszak kezdetén, mindegyik tagállam 5 000 000  EUR átalányösszeget kap az alapból; |
| --- | --- |

a)

Kizárólag a programozási időszak kezdetén, mindegyik tagállam 5 000 000  EUR átalányösszeget kap az alapból;

| b) | A 11. cikkben említett, fennmaradó forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:






  — | 30 %
  a menekültügy számára; |
| --- | --- | --- |

b)

A 11. cikkben említett, fennmaradó forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:

—

30 %
  a menekültügy számára;

30 %

| — | 30 %
  a legális migráció és az integráció számára; |
| --- | --- |

—

30 %
  a legális migráció és az integráció számára;

30 %

| — | 40 %
  az irreguláris migráció elleni küzdelem számára, a visszaküldéseket is ideértve. |
| --- | --- |

—

40 %
  az irreguláris migráció elleni küzdelem számára, a visszaküldéseket is ideértve.

40 %

| b) | A 11. cikkben említett, fennmaradó forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:






  — | 33,3  %
  a menekültügy számára; |
| --- | --- | --- |

b)

A 11. cikkben említett, fennmaradó forrásokat a következő kritériumok alapján kell elosztani:

—

33,3  %
  a menekültügy számára;

33,3  %

| — | 33,3  %
  a legális migráció és az integráció számára; |
| --- | --- |

—

33,3  %
  a legális migráció és az integráció számára;

33,3  %

| — | 33,3  %
  az irreguláris migráció elleni küzdelem számára, a visszaküldéseket is ideértve. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  az irreguláris migráció elleni küzdelem számára, a visszaküldéseket is ideértve.

33,3  %

Indokolás

Indokolás

A migrációs áramlások eredményes kezeléséhez éppolyan fontos (ha nem fontosabb) a menekültügy, a legális migráció és az integráció, mint az irreguláris migráció és a visszaküldések.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | egyetért azzal, hogy a migrációval kapcsolatban megjelenő kihívásokkal összefüggésben az Unióban a hatékony és összehangolt migrációkezelésbe való befektetés – támogatva a tagállamokat és helyi és regionális önkormányzataikat – kulcsfontosságú a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozására irányuló uniós célkitűzés megvalósításához; Ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az uniós költségvetésben több figyelmet és finanszírozást kap a migráció, de aggódik amiatt, hogy a növekedés részrehajló: sokkal jelentősebb a határvédelmi intézkedések, mint az AMF tekintetében. Következésképpen azt javasolja, hogy az AMF-keretet a külső határigazgatás finanszírozásának növelésével egyenlő mértékben emeljék meg, ami 2,4-szeres növekedést jelent; |
| --- | --- |

1.

egyetért azzal, hogy a migrációval kapcsolatban megjelenő kihívásokkal összefüggésben az Unióban a hatékony és összehangolt migrációkezelésbe való befektetés – támogatva a tagállamokat és helyi és regionális önkormányzataikat – kulcsfontosságú a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozására irányuló uniós célkitűzés megvalósításához; Ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az uniós költségvetésben több figyelmet és finanszírozást kap a migráció, de aggódik amiatt, hogy a növekedés részrehajló: sokkal jelentősebb a határvédelmi intézkedések, mint az AMF tekintetében. Következésképpen azt javasolja, hogy az AMF-keretet a külső határigazgatás finanszírozásának növelésével egyenlő mértékben emeljék meg, ami 2,4-szeres növekedést jelent;

| 2. | megismétli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak koordinált megközelítést kell követniük ahhoz, hogy a szolidaritás és a felelősség igazságos megosztása elvén alapuló közös menekültügyi és migrációs politikát alakítsanak ki; |
| --- | --- |

2.

megismétli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak koordinált megközelítést kell követniük ahhoz, hogy a szolidaritás és a felelősség igazságos megosztása elvén alapuló közös menekültügyi és migrációs politikát alakítsanak ki;

| 3. | üdvözli az AMF létrehozását és az egyéb új vagy átdolgozott eszközöket (Integrált Határigazgatási Alap, ESZA+, ERFA, NDICI, IPA III), amelyek pénzügyileg kezelik a migráció belső és külső vetületeit; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az AMF létrehozását és az egyéb új vagy átdolgozott eszközöket (Integrált Határigazgatási Alap, ESZA+, ERFA, NDICI, IPA III), amelyek pénzügyileg kezelik a migráció belső és külső vetületeit;

| 4. | egyetért az Unió külső határai hatékony igazgatásának szükségességével, de az a véleménye, hogy nem lenne hatékony, és az EU alapvető értékeit sem tükrözi az, ha elsősorban a határellenőrzésre fókuszálunk, és kevesebb figyelmet fordítunk az átfogó uniós migrációs politika más alapvető vonatkozásaira, köztük a megreformált uniós menekültügyi rendszerre, a legális migrációt megkönnyítő és az integrációt támogató következetes és ambiciózus politikákra, az emberkereskedelem elleni küzdelmet szolgáló határozott intézkedésekre és a migráció alapvető okainak a kezelését célzó határozott fellépésre; |
| --- | --- |

4.

egyetért az Unió külső határai hatékony igazgatásának szükségességével, de az a véleménye, hogy nem lenne hatékony, és az EU alapvető értékeit sem tükrözi az, ha elsősorban a határellenőrzésre fókuszálunk, és kevesebb figyelmet fordítunk az átfogó uniós migrációs politika más alapvető vonatkozásaira, köztük a megreformált uniós menekültügyi rendszerre, a legális migrációt megkönnyítő és az integrációt támogató következetes és ambiciózus politikákra, az emberkereskedelem elleni küzdelmet szolgáló határozott intézkedésekre és a migráció alapvető okainak a kezelését célzó határozott fellépésre;

| 5. | alapvetően fontosnak tartja a szinergiák, a következetesség és a hatékonyság biztosítását az AMF és a többi uniós alap és szakpolitika között, különös tekintettel az alapvető jogok védelmére, a társadalmi kohézió előmozdítására, illetve a kül- és fejlesztéspolitikákra; |
| --- | --- |

5.

alapvetően fontosnak tartja a szinergiák, a következetesség és a hatékonyság biztosítását az AMF és a többi uniós alap és szakpolitika között, különös tekintettel az alapvető jogok védelmére, a társadalmi kohézió előmozdítására, illetve a kül- és fejlesztéspolitikákra;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a védelmet kérők jogainak hatékony menekültügyi eljárásokkal való garantálása, a másodlagos mozgások megelőzése, valamint a nemzetközi védelem megadása tekintetében az egységes és megfelelő fogadási feltételek és normák biztosítása érdekében meg kell reformálni a közös európai menekültügyi rendszert; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a védelmet kérők jogainak hatékony menekültügyi eljárásokkal való garantálása, a másodlagos mozgások megelőzése, valamint a nemzetközi védelem megadása tekintetében az egységes és megfelelő fogadási feltételek és normák biztosítása érdekében meg kell reformálni a közös európai menekültügyi rendszert;

| 7. | úgy gondolja, hogy a harmadik országokkal való partnerség és együttműködés az uniós migrációs politika és az alapvető okok kezelésének alapvető alkotóeleme, és az alapnak ezért pénzügyi ösztönzést kell nyújtania ezen együttműködés megvalósításához, többek között az európai uniós áttelepítési keret végrehajtásához; a külső fejlesztési finanszírozást azonban nem volna szabad kizárólag a migráció megelőzésére fordítani; |
| --- | --- |

7.

úgy gondolja, hogy a harmadik országokkal való partnerség és együttműködés az uniós migrációs politika és az alapvető okok kezelésének alapvető alkotóeleme, és az alapnak ezért pénzügyi ösztönzést kell nyújtania ezen együttműködés megvalósításához, többek között az európai uniós áttelepítési keret végrehajtásához; a külső fejlesztési finanszírozást azonban nem volna szabad kizárólag a migráció megelőzésére fordítani;

| 8. | tudomásul veszi az új megközelítést, amely különbséget tesz a rövid távú és a hosszú távú integrációs intézkedések között, amelyek közül az utóbbiakat immár az ESZA+ finanszírozza; hangsúlyozza, hogy az ESZA+ pénzügyi rendelkezéseiben teljes mértékben tükröződnie kell ennek az új feladatnak; sajnálja azonban, hogy az „integráció” eltűnt az AMF megnevezéséből, különösen mivel a legtöbb rövid távú integrációs intézkedés a helyi és regionális önkormányzatok felelőssége; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi az új megközelítést, amely különbséget tesz a rövid távú és a hosszú távú integrációs intézkedések között, amelyek közül az utóbbiakat immár az ESZA+ finanszírozza; hangsúlyozza, hogy az ESZA+ pénzügyi rendelkezéseiben teljes mértékben tükröződnie kell ennek az új feladatnak; sajnálja azonban, hogy az „integráció” eltűnt az AMF megnevezéséből, különösen mivel a legtöbb rövid távú integrációs intézkedés a helyi és regionális önkormányzatok felelőssége;

| 9. | üdvözli, hogy az új alap magasabb társfinanszírozási rátát tesz lehetővé (legfeljebb 90 %), ami különösen a nagy nyomás alatt álló helyi és regionális önkormányzatok, közülük is elsősorban a külső határ mellett fekvők számára jelenthet segítséget, de sajnálja, hogy nem talált visszhangra az a több ízben megfogalmazott kérése, hogy az AMF irányításáért részben a helyi és regionális önkormányzatok feleljenek; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy az új alap magasabb társfinanszírozási rátát tesz lehetővé (legfeljebb 90 %), ami különösen a nagy nyomás alatt álló helyi és regionális önkormányzatok, közülük is elsősorban a külső határ mellett fekvők számára jelenthet segítséget, de sajnálja, hogy nem talált visszhangra az a több ízben megfogalmazott kérése, hogy az AMF irányításáért részben a helyi és regionális önkormányzatok feleljenek;

| 10. | tudomásul veszi, hogy az AMF-re most első alkalommal a közös rendelkezésekről szóló rendelet lesz az irányadó; ennek a helyi és regionális önkormányzatok nemzeti politikák tervezésébe és végrehajtásába való fokozott bevonásával kell járnia, de e kedvező hatások eléréshez teljes mértékben alkalmazni kell a partnerség és a többszintű kormányzás elvét; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy az AMF-re most első alkalommal a közös rendelkezésekről szóló rendelet lesz az irányadó; ennek a helyi és regionális önkormányzatok nemzeti politikák tervezésébe és végrehajtásába való fokozott bevonásával kell járnia, de e kedvező hatások eléréshez teljes mértékben alkalmazni kell a partnerség és a többszintű kormányzás elvét;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az alapnak támogatnia kell a tagállamokat abban, hogy a migráció valamennyi vonatkozása, az információk és a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a különböző közigazgatások és irányítási szintek közötti, illetve a tagállamok közötti együttműködés tekintetében koordinált stratégiákat alakítsanak ki; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az alapnak támogatnia kell a tagállamokat abban, hogy a migráció valamennyi vonatkozása, az információk és a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a különböző közigazgatások és irányítási szintek közötti, illetve a tagállamok közötti együttműködés tekintetében koordinált stratégiákat alakítsanak ki;

| 12. | megállapítja e tekintetben, hogy ami a források tagállamok számára való allokációját illeti, a javaslat három kulcsfontosságú területen határoz meg a tagállamok által érzékelt szükségleteket és nyomást tükröző elosztási kulcsokat. Ezek a területek a menekültügy (30 %), a legális migráció és integráció (30 %) és az irreguláris migráció elleni küzdelem, a visszaküldéseket is ideértve (40 %); úgy véli azonban, hogy nem világos, mi indokolja e három elem javasolt súlyozását, és ezért azt javasolja, hogy az elemek egyenlő súlyt kapjanak; |
| --- | --- |

12.

megállapítja e tekintetben, hogy ami a források tagállamok számára való allokációját illeti, a javaslat három kulcsfontosságú területen határoz meg a tagállamok által érzékelt szükségleteket és nyomást tükröző elosztási kulcsokat. Ezek a területek a menekültügy (30 %), a legális migráció és integráció (30 %) és az irreguláris migráció elleni küzdelem, a visszaküldéseket is ideértve (40 %); úgy véli azonban, hogy nem világos, mi indokolja e három elem javasolt súlyozását, és ezért azt javasolja, hogy az elemek egyenlő súlyt kapjanak;

| 13. | elismeri, hogy a hatékony visszaküldési politika a migrációra irányuló átfogó megközelítés kulcsfontosságú eleme, és hogy az alapnak ezért támogatnia kell az erre vonatkozó közös normák kidolgozását és a visszaküldés koordinált irányítását, teljes mértékben összhangban az uniós joggal és a nemzetközi emberi jogokkal, valamint az érintett személyek méltóságával, ideértve a visszatérők reintegrációját célzó intézkedéseket is a harmadik országokban; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy a hatékony visszaküldési politika a migrációra irányuló átfogó megközelítés kulcsfontosságú eleme, és hogy az alapnak ezért támogatnia kell az erre vonatkozó közös normák kidolgozását és a visszaküldés koordinált irányítását, teljes mértékben összhangban az uniós joggal és a nemzetközi emberi jogokkal, valamint az érintett személyek méltóságával, ideértve a visszatérők reintegrációját célzó intézkedéseket is a harmadik országokban;

| 14. | ezzel összefüggésben sürgeti a tagállamokat, hogy mind a visszatérők, mind a küldő és fogadó országok hatóságai érdekében az önkéntes visszatérést részesítsék előnyben; |
| --- | --- |

14.

ezzel összefüggésben sürgeti a tagállamokat, hogy mind a visszatérők, mind a küldő és fogadó országok hatóságai érdekében az önkéntes visszatérést részesítsék előnyben;

| 15. | egyetért azzal, hogy az alapnak támogatnia kell a tagállamokat az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatását tiltó és a tilalmat megszegő munkáltatókat szankcionáló 2009/52/EK irányelv, valamint az emberkereskedelem áldozatai részére nyújtandó segítségről, támogatásról és védelemről szóló 2011/36/EK irányelv végrehajtásában; |
| --- | --- |

15.

egyetért azzal, hogy az alapnak támogatnia kell a tagállamokat az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatását tiltó és a tilalmat megszegő munkáltatókat szankcionáló 2009/52/EK irányelv, valamint az emberkereskedelem áldozatai részére nyújtandó segítségről, támogatásról és védelemről szóló 2011/36/EK irányelv végrehajtásában;

| 16. | sajnálja, hogy a tagállamok már nem kötelesek a rendelkezésre álló finanszírozás legalább 20 %-át menekültügyi intézkedésekre, további 20 %-át pedig az integrációra fordítani, ami azzal a kockázattal jár, hogy egyéb intézkedések helyett az irreguláris migrációval szembeni fellépés kap majd elsőbbséget; ezért kéri ennek az alapvető allokációs és ráfordítási kötelezettségnek a visszaállítását; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy a tagállamok már nem kötelesek a rendelkezésre álló finanszírozás legalább 20 %-át menekültügyi intézkedésekre, további 20 %-át pedig az integrációra fordítani, ami azzal a kockázattal jár, hogy egyéb intézkedések helyett az irreguláris migrációval szembeni fellépés kap majd elsőbbséget; ezért kéri ennek az alapvető allokációs és ráfordítási kötelezettségnek a visszaállítását;

| 17. | úgy gondolja, hogy a decentralizált együttműködés fontos szerepet játszhat a származási és tranzitországokban a jó kormányzás megerősítésében, és így csökkentheti a migrációs áramlásokat; az olyan intézkedések, mint például a líbiai önkormányzatok kapacitásépítésére irányuló nicosiai kezdeményezés, jól szemléltetik, hogy a helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködés milyen mértékben mozdíthatja elő a stabilitást és a jólétet szomszédságunkban; |
| --- | --- |

17.

úgy gondolja, hogy a decentralizált együttműködés fontos szerepet játszhat a származási és tranzitországokban a jó kormányzás megerősítésében, és így csökkentheti a migrációs áramlásokat; az olyan intézkedések, mint például a líbiai önkormányzatok kapacitásépítésére irányuló nicosiai kezdeményezés, jól szemléltetik, hogy a helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködés milyen mértékben mozdíthatja elő a stabilitást és a jólétet szomszédságunkban;

| 18. | az AMF-célok elérése érdekében felhívja a figyelmet saját szerepére a migránsok származási országaiban és a tranzitországokban működő helyi és regionális önkormányzatokkal való párbeszéd és együttműködés megkönnyítésében, például a már meglévő testületeken és platformokon keresztül (ARLEM, CORLEAP, konzultatív vegyes bizottságok és munkacsoportok); |
| --- | --- |

18.

az AMF-célok elérése érdekében felhívja a figyelmet saját szerepére a migránsok származási országaiban és a tranzitországokban működő helyi és regionális önkormányzatokkal való párbeszéd és együttműködés megkönnyítésében, például a már meglévő testületeken és platformokon keresztül (ARLEM, CORLEAP, konzultatív vegyes bizottságok és munkacsoportok);

| 19. | meggyőződése, hogy a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a program keretében számukra kiutalt előirányzatok egy részét különösen a következők finanszírozására használják fel:






  — | a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom által végrehajtott integrációs intézkedések, |
| --- | --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a program keretében számukra kiutalt előirányzatok egy részét különösen a következők finanszírozására használják fel:

—

a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom által végrehajtott integrációs intézkedések,

| — | az őrizet hatékony alternatíváinak kidolgozására irányuló intézkedések, |
| --- | --- |

—

az őrizet hatékony alternatíváinak kidolgozására irányuló intézkedések,

| — | támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs programok és ezekhez kapcsolódó tevékenységek, |
| --- | --- |

—

támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs programok és ezekhez kapcsolódó tevékenységek,

| — | a különleges befogadási és/vagy eljárási igényekkel rendelkező, nemzetközi védelmet kérelmező sérülékeny személyeket – kiváltképp a gyermekeket és különösen a kísérő nélküli gyermekeket – célzó intézkedések; |
| --- | --- |

—

a különleges befogadási és/vagy eljárási igényekkel rendelkező, nemzetközi védelmet kérelmező sérülékeny személyeket – kiváltképp a gyermekeket és különösen a kísérő nélküli gyermekeket – célzó intézkedések;

| 20. | üdvözli a sürgősségi segélyhez javasolt keretet, amely lehetővé teszi a tagállamok számára az olyan kihívások kezelését, amikor harmadik országbeli állampolgárok nagy tömegben vagy aránytalan számban érkeznek, különösen ha sérülékeny személyek, például kísérő nélküli kiskorúak is vannak közöttük; szorgalmazza, hogy különösen az ilyen helyzetben lévő helyi és regionális önkormányzatok férhessenek hozzá ehhez a segélyhez; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a sürgősségi segélyhez javasolt keretet, amely lehetővé teszi a tagállamok számára az olyan kihívások kezelését, amikor harmadik országbeli állampolgárok nagy tömegben vagy aránytalan számban érkeznek, különösen ha sérülékeny személyek, például kísérő nélküli kiskorúak is vannak közöttük; szorgalmazza, hogy különösen az ilyen helyzetben lévő helyi és regionális önkormányzatok férhessenek hozzá ehhez a segélyhez;

| 21. | úgy gondolja, hogy a javasolt jogszabály egyértelmű európai hozzáadott értékkel rendelkezik, és így a javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének. |
| --- | --- |

21.

úgy gondolja, hogy a javasolt jogszabály egyértelmű európai hozzáadott értékkel rendelkezik, és így a javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/156

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslat

(2018/C 461/14)

| Előadó: | Marco DUS (IT/PES), Vittorio Veneto (Treviso) város önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
  COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD) |

Előadó:

Marco DUS (IT/PES), Vittorio Veneto (Treviso) város önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD)

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

(6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (6) | Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (1), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (2), (3), (4), az uniós természetvédelmi jog (5), valamint a kapcsolódó politikák (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10) végrehajtása. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(6)

Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (1), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (2), (3), (4), az uniós természetvédelmi jog (5), valamint a kapcsolódó politikák (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10) végrehajtása.

| (6) | Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (1), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (2), (3), (4),
  az Unió 2020-ig tartó időszakra szóló hetedik általános környezetvédelmi cselekvési terve és annak esetleges folytatása

   (5)

  ,
  az uniós természetvédelmi jog (6), valamint a kapcsolódó politikák (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)
   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15) végrehajtása. |
| --- | --- |

(6)

Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (1), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (2), (3), (4),
  az Unió 2020-ig tartó időszakra szóló hetedik általános környezetvédelmi cselekvési terve és annak esetleges folytatása

   (5)

  ,
  az uniós természetvédelmi jog (6), valamint a kapcsolódó politikák (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)
   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15) végrehajtása.

Indokolás

Magától értetődik.

2. módosítás

(7) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (7) | Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaival szemben ellenálló
  társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek a CO2-kibocsátáshoz és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiájára való felkészülést. A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(7)

Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaival szemben ellenálló
  társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek a CO2-kibocsátáshoz és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiájára való felkészülést. A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése.

| (7) | Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaihoz alkalmazkodni tudó
  társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek a CO2-kibocsátáshoz és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiájára való felkészülést. A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése. |
| --- | --- |

(7)

Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaihoz alkalmazkodni tudó
  társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek a CO2-kibocsátáshoz és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiájára való felkészülést. A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése.

Indokolás

Ellenállás helyett helyesebb alkalmazkodást írni, mert itt erről van szó.

3. módosítás

(8) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (8) | A tiszta energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók, ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését. Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(8)

A tiszta energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók, ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését. Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől.

| (8) | A tiszta energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók,
  a társfinanszírozási ráta megtartásával
  ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését. Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől. |
| --- | --- |

(8)

A tiszta energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók,
  a társfinanszírozási ráta megtartásával
  ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését. Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől.

Indokolás

A társfinanszírozási ráta a régiók és a városok esetében a Horizont 2020 keretében 100 %.

4. módosítás

(9) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (9) | A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló energiaforrásokból folytatott
  kis volumenű
  energiatermelés), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a tiszta energiákba megvalósítandó beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(9)

A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló energiaforrásokból folytatott
  kis volumenű
  energiatermelés), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a tiszta energiákba megvalósítandó beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával.

| (9) | A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló
  , decentralizált
  energiaforrásokból folytatott energiatermelés
  , amely valamennyi típusú energiafogyasztás, de főleg a fűtésből és a légkondicionálásból eredő fogyasztás fedezésére szolgál
  ), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe
  , elősegítve például a kis városi agglomerációkon, valamint a vidéki szórványtelepüléseken és elszigetelt lakóépületeken alapuló kísérleti projekteket
  . A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a tiszta energiákba megvalósítandó beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával. |
| --- | --- |

(9)

A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló
  , decentralizált
  energiaforrásokból folytatott energiatermelés
  , amely valamennyi típusú energiafogyasztás, de főleg a fűtésből és a légkondicionálásból eredő fogyasztás fedezésére szolgál
  ), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe
  , elősegítve például a kis városi agglomerációkon, valamint a vidéki szórványtelepüléseken és elszigetelt lakóépületeken alapuló kísérleti projekteket
  . A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a tiszta energiákba megvalósítandó beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával.

Indokolás

Az építőipari ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése alapvető lépés az EU éghajlatvédelmi és energetikai célkitűzéseinek elérése, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek teljesítése felé. Nagyobb figyelmet kell azonban fordítani a fűtésből és a légkondicionálásból eredő energiafogyasztásra, amely az európai energiafogyasztáson belül jelentős részt tesz ki.

5. módosítás

(12) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (12) | Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata (1) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását. A programnak ezért a szükséges folyamatok katalizátoraként kell működnie, új megközelítések kidolgozása, kikísérletezése és megismétlése révén; támogatnia kell a jogszabály kidolgozását, felügyeletét és felülvizsgálatát, meg kell erősítenie az érdekelt felek részvételét, mozgósítania kell az Unió összes beruházási programjából vagy más finanszírozási forrásokból érkező beruházásokat, és támogatnia kell azokat az intézkedéseket, amelyek célja azon akadályok meghaladása, amelyek meggátolják a környezetvédelmi jogalkotás által kitűzött fő tervek teljeskörű végrehajtását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(12)

Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata (1) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását. A programnak ezért a szükséges folyamatok katalizátoraként kell működnie, új megközelítések kidolgozása, kikísérletezése és megismétlése révén; támogatnia kell a jogszabály kidolgozását, felügyeletét és felülvizsgálatát, meg kell erősítenie az érdekelt felek részvételét, mozgósítania kell az Unió összes beruházási programjából vagy más finanszírozási forrásokból érkező beruházásokat, és támogatnia kell azokat az intézkedéseket, amelyek célja azon akadályok meghaladása, amelyek meggátolják a környezetvédelmi jogalkotás által kitűzött fő tervek teljeskörű végrehajtását.

| (12) | Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata (1) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását. A programnak ezért a szükséges folyamatok katalizátoraként kell működnie, új megközelítések kidolgozása, kikísérletezése és megismétlése révén; támogatnia kell a jogszabály kidolgozását,
  értékelését,
  felügyeletét és felülvizsgálatát
  ; elő kell mozdítania a tudatosságnövelés és a kommunikáció javítását; megfelelő irányítást kell kifejlesztenie;
  meg kell erősítenie az érdekelt felek részvételét
  a globális változáshoz való alkalmazkodóképesség javítása érdekében
  , mozgósítania kell az Unió összes beruházási programjából vagy más finanszírozási forrásokból érkező beruházásokat, és támogatnia kell azokat az intézkedéseket, amelyek célja azon akadályok meghaladása, amelyek meggátolják a környezetvédelmi jogalkotás által kitűzött fő tervek teljeskörű végrehajtását. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata (1) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását. A programnak ezért a szükséges folyamatok katalizátoraként kell működnie, új megközelítések kidolgozása, kikísérletezése és megismétlése révén; támogatnia kell a jogszabály kidolgozását,
  értékelését,
  felügyeletét és felülvizsgálatát
  ; elő kell mozdítania a tudatosságnövelés és a kommunikáció javítását; megfelelő irányítást kell kifejlesztenie;
  meg kell erősítenie az érdekelt felek részvételét
  a globális változáshoz való alkalmazkodóképesség javítása érdekében
  , mozgósítania kell az Unió összes beruházási programjából vagy más finanszírozási forrásokból érkező beruházásokat, és támogatnia kell azokat az intézkedéseket, amelyek célja azon akadályok meghaladása, amelyek meggátolják a környezetvédelmi jogalkotás által kitűzött fő tervek teljeskörű végrehajtását.

Indokolás

A környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához nélkülözhetetlen a – különösen a tudatosságnövelés és az érdekeltek bevonása révén megvalósuló – jobb irányítás. Olyan prioritásokról van szó, amelyek kifejezetten szerepelnek a korábbi LIFE programban, és amelyeket a Régiók Bizottságának véleménye szerint meg kell őrizni.

6. módosítás

(15) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (15) | „A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló a továbbiakban is lehetővé tenni, hogy a program kisösszegű támogatásokat nyújtson a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(15)

„A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló a továbbiakban is lehetővé tenni, hogy a program kisösszegű támogatásokat nyújtson a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez.

| (15) | „A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló, hogy a program a továbbiakban is támogatásokat nyújtson a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez
  , összhangban az EU legkülső régióival való szorosabb és megújított stratégiai partnerség (1) tárgyát képező célkitűzésekkel és intézkedésekkel
  . |
| --- | --- |

(15)

„A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló, hogy a program a továbbiakban is támogatásokat nyújtson a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez
  , összhangban az EU legkülső régióival való szorosabb és megújított stratégiai partnerség (1) tárgyát képező célkitűzésekkel és intézkedésekkel
  .

Indokolás

A szöveg pontosítása.

7. módosítás

(17) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (17) | Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre nézve. A légszennyezésre nagy közfigyelem irányul, és a polgárok intézkedéseket várnak a hatóságoktól. Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(17)

Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre nézve. A légszennyezésre nagy közfigyelem irányul, és a polgárok intézkedéseket várnak a hatóságoktól. Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten.

| (17) | Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre nézve. A légszennyezésre nagy közfigyelem irányul, és a polgárok intézkedéseket várnak a hatóságoktól. Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten.
  A levegőminőség javítására irányuló erőfeszítéseknek összhangban kell lenniük az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére vonatkozó követelményekkel és a teljes európai gazdaság dekarbonizációjának hosszú távú szükségességével, ehhez pedig a fosszilis üzemanyagokra épülő energetikai infrastruktúrákat fokozatosan fel kell váltani megújuló forrásokra támaszkodó infrastruktúrákkal, ahol ez technikailag és pénzügyileg lehetséges. |
| --- | --- |

(17)

Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre nézve. A légszennyezésre nagy közfigyelem irányul, és a polgárok intézkedéseket várnak a hatóságoktól. Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten.
  A levegőminőség javítására irányuló erőfeszítéseknek összhangban kell lenniük az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére vonatkozó követelményekkel és a teljes európai gazdaság dekarbonizációjának hosszú távú szükségességével, ehhez pedig a fosszilis üzemanyagokra épülő energetikai infrastruktúrákat fokozatosan fel kell váltani megújuló forrásokra támaszkodó infrastruktúrákkal, ahol ez technikailag és pénzügyileg lehetséges.

Indokolás

A levegőminőség közvetlenül összefügg a közlekedéshez, a fűtéshez, a légkondicionáláshoz, és általában véve az elektromos energia megtermeléséhez felhasznált fosszilis energiaforrások elégetésével. Ezen ágazatok szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése tehát közvetlen hatást gyakorol a levegőminőségre és a polgárok egészségére. A LIFE programnak meg kellene vizsgálnia, hogy az ilyen típusú projektek keretében milyen lehetőségek nyílnak a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok kibocsátásának csökkentésére. Amennyiben létezik megújuló energiaforráson alapuló alternatíva, a LIFE programnak ezt kellene támogatnia a jelentős mennyiségű üvegházhatású gázt kibocsátó berendezések hatékonyabb, de szintén fosszilis energián alapuló berendezésekre történő lecserélése helyett, feltéve, hogy a beruházás költséghatékony is.

8. módosítás

Új (17a) preambulumbekezdés, a (17) preambulumbekezdés után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (17a) | Kiemelt figyelmet kell fordítani a levegőszennyezést okozó források (különösen az otthoni fűtéshez használt eszközök és a leginkább szennyező fosszilis tüzelőanyagokon alapuló erőművek) kiküszöbölésének elősegítésére. A levegőszennyezés problémájának kezelése érdekében össze kell vonni a megújuló és egyéb tiszta energiaforrásokra való áttérést célzó erőfeszítéseket, a közép- vagy hosszú távú szempontokat részesítve előnyben. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(17a)

Kiemelt figyelmet kell fordítani a levegőszennyezést okozó források (különösen az otthoni fűtéshez használt eszközök és a leginkább szennyező fosszilis tüzelőanyagokon alapuló erőművek) kiküszöbölésének elősegítésére. A levegőszennyezés problémájának kezelése érdekében össze kell vonni a megújuló és egyéb tiszta energiaforrásokra való áttérést célzó erőfeszítéseket, a közép- vagy hosszú távú szempontokat részesítve előnyben.

Indokolás

Az EU-ban a szénalapú háztartási fűtés jelentős mértékben hozzájárul a levegőszennyezéshez, és káros hatást gyakorol a polgárok egészségére. Amennyiben technikailag és pénzügyileg lehetséges, támogatni kell a megújuló energiára és más tiszta energiahordozókra történő áttérést, az építőipar szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célkitűzésekkel összhangban, az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv rendelkezéseinek megfelelően.

9. módosítás

(20) preambulumbekezdés:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (20) | A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat: javítani kell a tudatosságot, a fogyasztók elköteleződését, valamint az érdekeltek, többek között a civil szervezetek bevonását a szakpolitikák alakításába és végrehajtásába. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(20)

A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat: javítani kell a tudatosságot, a fogyasztók elköteleződését, valamint az érdekeltek, többek között a civil szervezetek bevonását a szakpolitikák alakításába és végrehajtásába.

| (20) | A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat: javítani kell a tudatosságot,
  többek között olyan kommunikációs stratégiával, amely figyelembe veszi az új médiumokat és közösségi oldalakat, továbbá fokozza
  a fogyasztók elköteleződését, valamint az érdekeltek, többek között a civil szervezetek bevonását a szakpolitikák alakításába és végrehajtásába.
  Ezenkívül a helyi és a regionális önkormányzatok (a Részes Felek párizsi konferenciáján – a Párizsi Megállapodásban – a városok, a régiók és a helyi önkormányzatok szerepének elismerése értelmében, valamint a szubszidiaritás elve alapján, mivel ez a polgárokhoz legközelebb lévő kormányzási szint) bevonása és közös felelősségvállalása fontos környezetvédelmi, energetikai és éghajlatvédelmi eredmények eléréséhez járulhat hozzá, ahogyan azt a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezés és egyéb, települések közti éghajlat- és környezetvédelmi hálózatok egyre nagyobb sikere is bizonyítja. |
| --- | --- |

(20)

A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat: javítani kell a tudatosságot,
  többek között olyan kommunikációs stratégiával, amely figyelembe veszi az új médiumokat és közösségi oldalakat, továbbá fokozza
  a fogyasztók elköteleződését, valamint az érdekeltek, többek között a civil szervezetek bevonását a szakpolitikák alakításába és végrehajtásába.
  Ezenkívül a helyi és a regionális önkormányzatok (a Részes Felek párizsi konferenciáján – a Párizsi Megállapodásban – a városok, a régiók és a helyi önkormányzatok szerepének elismerése értelmében, valamint a szubszidiaritás elve alapján, mivel ez a polgárokhoz legközelebb lévő kormányzási szint) bevonása és közös felelősségvállalása fontos környezetvédelmi, energetikai és éghajlatvédelmi eredmények eléréséhez járulhat hozzá, ahogyan azt a „Polgármesterek Szövetsége” kezdeményezés és egyéb, települések közti éghajlat- és környezetvédelmi hálózatok egyre nagyobb sikere is bizonyítja.

Indokolás

Fontos kiemelni, hogy korszerű kommunikációra van szükség, és meg kell említeni az immár globálissá váló, nagyon sikeres Polgármesterek Szövetségét a polgárokhoz legközelebb álló kormányzati szintek bevonása és felelősségvállalása kapcsán.

10. módosítás

(22) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (22) | A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(22)

A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését.

| (22) | A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése
  érdekében végzett tájékoztatás és a technológiák terjesztése
  révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését
  , különösen az innovatív, fenntartható és megújuló energetikai technológiák bevezetését |
| --- | --- |

(22)

A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése
  érdekében végzett tájékoztatás és a technológiák terjesztése
  révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését
  , különösen az innovatív, fenntartható és megújuló energetikai technológiák bevezetését

Indokolás

A technológia és a piac fejlődésének, valamint az állami támogatásnak (is) köszönhetően a megújuló energiát használó rendszerek telepítésének költségei az utóbbi 10 évben jelentősen csökkentek. Tovább kell haladnunk ebben az irányban, hogy az európai energetikai potenciál teljes mértékben kibontakozhasson, ennek érdekében pedig fel kell mérnünk a jelenleg még kevéssé használt alternatív energiaforrásokat (mint amilyen a tengeri vagy a geotermikus energia), és arra kell törekednünk, hogy az EU energiaellátás szempontjából ne függjön harmadik országoktól.

11. módosítás

Új (24a) preambulumbekezdés, a (24) preambulumbekezdés után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (24a) | Mivel egyre nagyobb számban következnek be természeti katasztrófák az éghajlatváltozás miatt az Európai Unió területén, és a megelőzésre szolgáló jelenlegi eszköztár sem megfelelő, a program az éghajlatváltozással szembeni rezilienciastratégiák megerősítésére irányuló kezdeményezéseket fogja támogatni a kapcsolódó természeti katasztrófák kezelése érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(24a)

Mivel egyre nagyobb számban következnek be természeti katasztrófák az éghajlatváltozás miatt az Európai Unió területén, és a megelőzésre szolgáló jelenlegi eszköztár sem megfelelő, a program az éghajlatváltozással szembeni rezilienciastratégiák megerősítésére irányuló kezdeményezéseket fogja támogatni a kapcsolódó természeti katasztrófák kezelése érdekében.

Indokolás

Mivel egyre nagyobb számban következnek be természeti katasztrófák, és a megelőzésre szolgáló eszköztár sem megfelelő, a LIFE program hozzájárulása alapvetően fontos az éghajlatváltozással szembeni rezilienciastratégiák erősítését célzó kezdeményezések támogatására a katasztrófahelyzetek megoldása érdekében.

12. módosítás

(25) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (25) | A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére. Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(25)

A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére. Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni.

| (25) | A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére. Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával,
  körforgásos gazdasággal
  vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni.


  E stratégia finanszírozását egyértelműen és megkülönböztetett jelleggel be kell építeni a programba. |
| --- | --- |

(25)

A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére. Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával,
  körforgásos gazdasággal
  vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni.

E stratégia finanszírozását egyértelműen és megkülönböztetett jelleggel be kell építeni a programba.

Indokolás

Szükségesnek tartjuk, hogy a szöveg kifejezetten utaljon arra, hogy a legkülső régiók különösen veszélyeztetettek a globális és éghajlatváltozás jelenségével szemben, és hogy rendkívül sérülékenyek és a kontinentális európai területektől függenek.

13. módosítás

Új (26a) preambulumbekezdés, a (26) preambulumbekezdés után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (26a) | Az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC-k) támogathatók, és a LIFE program végrehajtásának jogi eszközei lehetnek. Az európai területi együttműködési csoportosulások struktúrája a konzorciumokéhoz hasonlít, és nagy részük nemzetek feletti jelleggel működik. E jellegzetességeknek köszönhetően központosított módon tudják kezelni a projektek operatív és pénzügyi végrehajtását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(26a)

Az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC-k) támogathatók, és a LIFE program végrehajtásának jogi eszközei lehetnek. Az európai területi együttműködési csoportosulások struktúrája a konzorciumokéhoz hasonlít, és nagy részük nemzetek feletti jelleggel működik. E jellegzetességeknek köszönhetően központosított módon tudják kezelni a projektek operatív és pénzügyi végrehajtását.

Indokolás

Elő kell segíteni az európai területi együttműködési csoportosulások igénybevételét, és biztosítani kell konzorciumként való támogathatóságukat.

14. módosítás

(31) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is. | A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is
  egyebek mellett a személyi költségek fedezésére, annak érdekében, hogy támogassák a projektekben való részvétellel kapcsolatos adminisztratív tevékenységek egyszerűsítését
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is.

A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is
  egyebek mellett a személyi költségek fedezésére, annak érdekében, hogy támogassák a projektekben való részvétellel kapcsolatos adminisztratív tevékenységek egyszerűsítését
  .

Indokolás

Rámutat annak fontosságára, hogy az érintettek viselni tudják a személyi költségeket, ami a projektekben való részvétel egyik fontos eleme, különösen a kisebb szervezetek esetében.

15. módosítás

3. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A program általános célja hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaival szemben ellenálló
  gazdaság kialakításához, egyebek mellett a tiszta energiákra való átállás révén is, továbbá a környezet minőségének védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést. | (1)   A program általános célja hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaihoz alkalmazkodni tudó
  gazdaság kialakításához, egyebek mellett a tiszta energiákra való átállás révén is, továbbá a környezet minőségének védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A program általános célja hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaival szemben ellenálló
  gazdaság kialakításához, egyebek mellett a tiszta energiákra való átállás révén is, továbbá a környezet minőségének védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést.

(1)   A program általános célja hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
  hatásaihoz alkalmazkodni tudó
  gazdaság kialakításához, egyebek mellett a tiszta energiákra való átállás révén is, továbbá a környezet minőségének védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést.

Indokolás

Indokolás

Ellenállás helyett helyesebb alkalmazkodást írni, mert itt erről van szó.

16. módosítás

16. módosítás

3. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A program egyedi célkitűzései a következők: | (2)   A program egyedi célkitűzései a következők: |
| a) | kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák – ideértve a tiszta energiákra való átállást is – célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén előmozdítani a bevált gyakorlatok alkalmazását; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők:

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők:

a)

kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák – ideértve a tiszta energiákra való átállást is – célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén előmozdítani a bevált gyakorlatok alkalmazását;

| a) | kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák – ideértve a tiszta energiákra való átállást is – célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén előmozdítani a bevált gyakorlatok alkalmazását; |
| --- | --- |

a)

kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák – ideértve a tiszta energiákra való átállást is – célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén előmozdítani a bevált gyakorlatok alkalmazását;

| b) | támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését és érvényesítését, többek között a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és tiszta energiákra vonatkozó irányítás javítása révén, ami egyebek mellett a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával érhető el; |
| --- | --- |

b)

támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését és érvényesítését, többek között a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és tiszta energiákra vonatkozó irányítás javítása révén, ami egyebek mellett a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával érhető el;

| b) | támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését és érvényesítését, többek között a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és tiszta energiákra vonatkozó irányítás javítása révén, ami egyebek mellett a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával érhető el; |
| --- | --- |

b)

támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését és érvényesítését, többek között a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és tiszta energiákra vonatkozó irányítás javítása révén, ami egyebek mellett a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával érhető el;

| c) | ösztönözni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásához hozzájáruló sikeres műszaki és szakpolitikai megoldások széles körű alkalmazását és eredményeinek megismétlését, integrálni a kapcsolódó célokat más szakpolitikákba, köz- és magánszférabeli gyakorlatokba, valamint beruházásokat mobilizálni és javítani a finanszírozáshoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

c)

ösztönözni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásához hozzájáruló sikeres műszaki és szakpolitikai megoldások széles körű alkalmazását és eredményeinek megismétlését, integrálni a kapcsolódó célokat más szakpolitikákba, köz- és magánszférabeli gyakorlatokba, valamint beruházásokat mobilizálni és javítani a finanszírozáshoz való hozzáférést.

| c) | ösztönözni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásához hozzájáruló sikeres műszaki és szakpolitikai megoldások széles körű alkalmazását és eredményeinek megismétlését, integrálni a kapcsolódó célokat más szakpolitikákba, köz- és magánszférabeli gyakorlatokba, valamint beruházásokat mobilizálni és javítani a finanszírozáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

c)

ösztönözni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásához hozzájáruló sikeres műszaki és szakpolitikai megoldások széles körű alkalmazását és eredményeinek megismétlését, integrálni a kapcsolódó célokat más szakpolitikákba, köz- és magánszférabeli gyakorlatokba, valamint beruházásokat mobilizálni és javítani a finanszírozáshoz való hozzáférést;

| d) | megerősíteni az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességet célzó stratégiák közötti szinergiákat és a kapcsolódó természeti katasztrófák kockázatának csökkentését olyan műszaki megoldásoknak köszönhetően, mint a természeti katasztrófák kockázatának elemzésére szolgáló egységes vizsgálati módszer
  . |
| --- | --- |

d)

d)

megerősíteni az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességet célzó stratégiák közötti szinergiákat és a kapcsolódó természeti katasztrófák kockázatának csökkentését olyan műszaki megoldásoknak köszönhetően, mint a természeti katasztrófák kockázatának elemzésére szolgáló egységes vizsgálati módszer
  .

megerősíteni az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességet célzó stratégiák közötti szinergiákat és a kapcsolódó természeti katasztrófák kockázatának csökkentését olyan műszaki megoldásoknak köszönhetően, mint a természeti katasztrófák kockázatának elemzésére szolgáló egységes vizsgálati módszer

Indokolás

Indokolás

Mivel egyre nagyobb számban következnek be természeti katasztrófák, és a megelőzésre szolgáló jelenlegi eszköztár sem megfelelő, a LIFE program hozzájárulása alapvetően fontos az éghajlatváltozással szembeni rezilienciastratégiák erősítését célzó megoldások támogatására a katasztrófahelyzetek kezelése érdekében.

17. módosítás

17. módosítás

5. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege folyó árakon
  5 450 000 000  EUR
  . | (1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege folyó árakon
  6 780 000 000  EUR
  . |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: | (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: |
| | EUR
  3 500 000 000
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege folyó árakon
  5 450 000 000  EUR
  .

(1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege folyó árakon
  6 780 000 000  EUR
  .

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

EUR
  3 500 000 000
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül

3 500 000 000

| a) | EUR
  4 165 000 000
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül |
| --- | --- |

a)

a)

EUR
  4 165 000 000
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül

4 165 000 000

| | EUR 2 150 000 000 a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és |
| --- | --- |

EUR 2 150 000 000 a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és

| | (1) | EUR 2 315 000 000 a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

EUR 2 315 000 000 a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és

| | EUR 1 350 000 000 a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra; |
| --- | --- |

EUR 1 350 000 000 a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra;

| | (2) | EUR 1 850 000 000 a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra; |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

EUR 1 850 000 000 a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra;

| | EUR
  1 950 000 000
  az „Éghajlat-politika” területre, azon belül |
| --- | --- |

EUR
  1 950 000 000
  az „Éghajlat-politika” területre, azon belül

1 950 000 000

| b) | EUR
  2 615 000 000
  az „Éghajlat-politika” területre, azon belül |
| --- | --- |

b)

b)

EUR
  2 615 000 000
  az „Éghajlat-politika” területre, azon belül

2 615 000 000

| | EUR
  950 000 000
  az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és |
| --- | --- |

EUR
  950 000 000
  az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és

950 000 000

| | (1) | EUR
  1 450 000 000
  az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

EUR
  1 450 000 000
  az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és

1 450 000 000

| | EUR 1 000 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra. |
| --- | --- |

EUR 1 000 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra.

| | (2) | EUR 1 165 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra. |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

EUR 1 165 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett összegek nem érinthetik [a többéves pénzügyi keretről szóló] (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a költségvetési rendeletben foglalt, rugalmasságra vonatkozó rendelkezések alkalmazását.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett összegek nem érinthetik xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a költségvetési rendeletben foglalt, rugalmasságra vonatkozó rendelkezések alkalmazását.

Indokolás

Indokolás

Az új LIFE programra fordított teljes összeg az Európai Bizottság bejelentése értelmében egy 1,7-szeres növelésen alapul; ez nem tartalmazza a korábban a Horizont 2020-ból finanszírozott energetikai átállási intézkedésre vonatkozó átcsoportosítást. Külön hangsúlyt kap „Az éghajlatváltozás mérséklése” és a „Körforgásos gazdaság” alprogram.

18. módosítás

18. módosítás

5. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett összegek nem érinthetik [a többéves pénzügyi keretről szóló] (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a költségvetési rendeletben foglalt, rugalmasságra vonatkozó rendelkezések alkalmazását. | (3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett összegek nem érinthetik [a többéves pénzügyi keretről szóló] (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a költségvetési rendeletben foglalt, rugalmasságra vonatkozó rendelkezések alkalmazását. |
| | (3a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 21. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett százalékos arány legfeljebb 10 %-kal történő emelésére vonatkozóan, amennyiben két egymást követő évben a Természet és biológiai sokféleség kiemelt területhez tartozó és a minimális minőségi elvárásoknak megfelelő pályázatokon keresztül kérelmezett források teljes összege több mint 20 %-kal meghaladja az e két évet megelőző két évre kiszámított összeget. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett összegek nem érinthetik [a többéves pénzügyi keretről szóló] (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a költségvetési rendeletben foglalt, rugalmasságra vonatkozó rendelkezések alkalmazását.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett összegek nem érinthetik [a többéves pénzügyi keretről szóló] (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a költségvetési rendeletben foglalt, rugalmasságra vonatkozó rendelkezések alkalmazását.

(3a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 21. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett százalékos arány legfeljebb 10 %-kal történő emelésére vonatkozóan, amennyiben két egymást követő évben a Természet és biológiai sokféleség kiemelt területhez tartozó és a minimális minőségi elvárásoknak megfelelő pályázatokon keresztül kérelmezett források teljes összege több mint 20 %-kal meghaladja az e két évet megelőző két évre kiszámított összeget.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik. Megismétli a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra vonatkozó rugalmassági záradékot, ahogyan az jelenleg a LIFE 2014–2020 programban jelen van.

19. módosítás

19. módosítás

5. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (5)   A 3. cikkben előírt általános célkitűzéseket szem előtt tartva a programból finanszírozhatók a Bizottság által az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai, valamint a kapcsolódó, tiszta energiákra való átállásra vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák előkészítésének, végrehajtásának és más területeken való érvényesítésének támogatása érdekében végrehajtott tevékenységek. Ilyen tevékenységek többek között a következők: | (5)   A 3. cikkben előírt általános célkitűzéseket szem előtt tartva a programból finanszírozhatók a Bizottság által az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai, valamint a kapcsolódó, tiszta energiákra való átállásra vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák előkészítésének, végrehajtásának és más területeken való érvényesítésének támogatása érdekében végrehajtott tevékenységek. Ilyen tevékenységek többek között a következők: |
| a) | tájékoztatás és kommunikáció, ideértve a tudatosságnövelő kampányokat is. Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre előirányzott pénzügyi források fedezik az uniós politikai prioritásokkal kapcsolatos, valamint a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának és átültetésének helyzetével kapcsolatos szervezeti kommunikáció költségeit is; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(5)   A 3. cikkben előírt általános célkitűzéseket szem előtt tartva a programból finanszírozhatók a Bizottság által az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai, valamint a kapcsolódó, tiszta energiákra való átállásra vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák előkészítésének, végrehajtásának és más területeken való érvényesítésének támogatása érdekében végrehajtott tevékenységek. Ilyen tevékenységek többek között a következők:

(5)   A 3. cikkben előírt általános célkitűzéseket szem előtt tartva a programból finanszírozhatók a Bizottság által az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai, valamint a kapcsolódó, tiszta energiákra való átállásra vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák előkészítésének, végrehajtásának és más területeken való érvényesítésének támogatása érdekében végrehajtott tevékenységek. Ilyen tevékenységek többek között a következők:

a)

tájékoztatás és kommunikáció, ideértve a tudatosságnövelő kampányokat is. Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre előirányzott pénzügyi források fedezik az uniós politikai prioritásokkal kapcsolatos, valamint a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának és átültetésének helyzetével kapcsolatos szervezeti kommunikáció költségeit is;

| a) | tájékoztatás és kommunikáció, ideértve a tudatosságnövelő kampányokat is. Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre előirányzott pénzügyi források fedezik az uniós politikai prioritásokkal kapcsolatos, valamint a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának és átültetésének helyzetével kapcsolatos szervezeti kommunikáció költségeit is; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatás és kommunikáció, ideértve a tudatosságnövelő kampányokat is. Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre előirányzott pénzügyi források fedezik az uniós politikai prioritásokkal kapcsolatos, valamint a környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának és átültetésének helyzetével kapcsolatos szervezeti kommunikáció költségeit is;

| b) | tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése; |
| --- | --- |

b)

tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése;

| b) | tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése; |
| --- | --- |

b)

tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése;

| c) | a program által nem támogatott projektek, valamint szakpolitikák, programok és jogszabályok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése, ellenőrzése és értékelése; |
| --- | --- |

c)

a program által nem támogatott projektek, valamint szakpolitikák, programok és jogszabályok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése, ellenőrzése és értékelése;

| c) | a program által nem támogatott projektek,
  végrehajtási és az irányítás javítását célzó intézkedések,
  szakpolitikák, programok és jogszabályok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése, ellenőrzése és értékelése; |
| --- | --- |

c)

a program által nem támogatott projektek,
  végrehajtási és az irányítás javítását célzó intézkedések,
  szakpolitikák, programok és jogszabályok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése, ellenőrzése és értékelése;

végrehajtási és az irányítás javítását célzó intézkedések,

| d) | szakmai műhelyek, konferenciák és találkozók szervezése; |
| --- | --- |

d)

szakmai műhelyek, konferenciák és találkozók szervezése;

| d) | szakmai műhelyek, konferenciák és találkozók szervezése; |
| --- | --- |

d)

szakmai műhelyek, konferenciák és találkozók szervezése;

| e) | hálózatépítés és beváltgyakorlat-platformok létrehozása; |
| --- | --- |

e)

hálózatépítés és beváltgyakorlat-platformok létrehozása;

| e) | hálózatépítés és beváltgyakorlat-platformok létrehozása; |
| --- | --- |

e)

hálózatépítés és beváltgyakorlat-platformok létrehozása;

| f) | egyéb tevékenységek. |
| --- | --- |

f)

egyéb tevékenységek.

| f) | egyéb tevékenységek. |
| --- | --- |

f)

egyéb tevékenységek.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

20. módosítás

20. módosítás

11. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (5)   Támogathatók a legalább három olyan független szervezetből álló konzorciumban részt vevő jogalanyok, amelyek különböző tagállamokban vagy azokhoz kapcsolódó tengerentúli országokban vagy területeken vagy a programhoz társult harmadik országokban vagy más harmadik országokban telepedtek le. | (5)   Támogathatók a legalább három olyan független szervezetből álló konzorciumban részt vevő jogalanyok, amelyek különböző tagállamokban vagy azokhoz kapcsolódó tengerentúli országokban vagy területeken vagy a programhoz társult harmadik országokban vagy más harmadik országokban telepedtek le. |
| | (5a)
     
  Az európai területi együttműködési csoportosulásokat (EGTC) konzorciumokként kell kezelni, amelyek székhelye különböző tagállamokban vagy azokhoz kapcsolódó országokban vagy tengeren túli területeken található. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(5)   Támogathatók a legalább három olyan független szervezetből álló konzorciumban részt vevő jogalanyok, amelyek különböző tagállamokban vagy azokhoz kapcsolódó tengerentúli országokban vagy területeken vagy a programhoz társult harmadik országokban vagy más harmadik országokban telepedtek le.

(5)   Támogathatók a legalább három olyan független szervezetből álló konzorciumban részt vevő jogalanyok, amelyek különböző tagállamokban vagy azokhoz kapcsolódó tengerentúli országokban vagy területeken vagy a programhoz társult harmadik országokban vagy más harmadik országokban telepedtek le.

(5a)
     
  Az európai területi együttműködési csoportosulásokat (EGTC) konzorciumokként kell kezelni, amelyek székhelye különböző tagállamokban vagy azokhoz kapcsolódó országokban vagy tengeren túli területeken található.

Indokolás

Indokolás

Elő kell segíteni az európai területi együttműködési csoportosulások igénybevételét, és biztosítani kell konzorciumként való támogathatóságukat.

21. módosítás

21. módosítás

13. cikk (a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | A program által finanszírozott projektek
  nem veszélyeztethetik
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai, valamint kapcsolódó
  tiszta
  energiákra vonatkozó
  célkitűzéseit
  , és lehetőség szerint támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

A program által finanszírozott projektek
  nem veszélyeztethetik
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai, valamint kapcsolódó
  tiszta
  energiákra vonatkozó
  célkitűzéseit
  , és lehetőség szerint támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát.

nem veszélyeztethetik

tiszta

célkitűzéseit

| a) | A program által finanszírozott projektek
  hozzájárulnak
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai
  , a körforgásos gazdaságra történő áttéréssel összefüggő
  , valamint kapcsolódó
  fenntartható
  energiákra vonatkozó
  célkitűzései közül legalább egynek az eléréséhez, a többi célkitűzés veszélyeztetése nélkül
  , és lehetőség szerint támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát. |
| --- | --- |

a)

A program által finanszírozott projektek
  hozzájárulnak
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai
  , a körforgásos gazdaságra történő áttéréssel összefüggő
  , valamint kapcsolódó
  fenntartható
  energiákra vonatkozó
  célkitűzései közül legalább egynek az eléréséhez, a többi célkitűzés veszélyeztetése nélkül
  , és lehetőség szerint támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát.

hozzájárulnak

, a körforgásos gazdaságra történő áttéréssel összefüggő

fenntartható

célkitűzései közül legalább egynek az eléréséhez, a többi célkitűzés veszélyeztetése nélkül

Indokolás

Indokolás

A LIFE programnak nemcsak hogy „nem szabad veszélyeztetnie” az EU környezetvédelmi, éghajlat-politikai és energetikai célkitűzéseit, hanem aktívan hozzá kell járulnia azok eléréséhez. Emellett a „tiszta energiákra vonatkozó” projektek megfogalmazás túlzottan homályos.

22. módosítás

22. módosítás

13. cikk (f) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| f) | Adott esetben különös tekintettel kell lenni a speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal vagy természeti hátrányokkal küzdő
  , a határ- vagy a legkülső területek
  projektjeire. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

f)

Adott esetben különös tekintettel kell lenni a speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal vagy természeti hátrányokkal küzdő
  , a határ- vagy a legkülső területek
  projektjeire.

, a határ- vagy a legkülső területek

| f) | Adott esetben különös tekintettel kell lenni a speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal
  (például a problémás levegőminőségükről ismert vagy az éghajlatváltozás által érintett területek)
  vagy természeti hátrányokkal küzdő
  térségek, a határterületek (olyan projektek, amelyek esetében a nemzetek fölötti együttműködés nélkülözhetetlen a környezetvédelem és az éghajlatvédelmi célok eléréséhez), valamint a globális és éghajlatváltozás hatásai miatt komoly kockázatoknak kitett térségek, például a legkülső régiók
  projektjeire. |
| --- | --- |

f)

Adott esetben különös tekintettel kell lenni a speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal
  (például a problémás levegőminőségükről ismert vagy az éghajlatváltozás által érintett területek)
  vagy természeti hátrányokkal küzdő
  térségek, a határterületek (olyan projektek, amelyek esetében a nemzetek fölötti együttműködés nélkülözhetetlen a környezetvédelem és az éghajlatvédelmi célok eléréséhez), valamint a globális és éghajlatváltozás hatásai miatt komoly kockázatoknak kitett térségek, például a legkülső régiók
  projektjeire.

(például a problémás levegőminőségükről ismert vagy az éghajlatváltozás által érintett területek)

térségek, a határterületek (olyan projektek, amelyek esetében a nemzetek fölötti együttműködés nélkülözhetetlen a környezetvédelem és az éghajlatvédelmi célok eléréséhez), valamint a globális és éghajlatváltozás hatásai miatt komoly kockázatoknak kitett térségek, például a legkülső régiók

Indokolás

Indokolás

Hasznosnak tartjuk, hogy nagyobb figyelmet fordítsunk a nemzetek fölötti együttműködésre, a levegőminőséggel kapcsolatos problémákra, a globális és éghajlatváltozás jelenségével kapcsolatos kockázatokra, valamint a legkülső régiók rendkívüli sérülékenységére. Az éghajlatváltozással összefüggő problémák gyakran sajátos szükségleteket vagy gyengeségeket mutató földrajzi területeket érintenek, ilyenek például a szigetek, a part menti városok és a hegyvidéki területek.

23. módosítás

23. módosítás

Új cikk a 13. cikk után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A héával és a személyzettel kapcsolatos projektköltségek elszámolhatósága





  (1)
     
  A költségek elszámolhatóságának feltételeit a 966/2012/EU, Euratom rendelet 126. cikke tartalmazza. E költségek közé tartoznak a héa és a személyzeti költségek is.




  A Bizottság a LIFE program félidős és utólagos értékelésében áttekintést nyújt a tagállamonkénti héa-visszatérítésekről, amelyeket a LIFE program kedvezményezettjei a záró kifizetési szakaszban igényeltek.






  (2)
     
  A visszaigényelhető héa nem elszámolható, függetlenül attól, hogy a jelentkező vissza kívánja-e igényelni. A héa kizárólag abban az esetben képez támogatható kiadást, ha azt ténylegesen és véglegesen a végső kedvezményezett viseli. A bármilyen módon visszaigényelhető héa nem tekinthető támogatható kiadásnak, még akkor sem, ha azt ténylegesen nem a végső kedvezményezett vagy az egyéni címzett kapja vissza. A végső kedvezményezett vagy az egyéni címzett állami vagy magánintézmény jellegét nem veszik figyelembe annak meghatározásánál, hogy a héa támogatható kiadást jelent-e e szabály rendelkezéseinek alkalmazásában.






  (3)
     
  A nem visszaigényelhető héa támogatható költségként kérelmezhető, amennyiben ez a kérelem megfelelő bizonyítékokkal alátámasztható a szervezet ellenőre vagy könyvvizsgálója részéről. A végső kedvezményezett vagy az egyéni címzett által a különös nemzeti szabályok alkalmazása értelmében vissza nem igényelhető héa csak akkor minősül támogatható kiadásnak, ha az erre vonatkozó szabályok teljes mértékben összhangban vannak a héáról szóló 2006/112/EK irányelvvel. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A héával és a személyzettel kapcsolatos projektköltségek elszámolhatósága

(1)
     
  A költségek elszámolhatóságának feltételeit a 966/2012/EU, Euratom rendelet 126. cikke tartalmazza. E költségek közé tartoznak a héa és a személyzeti költségek is.

A Bizottság a LIFE program félidős és utólagos értékelésében áttekintést nyújt a tagállamonkénti héa-visszatérítésekről, amelyeket a LIFE program kedvezményezettjei a záró kifizetési szakaszban igényeltek.

(2)
     
  A visszaigényelhető héa nem elszámolható, függetlenül attól, hogy a jelentkező vissza kívánja-e igényelni. A héa kizárólag abban az esetben képez támogatható kiadást, ha azt ténylegesen és véglegesen a végső kedvezményezett viseli. A bármilyen módon visszaigényelhető héa nem tekinthető támogatható kiadásnak, még akkor sem, ha azt ténylegesen nem a végső kedvezményezett vagy az egyéni címzett kapja vissza. A végső kedvezményezett vagy az egyéni címzett állami vagy magánintézmény jellegét nem veszik figyelembe annak meghatározásánál, hogy a héa támogatható kiadást jelent-e e szabály rendelkezéseinek alkalmazásában.

(3)
     
  A nem visszaigényelhető héa támogatható költségként kérelmezhető, amennyiben ez a kérelem megfelelő bizonyítékokkal alátámasztható a szervezet ellenőre vagy könyvvizsgálója részéről. A végső kedvezményezett vagy az egyéni címzett által a különös nemzeti szabályok alkalmazása értelmében vissza nem igényelhető héa csak akkor minősül támogatható kiadásnak, ha az erre vonatkozó szabályok teljes mértékben összhangban vannak a héáról szóló 2006/112/EK irányelvvel.

Indokolás

Indokolás

A módosítás a Régiók Bizottsága egyik korábbi véleményét (ENVE-V/018, előadó: Twitchen) ismétli meg. E szerint voltak, akiket a héa tartott vissza a LIFE programban való részvételtől.

24. módosítás

24. módosítás

21. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4.   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. | 4.   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel
  , és, ha célszerű, közvetlenül konzultál a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint nyilvános meghallgatásokat tart
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

4.   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

4.   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel
  , és, ha célszerű, közvetlenül konzultál a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint nyilvános meghallgatásokat tart
  .

Indokolás

Indokolás

Hasznosnak tartjuk konkrétan megemlíteni a helyi és regionális önkormányzatokat.

25. módosítás

25. módosítás

Új 21a. cikk a 21. cikk után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A bizottsági eljárás





  (1)
     
  A Bizottságot munkájában a LIFE környezetvédelmi és éghajlat-politikai programért felelős bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.






  (2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.




  Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A bizottsági eljárás

(1)
     
  A Bizottságot munkájában a LIFE környezetvédelmi és éghajlat-politikai programért felelős bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

Indokolás

Indokolás

Ez a módosítás a LIFE programra vonatkozóan jelenleg hatályban lévő rendelet (1293/2013/EU) 30. cikkét ismétli meg, hogy garantálja a LIFE program végrehajtásában való nagyobb fokú részvételt és ellenőrzést.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely habozás nélkül újra megerősíti a LIFE programot a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan, továbbá kifejezetten elismeri annak sikerét és az általa idáig teremtett európai hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely habozás nélkül újra megerősíti a LIFE programot a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan, továbbá kifejezetten elismeri annak sikerét és az általa idáig teremtett európai hozzáadott értéket;

| 2. | megelégedését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a rendeletre irányuló javaslat konkrétan hivatkozik az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseire, és hogy hozzájárul ahhoz, hogy az éghajlatvédelmi célkitűzések a többéves pénzügyi keret költségvetésének 25 %-át tegyék ki. A Régiók Bizottsága fontosnak tartja, hogy az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődéssel kapcsolatos összes célkitűzését ismerjék el, és kifejezetten támogassák azokat az uniós költségvetésben; |
| --- | --- |

2.

megelégedését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a rendeletre irányuló javaslat konkrétan hivatkozik az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseire, és hogy hozzájárul ahhoz, hogy az éghajlatvédelmi célkitűzések a többéves pénzügyi keret költségvetésének 25 %-át tegyék ki. A Régiók Bizottsága fontosnak tartja, hogy az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődéssel kapcsolatos összes célkitűzését ismerjék el, és kifejezetten támogassák azokat az uniós költségvetésben;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a LIFE program már bizonyította, milyen jelentős közvetlen hatást gyakorolt a helyi és regionális önkormányzatokra, azáltal, hogy megőrzi a biológiai sokszínűséget, javítja a környezet minőségét, és ezáltal hozzájárul azoknak az éghajlatváltozás által okozott drámai hatásoknak a csökkentéséhez és enyhítéséhez, amelyek ellen a helyi és regionális önkormányzatok aktívan küzdenek; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a LIFE program már bizonyította, milyen jelentős közvetlen hatást gyakorolt a helyi és regionális önkormányzatokra, azáltal, hogy megőrzi a biológiai sokszínűséget, javítja a környezet minőségét, és ezáltal hozzájárul azoknak az éghajlatváltozás által okozott drámai hatásoknak a csökkentéséhez és enyhítéséhez, amelyek ellen a helyi és regionális önkormányzatok aktívan küzdenek;

| 4. | egyetért azzal, hogy a többéves pénzügyi keretben 60 %-kal növeljék a LIFE programra szánt költségvetést. Megjegyzi ugyanakkor, hogy a költségvetés növelésével párhuzamosan a jövőbeli LIFE program keretében finanszírozható témák köre is bővül (mint amilyen „A tiszta energiaforrásokra való átállás” című új alprogram, amely olyan projekteket finanszíroz, amelyek a jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján a Horizont 2020 program körébe tartoznak); ezért az RB kénytelen rámutatni, hogy az Európai Bizottság által javasolt költségvetés-növekedés valójában meg sem közelíti az Európai Bizottság által bejelentett 60 %-ot, és reméli, hogy további emelést is fontolóra lehet venni a többéves pénzügyi keretről szóló általános javaslattal összhangban; |
| --- | --- |

4.

egyetért azzal, hogy a többéves pénzügyi keretben 60 %-kal növeljék a LIFE programra szánt költségvetést. Megjegyzi ugyanakkor, hogy a költségvetés növelésével párhuzamosan a jövőbeli LIFE program keretében finanszírozható témák köre is bővül (mint amilyen „A tiszta energiaforrásokra való átállás” című új alprogram, amely olyan projekteket finanszíroz, amelyek a jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján a Horizont 2020 program körébe tartoznak); ezért az RB kénytelen rámutatni, hogy az Európai Bizottság által javasolt költségvetés-növekedés valójában meg sem közelíti az Európai Bizottság által bejelentett 60 %-ot, és reméli, hogy további emelést is fontolóra lehet venni a többéves pénzügyi keretről szóló általános javaslattal összhangban;

| 5. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a helyi és regionális hatóságok számára az éghajlatvédelmi és energetikai áttéréssel kapcsolatos politikákhoz kötődő projektekhez rendelkezésre álló pénzügyi alapok a következő, 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keretben összességében csökkenni fognak, tekintettel az ERFA és az EMVA költségvetésének csökkentését célzó javaslatokra; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a helyi és regionális hatóságok számára az éghajlatvédelmi és energetikai áttéréssel kapcsolatos politikákhoz kötődő projektekhez rendelkezésre álló pénzügyi alapok a következő, 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keretben összességében csökkenni fognak, tekintettel az ERFA és az EMVA költségvetésének csökkentését célzó javaslatokra;

| 6. | nem ért egyet a LIFE bizottságra való hivatkozás hiányával, ez ugyanis nem kerül említésre az Európai Bizottság javaslatában. Ezzel szemben úgy véli, hogy a LIFE bizottságot nem szabad háttérbe szorítani, sőt, annak elő kellene mozdítania a helyi és regionális önkormányzatok hatékonyabb részvételét a programban; |
| --- | --- |

6.

nem ért egyet a LIFE bizottságra való hivatkozás hiányával, ez ugyanis nem kerül említésre az Európai Bizottság javaslatában. Ezzel szemben úgy véli, hogy a LIFE bizottságot nem szabad háttérbe szorítani, sőt, annak elő kellene mozdítania a helyi és regionális önkormányzatok hatékonyabb részvételét a programban;

| 7. | támogatja azt a döntést, amely a projektek minőségére helyezi a hangsúlyt, elkerülve a földrajzi alapon történő, kötelező érvényű előzetes forrásfelosztást (amely a projektek méltányos és kiegyensúlyozott megoszlását célozza), és üdvözli a program szabályozásának egyszerűsítésére vonatkozó kísérletet. A Régiók Bizottsága azonban figyelmeztet arra, hogy kockázatos lehet, ha túl sok szempontot utalnak második szintű felhatalmazáson alapuló jogi aktusok körébe; és ennek kapcsán kéri, hogy a jövőbeli pályázati felhívásokban ne csökkentsék a helyi és regionális önkormányzatok társfinanszírozási mértékét; |
| --- | --- |

7.

támogatja azt a döntést, amely a projektek minőségére helyezi a hangsúlyt, elkerülve a földrajzi alapon történő, kötelező érvényű előzetes forrásfelosztást (amely a projektek méltányos és kiegyensúlyozott megoszlását célozza), és üdvözli a program szabályozásának egyszerűsítésére vonatkozó kísérletet. A Régiók Bizottsága azonban figyelmeztet arra, hogy kockázatos lehet, ha túl sok szempontot utalnak második szintű felhatalmazáson alapuló jogi aktusok körébe; és ennek kapcsán kéri, hogy a jövőbeli pályázati felhívásokban ne csökkentsék a helyi és regionális önkormányzatok társfinanszírozási mértékét;

| 8. | alapvető fontosságúnak tartja a LIFE programban rejlő lehetőségek kiaknázását, amely elősegíti a sikeres projektek megismételhetőségét és katalizátorként működve további forrásokat (magán- és közforrásokat, kezdve az Európai Regionális Fejlesztési Alappal) is magához vonz. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon megfelelő tájékoztatási, terjesztési és technikai segítségnyújtást biztosító eszközökről, amelyek ösztönzik és támogatják a helyi és regionális hatóságokat a programban való részvételt illetően. Ennek érdekében javasolja azt is, hogy segítsék elő a nemzeti kapcsolattartók közötti hálózatépítési projekteket, fellendítve a bevált gyakorlatok kicserélését és a nemzetek fölötti együttműködést; |
| --- | --- |

8.

alapvető fontosságúnak tartja a LIFE programban rejlő lehetőségek kiaknázását, amely elősegíti a sikeres projektek megismételhetőségét és katalizátorként működve további forrásokat (magán- és közforrásokat, kezdve az Európai Regionális Fejlesztési Alappal) is magához vonz. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon megfelelő tájékoztatási, terjesztési és technikai segítségnyújtást biztosító eszközökről, amelyek ösztönzik és támogatják a helyi és regionális hatóságokat a programban való részvételt illetően. Ennek érdekében javasolja azt is, hogy segítsék elő a nemzeti kapcsolattartók közötti hálózatépítési projekteket, fellendítve a bevált gyakorlatok kicserélését és a nemzetek fölötti együttműködést;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 hálózatnak nagy súlya és jelentősége van a LIFE program szempontjából, és úgy véli, hogy a hálózat támogatása továbbra is a „Természet és biológiai sokféleség” alprogram központi elemét kell hogy képezze; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 hálózatnak nagy súlya és jelentősége van a LIFE program szempontjából, és úgy véli, hogy a hálózat támogatása továbbra is a „Természet és biológiai sokféleség” alprogram központi elemét kell hogy képezze;

| 10. | megérti és üdvözli, hogy meg kell próbálni elősegíteni a magántőke mozgósítását a környezetvédelmi beruházások esetében is, felhívja azonban az Európai Bizottságot arra, hogy adjon részletesebb felvilágosítást a „vegyesfinanszírozási műveletekről”, valamint a 2014–2020-as LIFE program során pénzügyi eszközök révén finanszírozott kísérleti projektek által elért eredményekről. |
| --- | --- |

10.

megérti és üdvözli, hogy meg kell próbálni elősegíteni a magántőke mozgósítását a környezetvédelmi beruházások esetében is, felhívja azonban az Európai Bizottságot arra, hogy adjon részletesebb felvilágosítást a „vegyesfinanszírozási műveletekről”, valamint a 2014–2020-as LIFE program során pénzügyi eszközök révén finanszírozott kísérleti projektek által elért eredményekről.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2015.12.2.

1

(2)  Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra, COM(2014) 15, 2014.1.22.

2

(3)  Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia: COM(2013) 216, 2013.4.16.

3

(4)  Tiszta energia minden európainak, COM(2016) 860, 2016.11.30.

4

(5)  Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért, COM(2017) 198, 2017.4.27.

5

(6)  Tiszta levegőt Európának program: COM(2013) 918.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

7

(8)  A talajvédelemről szóló tematikus stratégia, COM(2006) 231.

8

(9)  Az alacsony kibocsátású mobilitásra vonatkozó stratégia, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Az alternatív üzemanyagok uniós infrastruktúrájának kiépítésére irányuló cselekvési terv, a 2014/94/EU irányelv 10. cikke (6) bekezdésének megfelelően (2017.11.8.).

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2015.12.2.

1

(2)  Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra, COM(2014) 15, 2014.1.22.

2

(3)  Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia: COM(2013) 216, 2013.4.16.

3

(4)  Tiszta energia minden európainak, COM(2016) 860, 2016.11.30.

4

(5)  
  1386/2013/EU határozat.

5

1386/2013/EU határozat.

(6)  Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért, COM(2017) 198, 2017.4.27.

6

(7)  Tiszta levegőt Európának program: COM(2013) 918.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

8

(9)  A talajvédelemről szóló tematikus stratégia, COM(2006) 231.

9

(10)  Az alacsony kibocsátású mobilitásra vonatkozó stratégia, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Az alternatív üzemanyagok uniós infrastruktúrájának kiépítésére irányuló cselekvési terv, a 2014/94/EU irányelv 10. cikke (6) bekezdésének megfelelően (2017.11.8.).

11

(12)  
  A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló 2002/49/EK irányelv.

12

A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló 2002/49/EK irányelv.

(13)  
  A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia, COM(2018) 28 final.

13

A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia, COM(2018) 28 final.

(14)  
  2007/60/EK irányelv az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről.

14

2007/60/EK irányelv az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről.

(15)  
  Közlemény: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése, COM(2013) 249 final.

15

Közlemény: Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése, COM(2013) 249 final.

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata: Közös kihívások és az erőfeszítések egyesítésének lehetőségei a jobb eredmények elérése érdekében (COM(2017) 63 final, 2017. február 3.).

1

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata: Közös kihívások és az erőfeszítések egyesítésének lehetőségei a jobb eredmények elérése érdekében (COM(2017) 63 final, 2017. február 3.).

1

(1)  
  Erről lásd a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményt (COM(2017) 623 final).

1

Erről lásd a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményt (COM(2017) 623 final).

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/173

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

(2018/C 461/15)

| Főelőadó: | Isabelle BOUDINEAU (FR/PES), Új-Aquitania régió közgyűlésének alelnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
  COM(2018) 438 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 1316/2013/EK rendeletnek az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő módosításáról
  COM(2018) 568 final |

Főelőadó:

Isabelle BOUDINEAU (FR/PES), Új-Aquitania régió közgyűlésének alelnöke

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2018) 438 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 1316/2013/EK rendeletnek az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő módosításáról

COM(2018) 568 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

(COM(2018) 438 final – 1. rész)

1. módosítás

(15) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményében (1) a Bizottság rámutatott a legkülső régiók speciális
  közlekedési
  igényeire
  és az
  ezen igények (többek között e programból való) uniós finanszírozás révén történő kielégítésének
  szükségességére
  . | „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményében (1) a Bizottság rámutatott a legkülső régiók speciális igényeire
  a közlekedés, az energiaügy és a digitalizáció terén. A közlekedés kapcsán kiemelte
  ezen igények (többek között e programból való) uniós finanszírozás révén történő kielégítésének
  szükségességét
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményében (1) a Bizottság rámutatott a legkülső régiók speciális
  közlekedési
  igényeire
  és az
  ezen igények (többek között e programból való) uniós finanszírozás révén történő kielégítésének
  szükségességére
  .

„Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményében (1) a Bizottság rámutatott a legkülső régiók speciális igényeire
  a közlekedés, az energiaügy és a digitalizáció terén. A közlekedés kapcsán kiemelte
  ezen igények (többek között e programból való) uniós finanszírozás révén történő kielégítésének
  szükségességét
  .

Indokolás

Az Európai Bizottság a legkülső régiókról szóló közleményében elismeri, hogy ezek a régiók az energiaügy és a digitalizáció terén is tartogatnak lehetőségeket, ám egy sor olyan korláttal szembesülnek, amelyek áthidalásához támogatásra van szükségük.

2. módosítás

(22) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című közlemény (1) (a továbbiakban: gigabitalapú társadalom stratégia) stratégiai célokat határoz meg 2025-re a digitális konnektivitási infrastruktúrába való beruházások optimalizálása érdekében. Az (EU) 2018/XXX irányelv (az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex) célja többek között olyan szabályozási környezet teremtése, amely ösztönzi a digitális konnektivitási hálózatokba történő magánberuházásokat. Azonban jól látszik, hogy a hálózatépítő projektek az Unió számos területén nem életképesek gazdaságilag, aminek több oka is lehet, például a távoli fekvés, a területi vagy földrajzi adottságok, az alacsony népsűrűség és különféle társadalmi-gazdasági tényezők. Ezért a programot úgy kell kiigazítani, hogy hozzájáruljon a gigabitalapú társadalom stratégiában meghatározott stratégiai célok eléréséhez, kiegészítve ezzel azt a támogatást, amelyet a nagyon nagy kapacitású hálózatok kialakításához más programok, mindenekelőtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap és az InvestEU Alap nyújtanak. | „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című közlemény (1) (a továbbiakban: gigabitalapú társadalom stratégia) stratégiai célokat határoz meg 2025-re a digitális konnektivitási infrastruktúrába való beruházások optimalizálása érdekében. Az (EU) 2018/XXX irányelv (az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex) célja többek között olyan szabályozási környezet teremtése, amely ösztönzi a digitális konnektivitási hálózatokba történő magánberuházásokat. Azonban jól látszik, hogy a hálózatépítő projektek az Unió számos területén nem életképesek gazdaságilag, aminek több oka is lehet, például a távoli fekvés, a területi vagy földrajzi adottságok
  – például a legkülső régiók esetében –
  , az alacsony népsűrűség és különféle társadalmi-gazdasági tényezők. Ezért a programot úgy kell kiigazítani, hogy hozzájáruljon a gigabitalapú társadalom stratégiában meghatározott stratégiai célok eléréséhez, kiegészítve ezzel azt a támogatást, amelyet a nagyon nagy kapacitású hálózatok kialakításához más programok, mindenekelőtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap és az InvestEU Alap nyújtanak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című közlemény (1) (a továbbiakban: gigabitalapú társadalom stratégia) stratégiai célokat határoz meg 2025-re a digitális konnektivitási infrastruktúrába való beruházások optimalizálása érdekében. Az (EU) 2018/XXX irányelv (az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex) célja többek között olyan szabályozási környezet teremtése, amely ösztönzi a digitális konnektivitási hálózatokba történő magánberuházásokat. Azonban jól látszik, hogy a hálózatépítő projektek az Unió számos területén nem életképesek gazdaságilag, aminek több oka is lehet, például a távoli fekvés, a területi vagy földrajzi adottságok, az alacsony népsűrűség és különféle társadalmi-gazdasági tényezők. Ezért a programot úgy kell kiigazítani, hogy hozzájáruljon a gigabitalapú társadalom stratégiában meghatározott stratégiai célok eléréséhez, kiegészítve ezzel azt a támogatást, amelyet a nagyon nagy kapacitású hálózatok kialakításához más programok, mindenekelőtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap és az InvestEU Alap nyújtanak.

„Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című közlemény (1) (a továbbiakban: gigabitalapú társadalom stratégia) stratégiai célokat határoz meg 2025-re a digitális konnektivitási infrastruktúrába való beruházások optimalizálása érdekében. Az (EU) 2018/XXX irányelv (az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex) célja többek között olyan szabályozási környezet teremtése, amely ösztönzi a digitális konnektivitási hálózatokba történő magánberuházásokat. Azonban jól látszik, hogy a hálózatépítő projektek az Unió számos területén nem életképesek gazdaságilag, aminek több oka is lehet, például a távoli fekvés, a területi vagy földrajzi adottságok
  – például a legkülső régiók esetében –
  , az alacsony népsűrűség és különféle társadalmi-gazdasági tényezők. Ezért a programot úgy kell kiigazítani, hogy hozzájáruljon a gigabitalapú társadalom stratégiában meghatározott stratégiai célok eléréséhez, kiegészítve ezzel azt a támogatást, amelyet a nagyon nagy kapacitású hálózatok kialakításához más programok, mindenekelőtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap és az InvestEU Alap nyújtanak.

Indokolás

A legkülső régiók jól jellemzik ezt a helyzetet, amint azt az EUMSZ 349. cikke is elismeri: számos korláttal szembesülnek, mint amilyen a nagy földrajzi távolság, az elszigeteltség, a kis méret, a domborzati és éghajlati adottságok. Ezek állandó jellege és együttes hatása megnehezíti az ilyen régiók helyzetét.

3. módosítás

(28) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ki kell építeni az elektronikus hírközlő gerinchálózatokat – ideértve az európai területeket más kontinenseken található harmadik országokkal, vagy az európai szigeteket vagy
  tengerentúli területeket
  a kontinentális területekkel összekötő tenger alatti kábeleket is – annak érdekében, hogy ez a létfontosságú infrastruktúra megfelelő tartalékokkal rendelkezzen, illetve az uniós digitális hálózatok kapacitásának és ellenálló képességének növelése céljából. Ugyanakkor ezek a projektek közfinanszírozás nélkül gyakran nem életképesek gazdaságilag | Ki kell építeni az elektronikus hírközlő gerinchálózatokat – ideértve az európai területeket más kontinenseken található harmadik országokkal, vagy az európai szigeteket vagy
  legkülső régiókat
  a kontinentális területekkel összekötő tenger alatti kábeleket is – annak érdekében, hogy ez a létfontosságú infrastruktúra megfelelő tartalékokkal rendelkezzen, illetve az uniós digitális hálózatok kapacitásának és ellenálló képességének növelése céljából. Ugyanakkor ezek a projektek közfinanszírozás nélkül gyakran nem életképesek gazdaságilag |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ki kell építeni az elektronikus hírközlő gerinchálózatokat – ideértve az európai területeket más kontinenseken található harmadik országokkal, vagy az európai szigeteket vagy
  tengerentúli területeket
  a kontinentális területekkel összekötő tenger alatti kábeleket is – annak érdekében, hogy ez a létfontosságú infrastruktúra megfelelő tartalékokkal rendelkezzen, illetve az uniós digitális hálózatok kapacitásának és ellenálló képességének növelése céljából. Ugyanakkor ezek a projektek közfinanszírozás nélkül gyakran nem életképesek gazdaságilag

Ki kell építeni az elektronikus hírközlő gerinchálózatokat – ideértve az európai területeket más kontinenseken található harmadik országokkal, vagy az európai szigeteket vagy
  legkülső régiókat
  a kontinentális területekkel összekötő tenger alatti kábeleket is – annak érdekében, hogy ez a létfontosságú infrastruktúra megfelelő tartalékokkal rendelkezzen, illetve az uniós digitális hálózatok kapacitásának és ellenálló képességének növelése céljából. Ugyanakkor ezek a projektek közfinanszírozás nélkül gyakran nem életképesek gazdaságilag

Indokolás

Az európai kontinenstől elszigetelt és más földrészekhez közelebb eső legkülső régiók sajátos helyzete sürgetővé teszi ezt a kérdést.

4. módosítás

2. cikk h) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| h) | „határon átnyúló megújulóenergia-projekt”: tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében kiválasztott vagy kiválasztásra jogosult a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikkében meghatározottak szerint), az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumoknak megfelelő projekt a megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos tervezés és megvalósítás terén; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

h)

„határon átnyúló megújulóenergia-projekt”: tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében kiválasztott vagy kiválasztásra jogosult a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikkében meghatározottak szerint), az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumoknak megfelelő projekt a megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos tervezés és megvalósítás terén;

| h) | „határon átnyúló megújulóenergia-projekt”:
  egy EGTC, illetve
  tagállamok
  , helyi vagy regionális önkormányzatok
  közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében kiválasztott vagy kiválasztásra jogosult (a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikkében meghatározottak szerint), az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumoknak megfelelő projekt a megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos tervezés és megvalósítás terén; |
| --- | --- |

h)

„határon átnyúló megújulóenergia-projekt”:
  egy EGTC, illetve
  tagállamok
  , helyi vagy regionális önkormányzatok
  közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében kiválasztott vagy kiválasztásra jogosult (a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikkében meghatározottak szerint), az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumoknak megfelelő projekt a megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos tervezés és megvalósítás terén;

Indokolás

Ösztönözni kell az EGTC-hez való folyamodást a határon átnyúló projektek kialakítása érdekében. Egyes projektek ezenkívül kizárólag a helyi és regionális önkormányzatoktól kapnak támogatást. Ezért ezeknek is hozzá kell férniük az uniós finanszírozási iránti kérelmekhez.

5. módosítás

3. cikk (2) bekezdés a) pont i. alpont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| i. | hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

i.

hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához;

| i. | hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó
  , valamint az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját megerősítő
  közös érdekű
  , stratégiai
  projektek létrehozásához
  , prioritásként kezelve a rendelet mellékletében szereplő fő folyosókkal és fő tengelyekkel kapcsolatos projektek és munkálatok megvalósítását és befejezését
  ; |
| --- | --- |

i.

hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó
  , valamint az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját megerősítő
  közös érdekű
  , stratégiai
  projektek létrehozásához
  , prioritásként kezelve a rendelet mellékletében szereplő fő folyosókkal és fő tengelyekkel kapcsolatos projektek és munkálatok megvalósítását és befejezését
  ;

6. módosítás

3. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A program egyedi célkitűzései a következők: | A program egyedi célkitűzései a következők: |
| a) | A közlekedési ágazatban |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A program egyedi célkitűzései a következők:

A program egyedi célkitűzései a következők:

a)

A közlekedési ágazatban

| a) | A közlekedési ágazatban |
| --- | --- |

a)

A közlekedési ágazatban

| | i. | hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához; |
| --- | --- | --- |

i.

hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához;

| | i. | hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához; |
| --- | --- | --- |

i.

hozzájárulás a hatékony és összekapcsolt hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához;

| | ii. | a TEN-T hálózatok hozzáigazítása a katonai mobilitási igényekhez; |
| --- | --- | --- |

ii.

a TEN-T hálózatok hozzáigazítása a katonai mobilitási igényekhez;

| | ii. | a TEN-T hálózatok hozzáigazítása a katonai mobilitási igényekhez
  egyes stratégiai közlekedési hálózatok kettős, civil és katonai használatának biztosítása érdekében, a lehető legjobb interoperábilis összeköttetéseket teremtve meg a határokon, olyan megoldásokkal, amelyek lehetővé teszik és megkönnyítik a modális váltást az áru- és személyszállításban, nagyobb interoperabilitást eredményezve a hálózatok és a folyosók terén
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

a TEN-T hálózatok hozzáigazítása a katonai mobilitási igényekhez
  egyes stratégiai közlekedési hálózatok kettős, civil és katonai használatának biztosítása érdekében, a lehető legjobb interoperábilis összeköttetéseket teremtve meg a határokon, olyan megoldásokkal, amelyek lehetővé teszik és megkönnyítik a modális váltást az áru- és személyszállításban, nagyobb interoperabilitást eredményezve a hálózatok és a folyosók terén
  ;

| | iii. | a legkülső régiók jobb elérhetőségének, valamint az ott lakó népesség mobilitása javításának és az áruszállítás megkönnyítésének a garantálása; |
| --- | --- | --- |

iii.

a legkülső régiók jobb elérhetőségének, valamint az ott lakó népesség mobilitása javításának és az áruszállítás megkönnyítésének a garantálása;

| b) | Az energiaágazatban: hozzájárulás a belső energiapiac további integrációjára, a határokon és szektorokon átívelő hálózatok interoperabilitására, a dekarbonizáció előmozdítására és az ellátásbiztonság biztosítására vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, valamint a határon átnyúló együttműködés elősegítéséhez a megújulóenergia-projektek terén; |
| --- | --- |

b)

Az energiaágazatban: hozzájárulás a belső energiapiac további integrációjára, a határokon és szektorokon átívelő hálózatok interoperabilitására, a dekarbonizáció előmozdítására és az ellátásbiztonság biztosítására vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, valamint a határon átnyúló együttműködés elősegítéséhez a megújulóenergia-projektek terén;

| b) | Az energiaágazatban: hozzájárulás a belső energiapiac további integrációjára, a határokon és szektorokon átívelő hálózatok interoperabilitására, a dekarbonizáció előmozdítására és az ellátásbiztonság biztosítására vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, valamint a határon átnyúló
  és a régiók, különösen a legkülső régiók közötti
  együttműködés elősegítéséhez a megújulóenergia-projektek terén; |
| --- | --- |

b)

Az energiaágazatban: hozzájárulás a belső energiapiac további integrációjára, a határokon és szektorokon átívelő hálózatok interoperabilitására, a dekarbonizáció előmozdítására és az ellátásbiztonság biztosítására vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, valamint a határon átnyúló
  és a régiók, különösen a legkülső régiók közötti
  együttműködés elősegítéséhez a megújulóenergia-projektek terén;

| c) | A digitális ágazatban: hozzájárulás a nagyon nagy kapacitású hálózatokra és az 5G rendszerekre vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, az EU területén lévő digitális gerinchálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez a szomszédos területekkel való összekapcsolás révén, továbbá a közlekedési és energiahálózatok digitalizálásához. |
| --- | --- |

c)

A digitális ágazatban: hozzájárulás a nagyon nagy kapacitású hálózatokra és az 5G rendszerekre vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, az EU területén lévő digitális gerinchálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez a szomszédos területekkel való összekapcsolás révén, továbbá a közlekedési és energiahálózatok digitalizálásához.

| c) | A digitális ágazatban: hozzájárulás a nagyon nagy kapacitású hálózatokra és az 5G rendszerekre vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, az EU területén lévő digitális gerinchálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez a szomszédos területekkel
  és a legkülső régiókkal
  való összekapcsolás révén, továbbá
  a nagy sebességű széles sávú hálózati rendszerek legkülső régiókban történő megerősítéséhez és
  a közlekedési és energiahálózatok digitalizálásához. |
| --- | --- |

c)

A digitális ágazatban: hozzájárulás a nagyon nagy kapacitású hálózatokra és az 5G rendszerekre vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, az EU területén lévő digitális gerinchálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez a szomszédos területekkel
  és a legkülső régiókkal
  való összekapcsolás révén, továbbá
  a nagy sebességű széles sávú hálózati rendszerek legkülső régiókban történő megerősítéséhez és
  a közlekedési és energiahálózatok digitalizálásához.

Indokolás

A 3. cikk (2) bekezdésének tartalmaznia kell egy utalást a legkülső régiók sajátos helyzetére, amint azt az Európai Parlament és a Tanács hatályos, a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló 1315/2013/EU rendeletének (2013. december 11.) 10. cikke (Általános prioritások) is tartalmazza.

7. módosítás

4. cikk (8) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (8)   A Kohéziós Alapból átcsoportosított
  összeg 30 %-át közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni a Kohéziós Alapból történő támogatásra jogosult valamennyi tagállam számára közlekedési infrastrukturális projektek e rendelet szerinti finanszírozására, előnyben részesítve a határon átnyúló és a hiányzó összeköttetéseket.
  2023. december 31-ig a finanszírozásra jogosult projektek kiválasztása során figyelembe kell venni a Kohéziós Alap szerinti nemzeti allokációkat
  az átcsoportosítandó források 70 %-a tekintetében.
  2024. január 1-jétől kezdődően a programhoz átcsoportosított azon forrásokat, amelyeket nem kötöttek le egy adott közlekedési infrastrukturális projekthez, a Kohéziós Alapból történő támogatásra jogosult valamennyi tagállam számára hozzáférhetővé kell tenni közlekedési infrastrukturális projektek e rendelet szerinti finanszírozására. | (8)   A Kohéziós Alapból átcsoportosított
  összeget illetően
  2023. december 31-ig a finanszírozásra jogosult projektek kiválasztása során figyelembe kell venni a Kohéziós Alap szerinti nemzeti allokációkat. 2024. január 1-jétől kezdődően a programhoz átcsoportosított azon forrásokat, amelyeket nem kötöttek le egy adott közlekedési infrastrukturális projekthez, a Kohéziós Alapból történő támogatásra jogosult valamennyi tagállam számára hozzáférhetővé kell tenni közlekedési infrastrukturális projektek e rendelet szerinti finanszírozására
  , előnyben részesítve a határon átnyúló és a hiányzó összeköttetéseket, valamint a legkülső régiókban indítandó projekteket
  .
  A Kohéziós Alapból átcsoportosított források tekintetében figyelembe kell venni a tagállamokban alkalmazott nemzeti szintű kvótákat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(8)   A Kohéziós Alapból átcsoportosított
  összeg 30 %-át közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni a Kohéziós Alapból történő támogatásra jogosult valamennyi tagállam számára közlekedési infrastrukturális projektek e rendelet szerinti finanszírozására, előnyben részesítve a határon átnyúló és a hiányzó összeköttetéseket.
  2023. december 31-ig a finanszírozásra jogosult projektek kiválasztása során figyelembe kell venni a Kohéziós Alap szerinti nemzeti allokációkat
  az átcsoportosítandó források 70 %-a tekintetében.
  2024. január 1-jétől kezdődően a programhoz átcsoportosított azon forrásokat, amelyeket nem kötöttek le egy adott közlekedési infrastrukturális projekthez, a Kohéziós Alapból történő támogatásra jogosult valamennyi tagállam számára hozzáférhetővé kell tenni közlekedési infrastrukturális projektek e rendelet szerinti finanszírozására.

(8)   A Kohéziós Alapból átcsoportosított
  összeget illetően
  2023. december 31-ig a finanszírozásra jogosult projektek kiválasztása során figyelembe kell venni a Kohéziós Alap szerinti nemzeti allokációkat. 2024. január 1-jétől kezdődően a programhoz átcsoportosított azon forrásokat, amelyeket nem kötöttek le egy adott közlekedési infrastrukturális projekthez, a Kohéziós Alapból történő támogatásra jogosult valamennyi tagállam számára hozzáférhetővé kell tenni közlekedési infrastrukturális projektek e rendelet szerinti finanszírozására
  , előnyben részesítve a határon átnyúló és a hiányzó összeköttetéseket, valamint a legkülső régiókban indítandó projekteket
  .
  A Kohéziós Alapból átcsoportosított források tekintetében figyelembe kell venni a tagállamokban alkalmazott nemzeti szintű kvótákat.

Indokolás

Indokolás

A Kohéziós Alapból átcsoportosított források kulcsfontosságúak a CEF tekintetében. Emellett, tekintettel a Kohéziós Alap globális előirányzatainak drasztikus csökkentésére, a kedvezményezett tagállamok városai és régiói nem tudnák elfogadni egy újabb költségvetési veszteség kockázatát. Mindemellett arra is szükség van, hogy a programozási időszak végéig a teljes keretösszeget felhasználják.

8. módosítás

8. módosítás

4. cikk (9) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források
  a tagállamok
  kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet [62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával] összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat
  lehetőség szerint
  az érintett
  tagállam
  javára kell felhasználni. | A tagállamok részére a megosztott irányítás keretében allokált
  és az (EU) XX rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható
  források
  az irányító hatóság
  kérésére
  és a regionális/helyi önkormányzatokkal folytatott konzultációt követően
  átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat az érintett
  irányító hatóságnak megfelelő földrajzi terület
  javára kell felhasználni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források
  a tagállamok
  kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet [62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával] összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat
  lehetőség szerint
  az érintett
  tagállam
  javára kell felhasználni.

a tagállamok

lehetőség szerint

tagállam

A tagállamok részére a megosztott irányítás keretében allokált
  és az (EU) XX rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható
  források
  az irányító hatóság
  kérésére
  és a regionális/helyi önkormányzatokkal folytatott konzultációt követően
  átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat az érintett
  irányító hatóságnak megfelelő földrajzi terület
  javára kell felhasználni.

és az (EU) XX rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható

az irányító hatóság

és a regionális/helyi önkormányzatokkal folytatott konzultációt követően

irányító hatóságnak megfelelő földrajzi terület

Indokolás

Indokolás

A programhoz átcsoportosított forrásokat annak az irányító hatóságnak kellene felhasználnia, amelyik a forrásátcsoportosítás mellett döntött. Ez a megközelítés lehetővé teszi az egyes területekre irányuló allokációk megőrzését, és elősegíti, hogy az eszközöket célirányosabban, a régiók és tagállamok aktuális szükségleteivel összhangban allokálják.

9. módosítás

9. módosítás

A 5. cikk után új cikk illesztendő be

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A TEN-T hálózatok hozzáigazítása a katonai mobilitáshoz





  (1)
     
  Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek hozzá kell járulnia a kettős, civil és katonai használathoz igazított közlekedési infrastruktúrák kiemelt hálózatának kialakításához.






  (2)
     
  Az e célkitűzés keretében támogatott projektek a TEN-T egészén megtalálhatók.






  (3)
     
  A kettős, civil és katonai használathoz igazított infrastruktúráknak meg kell felelniük a TEN-T és a katonai műszaki specifikációknak, valamint valós, létező vagy potenciális igényeket kell kielégíteniük.






  (4)
     
  Az e célkitűzés keretében támogatásban részesülő infrastruktúrák kizárólag kivételes körülmények között és korlátozott ideig korlátozódhatnak katonai használatra, és folyamatosan garantálni kell a személyeknek, a szolgáltatásoknak, az áruknak és maguknak az infrastruktúráknak a biztonságát.






  (5)
     
  Az infrastruktúrák kettős, civil és katonai használathoz igazításával kapcsolatos fellépések kizárólag e célkitűzés keretében kapnak támogatást.






  (6)
     
  A Bizottság 2019. december 31. előtt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek részletezik a Tanács által meghatározott kettős, civil és katonai használathoz szükséges műszaki előírásokat, a támogatásból e cél keretében részesülő kiemelt projektek listáját, valamint a támogathatósági és kiválasztási szabályokat. A Bizottság biztosítja az infrastruktúrák koherens és egyenletes földrajzi elosztását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A TEN-T hálózatok hozzáigazítása a katonai mobilitáshoz

A TEN-T hálózatok hozzáigazítása a katonai mobilitáshoz

(1)
     
  Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek hozzá kell járulnia a kettős, civil és katonai használathoz igazított közlekedési infrastruktúrák kiemelt hálózatának kialakításához.

(2)
     
  Az e célkitűzés keretében támogatott projektek a TEN-T egészén megtalálhatók.

(3)
     
  A kettős, civil és katonai használathoz igazított infrastruktúráknak meg kell felelniük a TEN-T és a katonai műszaki specifikációknak, valamint valós, létező vagy potenciális igényeket kell kielégíteniük.

(4)
     
  Az e célkitűzés keretében támogatásban részesülő infrastruktúrák kizárólag kivételes körülmények között és korlátozott ideig korlátozódhatnak katonai használatra, és folyamatosan garantálni kell a személyeknek, a szolgáltatásoknak, az áruknak és maguknak az infrastruktúráknak a biztonságát.

(5)
     
  Az infrastruktúrák kettős, civil és katonai használathoz igazításával kapcsolatos fellépések kizárólag e célkitűzés keretében kapnak támogatást.

(6)
     
  A Bizottság 2019. december 31. előtt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek részletezik a Tanács által meghatározott kettős, civil és katonai használathoz szükséges műszaki előírásokat, a támogatásból e cél keretében részesülő kiemelt projektek listáját, valamint a támogathatósági és kiválasztási szabályokat. A Bizottság biztosítja az infrastruktúrák koherens és egyenletes földrajzi elosztását.

Indokolás

Indokolás

Az e célra szánt költségvetési keretösszegre tekintettel a rendeletnek részleteznie kell a szabályokat.

10. módosítás

10. módosítás

7. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A határon átnyúló megújulóenergia-projekteket legalább két tagállam részvételével kell megvalósítani a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikke szerinti, tagállamok közötti, illetve tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében. E projekteket az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumokkal és eljárásokkal összhangban kell azonosítani. | A határon átnyúló megújulóenergia-projekteket legalább két tagállam
  vagy egy EGTC vagy két legkülső régió
  részvételével kell megvalósítani a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikke szerinti, tagállamok
  vagy helyi vagy regionális önkormányzatok és legkülső régiók
  közötti, illetve tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében. E projekteket az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumokkal és eljárásokkal összhangban kell azonosítani. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A határon átnyúló megújulóenergia-projekteket legalább két tagállam részvételével kell megvalósítani a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikke szerinti, tagállamok közötti, illetve tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében. E projekteket az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumokkal és eljárásokkal összhangban kell azonosítani.

A határon átnyúló megújulóenergia-projekteket legalább két tagállam
  vagy egy EGTC vagy két legkülső régió
  részvételével kell megvalósítani a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikke szerinti, tagállamok
  vagy helyi vagy regionális önkormányzatok és legkülső régiók
  közötti, illetve tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében. E projekteket az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumokkal és eljárásokkal összhangban kell azonosítani.

vagy egy EGTC vagy két legkülső régió

vagy helyi vagy regionális önkormányzatok és legkülső régiók

11. módosítás

11. módosítás

8. cikk (3) bekezdés d) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   A 13. cikkben meghatározott odaítélési kritériumok sérelme nélkül a finanszírozási prioritást a következő szempontok figyelembevételével kell megállapítani: | (3)   A 13. cikkben meghatározott odaítélési kritériumok sérelme nélkül a finanszírozási prioritást a következő szempontok figyelembevételével kell megállapítani: |
| (...) | (...) |
| d) | az Uniót harmadik országokkal összekapcsoló és az Unión belüli területek összekapcsoltságát megerősítő, határon átnyúló gerinchálózatok kiépítését célzó projekteket, ideértve a tenger alatti kábeleket, annak figyelembevételével kell előnyben kell részesíteni, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az elektronikus kommunikációs hálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez az Unió területén; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   A 13. cikkben meghatározott odaítélési kritériumok sérelme nélkül a finanszírozási prioritást a következő szempontok figyelembevételével kell megállapítani:

(3)   A 13. cikkben meghatározott odaítélési kritériumok sérelme nélkül a finanszírozási prioritást a következő szempontok figyelembevételével kell megállapítani:

(...)

(...)

d)

az Uniót harmadik országokkal összekapcsoló és az Unión belüli területek összekapcsoltságát megerősítő, határon átnyúló gerinchálózatok kiépítését célzó projekteket, ideértve a tenger alatti kábeleket, annak figyelembevételével kell előnyben kell részesíteni, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az elektronikus kommunikációs hálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez az Unió területén;

| d) | az Uniót harmadik országokkal összekapcsoló és az Unión belüli területek
  – különösen az európai kontinens és a legkülső régiók –
  összekapcsoltságát megerősítő, határon átnyúló gerinchálózatok kiépítését célzó projekteket, ideértve a tenger alatti kábeleket, annak figyelembevételével kell előnyben kell részesíteni, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az elektronikus kommunikációs hálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez az Unió területén; |
| --- | --- |

d)

az Uniót harmadik országokkal összekapcsoló és az Unión belüli területek
  – különösen az európai kontinens és a legkülső régiók –
  összekapcsoltságát megerősítő, határon átnyúló gerinchálózatok kiépítését célzó projekteket, ideértve a tenger alatti kábeleket, annak figyelembevételével kell előnyben kell részesíteni, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az elektronikus kommunikációs hálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez az Unió területén;

– különösen az európai kontinens és a legkülső régiók –

(...)

(...)

Indokolás

Indokolás

A legkülső régiók európai kontinenstől való nagy távolsága, valamint szomszédos harmadik országokhoz való közelsége elengedhetetlenné teszi hálózatok kialakítását – különösen tenger alatti kábelek segítségével – az elszigeteltség csökkentése érdekében.

12. módosítás

12. módosítás

9. cikk (2) bekezdés a) pont i. alpont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| i. | az 1315/2013/EU rendelet III. fejezete szerinti törzshálózat kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, a törzshálózathoz tartozó városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre, valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket; A törzshálózat kiépítését végrehajtó intézkedések magukban foglalhatnak kapcsolódó, az átfogó hálózaton elhelyezkedő elemeket is, amennyiben ez a beruházás optimizálása érdekében és az e rendelet 19. cikkében említett munkaprogramokban meghatározott módozatokkal összhangban szükséges; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

i.

az 1315/2013/EU rendelet III. fejezete szerinti törzshálózat kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, a törzshálózathoz tartozó városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre, valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket; A törzshálózat kiépítését végrehajtó intézkedések magukban foglalhatnak kapcsolódó, az átfogó hálózaton elhelyezkedő elemeket is, amennyiben ez a beruházás optimizálása érdekében és az e rendelet 19. cikkében említett munkaprogramokban meghatározott módozatokkal összhangban szükséges;

| i. | az 1315/2013/EU rendelet III. fejezete szerinti törzshálózat
  teljes
  kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, a törzshálózathoz tartozó városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre,
  repülőterekre,
  valamint vasúti-közúti
  intermodális
  terminálokra
  , illetve a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések problémájának megoldására
  vonatkozó intézkedéseket. A törzshálózat kiépítését végrehajtó intézkedések magukban foglalhatnak kapcsolódó, az átfogó hálózaton elhelyezkedő elemeket is, amennyiben ez a beruházás optimizálása érdekében és az e rendelet 19. cikkében említett munkaprogramokban meghatározott módozatokkal összhangban szükséges
  . A cél az intermodalitás előmozdítása
  ; |
| --- | --- |

i.

az 1315/2013/EU rendelet III. fejezete szerinti törzshálózat
  teljes
  kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, a törzshálózathoz tartozó városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre,
  repülőterekre,
  valamint vasúti-közúti
  intermodális
  terminálokra
  , illetve a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések problémájának megoldására
  vonatkozó intézkedéseket. A törzshálózat kiépítését végrehajtó intézkedések magukban foglalhatnak kapcsolódó, az átfogó hálózaton elhelyezkedő elemeket is, amennyiben ez a beruházás optimizálása érdekében és az e rendelet 19. cikkében említett munkaprogramokban meghatározott módozatokkal összhangban szükséges
  . A cél az intermodalitás előmozdítása
  ;

teljes

repülőterekre,

intermodális

, illetve a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések problémájának megoldására

. A cél az intermodalitás előmozdítása

13. módosítás

13. módosítás

9. cikk (2) bekezdés a) pont ii. alpont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| ii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózat határon átnyúló összeköttetéseit
  megvalósító
  intézkedések, különösen az e rendelet mellékletének III. részében felsorolt szakaszok; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

ii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózat határon átnyúló összeköttetéseit
  megvalósító
  intézkedések, különösen az e rendelet mellékletének III. részében felsorolt szakaszok;

megvalósító

| ii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózat határon átnyúló összeköttetéseit
  kialakító és fejlesztő
  intézkedések, különösen az e rendelet mellékletének III. részében felsorolt szakaszok; |
| --- | --- |

ii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózat határon átnyúló összeköttetéseit
  kialakító és fejlesztő
  intézkedések, különösen az e rendelet mellékletének III. részében felsorolt szakaszok;

kialakító és fejlesztő

14. módosítás

14. módosítás

9. cikk (2) bekezdés a) pont iii. alpont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| iii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a
  legkülső
  régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre, valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

iii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a
  legkülső
  régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre, valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket;

legkülső

| iii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a
  távoli
  régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre,
  repülőterekre,
  valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

iii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a
  távoli
  régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre,
  repülőterekre,
  valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket;

távoli

repülőterekre,

Indokolás

Indokolás

Úgy véljük, hogy a szigeti fekvésből adódó problémák megoldásához az uniós intézményeknek más módszert kell alkalmazniuk, és hogy ez a legkülső régiókra vonatkozóhoz hasonlít, mivel a fő probléma nem annyira a távolságból, hanem a területi folytonosság hiányából adódik.

A repülőterek elengedhetetlenek a legkülső régiók fejlődése szempontjából, és olykor a leghatékonyabb eszközök abban, hogy ezeket a régiókat az uniós közlekedési hálózatokba integrálják.

15. módosítás

15. módosítás

9. cikk (2) bekezdés és (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A közlekedési ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra: | (2)   A közlekedési ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra: |
| a) | A hatékony és összekapcsolt hálózatokra vonatkozó intézkedések: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A közlekedési ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

(2)   A közlekedési ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

a)

A hatékony és összekapcsolt hálózatokra vonatkozó intézkedések:

| a) | A hatékony és összekapcsolt hálózatokra vonatkozó intézkedések: |
| --- | --- |

a)

A hatékony és összekapcsolt hálózatokra vonatkozó intézkedések:

(...)

(...)

| | iii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a legkülső régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre, valamint
  vasúti-közúti
  terminálokra vonatkozó intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

iii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a legkülső régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra, tengeri és belvízi kikötőkre, valamint
  vasúti-közúti
  terminálokra vonatkozó intézkedéseket;

vasúti-közúti

| | iii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a legkülső régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra,
  repülőterekre,
  tengeri és belvízi kikötőkre, valamint
  vasúti
  terminálokra vonatkozó intézkedéseket
  , továbbá a legkülső régiókon belül végrehajtott intézkedéseket
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a legkülső régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra,
  repülőterekre,
  tengeri és belvízi kikötőkre, valamint
  vasúti
  terminálokra vonatkozó intézkedéseket
  , továbbá a legkülső régiókon belül végrehajtott intézkedéseket
  ;

repülőterekre,

vasúti

, továbbá a legkülső régiókon belül végrehajtott intézkedéseket

(...)

(...)

| b) | Az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések: |
| --- | --- |

b)

Az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések:

| b) | Az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések: |
| --- | --- |

b)

Az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések:

(...)

(...)

| | ix. | a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések. |
| --- | --- | --- |

ix.

a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések.

| | ix. | a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések; |
| --- | --- | --- |

ix.

a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések;

| | x. | a legkülső régiók jobb elérhetőségét, valamint az ott lakó népesség mobilitásának javítását és az áruszállítás megkönnyítését célzó intézkedések
  . |
| --- | --- | --- |

x.

x.

a legkülső régiók jobb elérhetőségét, valamint az ott lakó népesség mobilitásának javítását és az áruszállítás megkönnyítését célzó intézkedések
  .

a legkülső régiók jobb elérhetőségét, valamint az ott lakó népesség mobilitásának javítását és az áruszállítás megkönnyítését célzó intézkedések

(...)

(...)

(4)   A digitális ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

(4)   A digitális ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

(...)

(...)

| d) | a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések;

| d) | a tagállamok közötti,
  a tagállamok és a legkülső régiók közötti,
  illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok közötti,
  a tagállamok és a legkülső régiók közötti,
  illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések;

a tagállamok és a legkülső régiók közötti,

(...)

(...)

16. módosítás

16. módosítás

9. cikk (4) bekezdés b) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4)   A digitális ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra: | (4)   A digitális ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra: |
| a) | a társadalmi-gazdasági fókuszpontok gigabitalapú konnektivitását támogató intézkedések; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)   A digitális ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

(4)   A digitális ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

a)

a társadalmi-gazdasági fókuszpontok gigabitalapú konnektivitását támogató intézkedések;

| a) | a társadalmi-gazdasági fókuszpontok gigabitalapú konnektivitását támogató intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a társadalmi-gazdasági fókuszpontok gigabitalapú konnektivitását támogató intézkedések;

| b) | a helyi közösségek ingyenes és diszkriminatív feltételektől mentes, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosítását támogató intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a helyi közösségek ingyenes és diszkriminatív feltételektől mentes, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosítását támogató intézkedések;

| b) | a helyi közösségek ingyenes és diszkriminatív feltételektől mentes, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosítását támogató intézkedések
  , különösen vidéken (az intelligens falvak koncepciója
  ; |
| --- | --- |

b)

a helyi közösségek ingyenes és diszkriminatív feltételektől mentes, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosítását támogató intézkedések
  , különösen vidéken (az intelligens falvak koncepciója
  ;

, különösen vidéken (az intelligens falvak koncepciója

| c) | minden fő szárazföldi közlekedési útvonal – köztük a transzeurópai közlekedési hálózatok – 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedéséhez hozzájáruló intézkedések; |
| --- | --- |

c)

minden fő szárazföldi közlekedési útvonal – köztük a transzeurópai közlekedési hálózatok – 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedéséhez hozzájáruló intézkedések;

| c) | minden fő szárazföldi közlekedési útvonal – köztük a transzeurópai közlekedési hálózatok – 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedéséhez hozzájáruló intézkedések; |
| --- | --- |

c)

minden fő szárazföldi közlekedési útvonal – köztük a transzeurópai közlekedési hálózatok – 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedéséhez hozzájáruló intézkedések;

| d) | a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések;

| d) | a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését támogató intézkedések;

| e) | az európai háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférését elősegítő intézkedések; |
| --- | --- |

e)

az európai háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférését elősegítő intézkedések;

| e) | az európai háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférését elősegítő intézkedések; |
| --- | --- |

e)

az európai háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférését elősegítő intézkedések;

| f) | határon átnyúló közlekedési és energetikai projektekhez kapcsolódó digitális konnektivitási infrastruktúra-követelményeket végrehajtó és/vagy a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformokat támogató intézkedések. |
| --- | --- |

f)

határon átnyúló közlekedési és energetikai projektekhez kapcsolódó digitális konnektivitási infrastruktúra-követelményeket végrehajtó és/vagy a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformokat támogató intézkedések.

| f) | határon átnyúló közlekedési és energetikai projektekhez kapcsolódó digitális konnektivitási infrastruktúra-követelményeket végrehajtó és/vagy a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformokat támogató intézkedések. |
| --- | --- |

f)

határon átnyúló közlekedési és energetikai projektekhez kapcsolódó digitális konnektivitási infrastruktúra-követelményeket végrehajtó és/vagy a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformokat támogató intézkedések.

A melléklet V. része tartalmazza a digitális ágazat támogatásra jogosult projektjeinek indikatív listáját.

A melléklet V. része tartalmazza a digitális ágazat támogatásra jogosult projektjeinek indikatív listáját.

17. módosítás

17. módosítás

10. cikk (2) bekezdés [a magyar nyelvi változatot nem érinti]

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A közlekedési, az energia- vagy a digitális ágazatra vonatkozó, a 9. cikknek megfelelően támogatható intézkedések magukban foglalhatnak olyan kiegészítő elemeket, amelyek nem feltétlenül kapcsolódnak a 9. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerint támogatható intézkedésekhez, feltéve, hogy ezek az elemek megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének: | A közlekedési, az energia- vagy a digitális ágazatra vonatkozó, a 9. cikknek megfelelően támogatható intézkedések magukban foglalhatnak olyan kiegészítő elemeket, amelyek nem feltétlenül kapcsolódnak a 9. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerint támogatható intézkedésekhez, feltéve, hogy ezek az elemek megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A közlekedési, az energia- vagy a digitális ágazatra vonatkozó, a 9. cikknek megfelelően támogatható intézkedések magukban foglalhatnak olyan kiegészítő elemeket, amelyek nem feltétlenül kapcsolódnak a 9. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerint támogatható intézkedésekhez, feltéve, hogy ezek az elemek megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének:

A közlekedési, az energia- vagy a digitális ágazatra vonatkozó, a 9. cikknek megfelelően támogatható intézkedések magukban foglalhatnak olyan kiegészítő elemeket, amelyek nem feltétlenül kapcsolódnak a 9. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerint támogatható intézkedésekhez, feltéve, hogy ezek az elemek megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének:

Indokolás

Indokolás

A szinergiákat meg kell könnyíteni. A (2) bekezdésben javasolt mechanizmusnak továbbá lehetővé kell tennie a CEF más ágazatai címén támogatható fellépések bevonását az adott ágazatra vonatkozó pályázati kiírás keretében. A vegyes pályázatokra vonatkozó pályázati kiírások a 20–80 %-ot meghaladó ágazati keveredéssel rendelkező projekteket fogják támogatni. [A fordító megjegyzése: a francia előadó a magyar nyelvi változatban már szereplő „feltétlenül” szó beillesztését javasolja.]

18. módosítás

18. módosítás

11. cikk (2) bekezdés b) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| b) | a programhoz társult valamely harmadik országban letelepedett jogalany; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

b)

a programhoz társult valamely harmadik országban letelepedett jogalany;

| b) | a programhoz társult valamely harmadik országban letelepedett jogalany
  az adott harmadik országot érintő projekttel kapcsolatos fellépések esetében
  ; |
| --- | --- |

b)

a programhoz társult valamely harmadik országban letelepedett jogalany
  az adott harmadik országot érintő projekttel kapcsolatos fellépések esetében
  ;

az adott harmadik országot érintő projekttel kapcsolatos fellépések esetében

Indokolás

Indokolás

A CEF nem nyújthat támogatást nem európai vállalatoknak az Unió területén végzett tevékenységekre.

19. módosítás

19. módosítás

11. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (5)
     
  A 19. cikkben említett munkaprogramok előírhatják, hogy kizárólag olyan pályázatok támogathatók, amelyeket egy vagy több tagállam, vagy – az érintett tagállamok egyetértésével – nemzetközi szervezetek, közös vállalkozások, illetve köz- vagy magánvállalkozások vagy -szervek nyújtanak be. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(5)
     
  A 19. cikkben említett munkaprogramok előírhatják, hogy kizárólag olyan pályázatok támogathatók, amelyeket egy vagy több tagállam, vagy – az érintett tagállamok egyetértésével – nemzetközi szervezetek, közös vállalkozások, illetve köz- vagy magánvállalkozások vagy -szervek nyújtanak be.

Indokolás

Indokolás

A tagállamok általi jóváhagyási folyamat fenntartása nem a Régiók Európai Bizottsága által támogatott adminisztratív egyszerűsítés irányába tartana.

20. módosítás

20. módosítás

12. cikk

12. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet [VIII.] címével összhangban kerül sor. | A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet [VIII.] címével összhangban kerül sor. |
| | (1)
     
  A projektek kiválasztási folyamata két lépésből áll:










  a) | a projekt támogathatóságának értékelése egyszerűsített dokumentáció alapján; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet [VIII.] címével összhangban kerül sor.

A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet [VIII.] címével összhangban kerül sor.

(1)
     
  A projektek kiválasztási folyamata két lépésből áll:

a)

a projekt támogathatóságának értékelése egyszerűsített dokumentáció alapján;

| b) | a projekt benyújtása, értékelése és kiválasztása. |
| --- | --- |

b)

a projekt benyújtása, értékelése és kiválasztása.

(2)
     
  A Bizottság a pályázati kiírást legalább egy hónappal annak kezdete előtt közzéteszi. A projektfelelősöknek legalább egy hónap áll rendelkezésükre az első dokumentáció benyújtására. Az Európai Bizottság egy hónapon belül értékeli a dokumentációk támogathatóságát. A projektfelelősöknek ezt követően legalább három hónap áll rendelkezésükre a teljes dokumentáció benyújtására.

Indokolás

Indokolás

Egyszerűsíteni kell a CEF megvalósítását, és el kell kerülni, hogy a projektfelelősök hosszú és költséges dokumentációt készítsenek, ha azok nem felelnek meg a pályázati kiírás támogathatósági kritériumainak. A projektfelelősök számára továbbá elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy megismerjék a pályázati kiírást és elkészítsék a teljes dokumentációt.

21. módosítás

21. módosítás

13. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az odaítélési feltételeket a 19. cikkben említett munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban a következő elemek értelemszerű figyelembevételével kell meghatározni: | Az odaítélési feltételeket a 19. cikkben említett munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban a következő elemek értelemszerű figyelembevételével kell meghatározni: |
| a) | gazdasági, társadalmi és környezeti hatások (költségek és hasznok); |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az odaítélési feltételeket a 19. cikkben említett munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban a következő elemek értelemszerű figyelembevételével kell meghatározni:

Az odaítélési feltételeket a 19. cikkben említett munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban a következő elemek értelemszerű figyelembevételével kell meghatározni:

a)

gazdasági, társadalmi és környezeti hatások (költségek és hasznok);

| a) | gazdasági, társadalmi és környezeti hatások (költségek és hasznok); |
| --- | --- |

a)

gazdasági, társadalmi és környezeti hatások (költségek és hasznok);

| b) | innovációs, biztonsági, interoperabilitási és hozzáférési szempontok; |
| --- | --- |

b)

innovációs, biztonsági, interoperabilitási és hozzáférési szempontok;

| b) | innovációs, biztonsági, interoperabilitási
  , multimodalitási
  és hozzáférési szempontok; |
| --- | --- |

b)

innovációs, biztonsági, interoperabilitási
  , multimodalitási
  és hozzáférési szempontok;

, multimodalitási

| c) | határon átnyúló dimenzió; |
| --- | --- |

c)

határon átnyúló dimenzió;

| c) | határon átnyúló dimenzió
  vagy a szigetek és a legkülső régiók elérhetőségének javítása
  ; |
| --- | --- |

c)

határon átnyúló dimenzió
  vagy a szigetek és a legkülső régiók elérhetőségének javítása
  ;

vagy a szigetek és a legkülső régiók elérhetőségének javítása

| d) | a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat közötti szinergiák; |
| --- | --- |

d)

a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat közötti szinergiák;

| d) | európai többletérték; |
| --- | --- |

d)

d)

európai többletérték;

európai többletérték;

| e) | az intézkedés előrehaladottsági foka a projektfejlesztés tekintetében; |
| --- | --- |

e)

az intézkedés előrehaladottsági foka a projektfejlesztés tekintetében;

| e) | hozzájárulás a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések problémájának megoldásához; |
| --- | --- |

e)

e)

hozzájárulás a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések problémájának megoldásához;

hozzájárulás a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések problémájának megoldásához;

| f) | a javasolt végrehajtási terv megalapozottsága; |
| --- | --- |

f)

a javasolt végrehajtási terv megalapozottsága;

| f) | a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat közötti szinergiák; |
| --- | --- |

f)

f)

a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat közötti szinergiák;

| g) | az uniós pénzügyi támogatás katalizátorhatása a beruházásokra; |
| --- | --- |

g)

az uniós pénzügyi támogatás katalizátorhatása a beruházásokra;

| g) | az intézkedés előrehaladottsági foka a projektfejlesztés tekintetében
  és a sikeres befejezés melletti elkötelezettség mértéke
  ; |
| --- | --- |

g)

g)

az intézkedés előrehaladottsági foka a projektfejlesztés tekintetében
  és a sikeres befejezés melletti elkötelezettség mértéke
  ;

és a sikeres befejezés melletti elkötelezettség mértéke

| h) | pénzügyi akadályok – például nem kielégítő gazdasági életképesség vagy a piaci források hiánya – leküzdésének szükségessége; |
| --- | --- |

h)

pénzügyi akadályok – például nem kielégítő gazdasági életképesség vagy a piaci források hiánya – leküzdésének szükségessége;

| h) | szociális hatás; |
| --- | --- |

h)

h)

szociális hatás;

szociális hatás;

| i) | összhang az uniós és nemzeti energetikai és éghajlat-politikai tervekkel. |
| --- | --- |

i)

összhang az uniós és nemzeti energetikai és éghajlat-politikai tervekkel.

| ii) | i
  ) a javasolt végrehajtási terv megalapozottsága; |
| --- | --- |

ii)

i
  ) a javasolt végrehajtási terv megalapozottsága;

i

| j) | az uniós pénzügyi támogatás katalizátorhatása a beruházásokra; |
| --- | --- |

j)

az uniós pénzügyi támogatás katalizátorhatása a beruházásokra;

| k) | pénzügyi akadályok – például nem kielégítő gazdasági életképesség vagy a piaci források hiánya – leküzdésének szükségessége; |
| --- | --- |

k)

pénzügyi akadályok – például nem kielégítő gazdasági életképesség vagy a piaci források hiánya – leküzdésének szükségessége;

| l
  ) | összhang az uniós és nemzeti energetikai és éghajlat-politikai tervekkel. |
| --- | --- |

l
  )

l

összhang az uniós és nemzeti energetikai és éghajlat-politikai tervekkel.

22. módosítás

22. módosítás

14. cikk (2) bekezdés a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezés esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 30 %-át. Legfeljebb 50 %-ra emelhető a társfinanszírozási arány a következő esetekben: határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel; telematikai alkalmazási rendszerekkel kapcsolatos intézkedések; az új technológiákat és az innovációt támogató intézkedések; az infrastruktúra biztonságának javítását a kapcsolódó uniós szabályozásnak megfelelően támogató intézkedések; valamint a legkülső régiókban megvalósítandó intézkedések; | a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezés esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 30 %-át. Legfeljebb 50 %-ra emelhető a társfinanszírozási arány a következő esetekben: határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel;
  a törzshálózat szűk keresztmetszeteire és hiányzó összeköttetéseire irányuló intézkedések; a tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések; a törzshálózat és a globális hálózat tengeri és folyami kapcsolódási pontjait támogató intézkedések, beleértve a kikötőknél és a hátországgal való összeköttetési pontoknál végzett intézkedéseket is; a városi közlekedési csomópontok, valamint a multimodális és az „utolsó mérföldhöz” tartozó platformok és összeköttetések;
  telematikai alkalmazási rendszerekkel kapcsolatos intézkedések; az új technológiákat és az innovációt támogató intézkedések; az infrastruktúra biztonságának javítását a kapcsolódó uniós szabályozásnak megfelelően támogató intézkedések; valamint a
  szigeti és
  legkülső régiókban megvalósítandó intézkedések; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezés esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 30 %-át. Legfeljebb 50 %-ra emelhető a társfinanszírozási arány a következő esetekben: határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel; telematikai alkalmazási rendszerekkel kapcsolatos intézkedések; az új technológiákat és az innovációt támogató intézkedések; az infrastruktúra biztonságának javítását a kapcsolódó uniós szabályozásnak megfelelően támogató intézkedések; valamint a legkülső régiókban megvalósítandó intézkedések;

a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezés esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 30 %-át. Legfeljebb 50 %-ra emelhető a társfinanszírozási arány a következő esetekben: határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel;
  a törzshálózat szűk keresztmetszeteire és hiányzó összeköttetéseire irányuló intézkedések; a tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések; a törzshálózat és a globális hálózat tengeri és folyami kapcsolódási pontjait támogató intézkedések, beleértve a kikötőknél és a hátországgal való összeköttetési pontoknál végzett intézkedéseket is; a városi közlekedési csomópontok, valamint a multimodális és az „utolsó mérföldhöz” tartozó platformok és összeköttetések;
  telematikai alkalmazási rendszerekkel kapcsolatos intézkedések; az új technológiákat és az innovációt támogató intézkedések; az infrastruktúra biztonságának javítását a kapcsolódó uniós szabályozásnak megfelelően támogató intézkedések; valamint a
  szigeti és
  legkülső régiókban megvalósítandó intézkedések;

a törzshálózat szűk keresztmetszeteire és hiányzó összeköttetéseire irányuló intézkedések; a tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések; a törzshálózat és a globális hálózat tengeri és folyami kapcsolódási pontjait támogató intézkedések, beleértve a kikötőknél és a hátországgal való összeköttetési pontoknál végzett intézkedéseket is; a városi közlekedési csomópontok, valamint a multimodális és az „utolsó mérföldhöz” tartozó platformok és összeköttetések;

szigeti és

Indokolás

Indokolás

Ez a módosítás az Európai Bizottság javaslatával koherens, mivel kiegészíti a cikket a törzshálózati folyosók tengeri kapcsolódási pontjaival. Ezenkívül az uniós környezeti és éghajlati célok elérése érdekében a tengeri közlekedést jelentős mértékben kell támogatni.

23. módosítás

23. módosítás

14. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 10. cikkben említett ágazatközi munkaprogramok alapján kiválasztott intézkedésekre alkalmazandó maximális társfinanszírozási arány a legmagasabb társfinanszírozási arány, amely az érintett ágazatokban alkalmazandó. | A 10. cikkben említett ágazatközi munkaprogramok alapján kiválasztott intézkedésekre alkalmazandó maximális társfinanszírozási arány a legmagasabb
  , 10 %-kal megnövelt
  társfinanszírozási arány, amely az érintett ágazatokban alkalmazandó.
  A mechanizmus keretében támogatott, a 10. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések a fő ágazatnak megfelelő társfinanszírozási arányban részesülnek, a kiegészítő költségek beszámításával. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 10. cikkben említett ágazatközi munkaprogramok alapján kiválasztott intézkedésekre alkalmazandó maximális társfinanszírozási arány a legmagasabb társfinanszírozási arány, amely az érintett ágazatokban alkalmazandó.

A 10. cikkben említett ágazatközi munkaprogramok alapján kiválasztott intézkedésekre alkalmazandó maximális társfinanszírozási arány a legmagasabb
  , 10 %-kal megnövelt
  társfinanszírozási arány, amely az érintett ágazatokban alkalmazandó.
  A mechanizmus keretében támogatott, a 10. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések a fő ágazatnak megfelelő társfinanszírozási arányban részesülnek, a kiegészítő költségek beszámításával.

, 10 %-kal megnövelt

A mechanizmus keretében támogatott, a 10. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések a fő ágazatnak megfelelő társfinanszírozási arányban részesülnek, a kiegészítő költségek beszámításával.

Indokolás

Indokolás

A szinergiákat ösztönözni kell, pénzügyileg is. Az egyszerűsítés érdekében a 10. cikk (2) bekezdésében említett mechanizmusnak egyedi társfinanszírozási arányban kell részesülnie.

24. módosítás

24. módosítás

15. cikk a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A költségvetési rendelet [186.] cikkében meghatározott feltételeken túl az alábbi költségelszámolási feltételek alkalmazandók: | A költségvetési rendelet [186.] cikkében meghatározott feltételeken túl az alábbi költségelszámolási feltételek alkalmazandók: |
| a) | kizárólag a tagállamokban felmerült kiadások számolhatók el, kivéve, ha egy közös érdekű projekt vagy egy határon átnyúló megújulóenergia-projekt e rendelet 5 cikkének vagy 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően egy vagy több harmadik ország területét vagy a nemzetközi vizeket is érinti, és ha az intézkedés nélkülözhetetlen az adott projekt célkitűzéseinek megvalósításához; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A költségvetési rendelet [186.] cikkében meghatározott feltételeken túl az alábbi költségelszámolási feltételek alkalmazandók:

A költségvetési rendelet [186.] cikkében meghatározott feltételeken túl az alábbi költségelszámolási feltételek alkalmazandók:

a)

kizárólag a tagállamokban felmerült kiadások számolhatók el, kivéve, ha egy közös érdekű projekt vagy egy határon átnyúló megújulóenergia-projekt e rendelet 5 cikkének vagy 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően egy vagy több harmadik ország területét vagy a nemzetközi vizeket is érinti, és ha az intézkedés nélkülözhetetlen az adott projekt célkitűzéseinek megvalósításához;

| a) | kizárólag a tagállamokban felmerült kiadások számolhatók el, kivéve, ha egy közös érdekű projekt vagy egy határon átnyúló megújulóenergia-projekt e rendelet 5 cikkének vagy 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően egy vagy több harmadik ország területét
  , egy vagy több legkülső régió területét
  vagy a nemzetközi vizeket is érinti, és ha az intézkedés nélkülözhetetlen az adott projekt célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

a)

kizárólag a tagállamokban felmerült kiadások számolhatók el, kivéve, ha egy közös érdekű projekt vagy egy határon átnyúló megújulóenergia-projekt e rendelet 5 cikkének vagy 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően egy vagy több harmadik ország területét
  , egy vagy több legkülső régió területét
  vagy a nemzetközi vizeket is érinti, és ha az intézkedés nélkülözhetetlen az adott projekt célkitűzéseinek megvalósításához;

, egy vagy több legkülső régió területét

Indokolás

Indokolás

Javasoljuk, hogy a 15. cikk a) pontját egészítsék ki a legkülső régiók sajátos helyzetének konkrét megemlítésével.

25. módosítás

25. módosítás

16. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett
  támogatások
  célzott pályázati felhívások keretében is
  végrehajthatók
  . | (2)   Az (1) bekezdésben említett
  támogatásokat minden pályázati felhívásban és
  célzott pályázati felhívások keretében is
  alkalmazzák, és a CEF általános keretének 10 %-ára limitálják
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  támogatások
  célzott pályázati felhívások keretében is
  végrehajthatók
  .

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  támogatásokat minden pályázati felhívásban és
  célzott pályázati felhívások keretében is
  alkalmazzák, és a CEF általános keretének 10 %-ára limitálják
  .

Indokolás

Indokolás

A vegyesfinanszírozási műveleteket ösztönözni kell, és lehetővé kell tenni, amennyiben egy projektfelelős azokat igénybe kívánja venni. A támogatásnak kell azonban a CEF első számú finanszírozási forrásának maradnia.

26. módosítás

26. módosítás

17. cikk (2) bekezdés – új (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (3)
     
  Az e cikk szerint visszaszerzett források a CEF más munkaprogramjainak keretén belül újból felhasználásra kerülnek; felosztásuk az elfogadott nemzeti költségvetési keretek szem előtt tartásával történik. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)
     
  Az e cikk szerint visszaszerzett források a CEF más munkaprogramjainak keretén belül újból felhasználásra kerülnek; felosztásuk az elfogadott nemzeti költségvetési keretek szem előtt tartásával történik.

Indokolás

Indokolás

A többéves pénzügyi keret által a CEF részére biztosított forrásokat a CEF-en belül kell tartani. E forrásoknak az elfogadott nemzeti költségvetési keretek szem előtt tartásával történő újraelosztása ösztönzi a tagállamokat és az egyes projektek vezetőit arra, hogy ne hátráltassák feleslegesen a projekt jövőjével kapcsolatos döntést amiatt, hogy félnek a pénzügyi támogatás elvesztésétől. Ez az intézkedés egyébiránt lehetővé teszi a források földrajzi szempontból kiegyensúlyozottabb elosztását az uniós tagállamok között.

27. módosítás

27. módosítás

19. cikk

19. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramok segítségével kell végrehajtani. A munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. | (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramok segítségével kell végrehajtani. A munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. |
| (2)   A munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktussal. E végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 22. cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (2)   
  A Bizottság ismerteti a munkaprogramok előzetes ütemtervét, amely tartalmazza a keretösszegeket és a programok prioritásait a programozás egészére vetítve. |
| | (3)
     A munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktussal. E végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 22. cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramok segítségével kell végrehajtani. A munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramok segítségével kell végrehajtani. A munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

(2)   A munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktussal. E végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 22. cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   
  A Bizottság ismerteti a munkaprogramok előzetes ütemtervét, amely tartalmazza a keretösszegeket és a programok prioritásait a programozás egészére vetítve.

(3)
     A munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktussal. E végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 22. cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Indokolás

Indokolás

A többéves pénzügyi keret által a CEF részére biztosított forrásokat a CEF-en belül kell tartani.

28. módosítás

28. módosítás

23. cikk

23. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Bizottság jogosult arra, hogy e rendelet 24. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők érdekében: | A Bizottság jogosult arra, hogy e rendelet 24. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők érdekében: |
| a) | a melléklet I. részének a mutatók tekintetében való módosítása, valamint egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozása; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Bizottság jogosult arra, hogy e rendelet 24. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők érdekében:

A Bizottság jogosult arra, hogy e rendelet 24. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők érdekében:

a)

a melléklet I. részének a mutatók tekintetében való módosítása, valamint egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozása;

| a) | a melléklet I. részének a mutatók tekintetében való módosítása, valamint egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozása; |
| --- | --- |

a)

a melléklet I. részének a mutatók tekintetében való módosítása, valamint egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozása;

| b) | a melléklet II. részének a 3 cikk a) pontjának i. alpontjában meghatározott egyedi célkitűzések rendelkezésére álló költségvetési források indikatív százalékos részarányai tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

b)

a melléklet II. részének a 3 cikk a) pontjának i. alpontjában meghatározott egyedi célkitűzések rendelkezésére álló költségvetési források indikatív százalékos részarányai tekintetében történő módosítása;

| b) | a melléklet II. részének a 3 cikk a) pontjának i. alpontjában meghatározott egyedi célkitűzések rendelkezésére álló költségvetési források indikatív százalékos részarányai tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

b)

a melléklet II. részének a 3 cikk a) pontjának i. alpontjában meghatározott egyedi célkitűzések rendelkezésére álló költségvetési források indikatív százalékos részarányai tekintetében történő módosítása;

| c) | a melléklet III. részének a törzshálózati folyosók és az előre meghatározott szakaszok, illetve az átfogó hálózaton található előre meghatározott szakaszok meghatározása tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

c)

a melléklet III. részének a törzshálózati folyosók és az előre meghatározott szakaszok, illetve az átfogó hálózaton található előre meghatározott szakaszok meghatározása tekintetében történő módosítása;

| c) | a melléklet III. részének a törzshálózati folyosók és az előre meghatározott szakaszok, illetve az átfogó hálózaton található előre meghatározott szakaszok meghatározása tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

c)

a melléklet III. részének a törzshálózati folyosók és az előre meghatározott szakaszok, illetve az átfogó hálózaton található előre meghatározott szakaszok meghatározása tekintetében történő módosítása;

| d) | a melléklet IV. részének a határon átnyúló megújulóenergia-projektek azonosítása tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

d)

a melléklet IV. részének a határon átnyúló megújulóenergia-projektek azonosítása tekintetében történő módosítása;

| d) | a melléklet IV. részének a határon átnyúló megújulóenergia-projektek azonosítása tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

d)

a melléklet IV. részének a határon átnyúló megújulóenergia-projektek azonosítása tekintetében történő módosítása;

| e) | a melléklet V. részének a közös érdekű digitális konnektivitási projektek azonosítása tekintetében történő módosítása. |
| --- | --- |

e)

a melléklet V. részének a közös érdekű digitális konnektivitási projektek azonosítása tekintetében történő módosítása.

| e) | a Tanács által meghatározott kettős, civil és katonai használathoz igazított infrastruktúrákkal kapcsolatos műszaki előírások módosítása, valamint a kettős, civil és katonai használat kialakítására irányuló kiemelt projektek listájának meghatározása vagy módosítása; |
| --- | --- |

e)

a Tanács által meghatározott kettős, civil és katonai használathoz igazított infrastruktúrákkal kapcsolatos műszaki előírások módosítása, valamint a kettős, civil és katonai használat kialakítására irányuló kiemelt projektek listájának meghatározása vagy módosítása;

a Tanács által meghatározott kettős, civil és katonai használathoz igazított infrastruktúrákkal kapcsolatos műszaki előírások módosítása, valamint a kettős, civil és katonai használat kialakítására irányuló kiemelt projektek listájának meghatározása vagy módosítása;

| f) | a melléklet V. részének a közös érdekű digitális konnektivitási projektek azonosítása tekintetében történő módosítása. |
| --- | --- |

f)

f)

a melléklet V. részének a közös érdekű digitális konnektivitási projektek azonosítása tekintetében történő módosítása.

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

(COM(2018) 438 final) – 2. rész

29. módosítás

29. módosítás

Melléklet, III. rész, 1. táblázat

Melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „Atlanti” törzshálózati folyosó
  Nyomvonal | „Atlanti” törzshálózati folyosó
  Nyomvonal |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León | A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y basque) |
| | Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux
   –
  Toulouse |
| Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid | Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid |
| Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Duero (Douro) folyó | Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Duero (Douro) folyó |
| Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Párizs – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Párizs |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„Atlanti” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

„Atlanti” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Gijón – León – Valladolid

Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid

Palencia –

A Coruña – Vigo – Orense – León

A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños

Ponferrada

Astorga –

– Palencia-Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y basque)

(Y basque)

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux
   –
  Toulouse

Bordeaux

Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Duero (Douro) folyó

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Duero (Douro) folyó

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Párizs – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Párizs

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Párizs

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –

Indokolás

Indokolás

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése számos következménnyel fog járni, amelyek között szerepel az Írországnak a TEN-T törzshálózatának folyosóhálózataiba való integrációjára gyakorolt jelentős hatás, mivel Írország kizárólag az Egyesült Királysággal kialakított csatlakozásoktól függ. Az „Atlanti” folyosó törzshálózatának kikötőivel való tengeri összeköttetéseket és a globális hálózat bizonyos kikötőit továbbá integrálni kell a folyosók térképébe. A „Mediterrán” folyosó és az „Atlanti” folyosó közötti kapcsolatnak a törzshálózat elsődleges folyosóiba való integrálásával megerősíthető a két folyosó társadalmi-gazdasági teljesítménye azáltal, hogy lehetővé válik az infrastruktúrák fejlesztése és kihasználása. Mindez továbbá lehetőséget kínál a Földközi-tenger és az Atlanti-óceán kikötőinek összekapcsolására a Bordeaux-Toulouse-Narbonne tengelyen. A javaslat ezenkívül a nagy délnyugati projekt részét képezi, amelynek célja a Bordeaux-tól Toulouse-ig és Bordeaux-tól Spanyolországig vezető közös szakaszon osztozó két nagy sebességű vonal kialakítása.

A Zaragoza–Pamplona–Y vasca vonalnak is lenne értelme, ez ugyanis összekötné az Atlanti és a Mediterrán folyosókat, összeköttetést biztosítva Bilbao kikötőjéhez. Franciaországnak újra használatba kellene vennie a Bordeaux–Dax–Vitoria összeköttetést, egyrészt az utasok számára, másrészt pedig az áruszállításban tapasztalható szűk keresztmetszetek megszüntetése érdekében (Irun-Hendaia, bordeaux-i elkerülő út).

Végül fel kell venni a nyomvonalak közé azokat a stratégiai szempontból fontos vagy a jövőre nézve potenciállal rendelkező, lehetséges területeket és logisztikai platformokat is, amelyek olyan külső régiókban találhatók, amelyeknek továbbra is sokat kell tenniük az alapvető infrastruktúra terén ahhoz, hogy javítsanak megközelíthetőségükön és jobbak legyenek az összeköttetéseik, különösen a kikötőkkel.

30. módosítás

30. módosítás

Melléklet, III. rész, 3. táblázat

Melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „Mediterrán” törzshálózati folyosó
  Nyomvonal | „Mediterrán” törzshálózati folyosó
  Nyomvonal |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona |
| | Madrid – Albacete – Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla – Bobadilla –
  Almería – Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest | Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torinó – Novara – Milánó – Bologna/Verona – Padova – Velence – Ravenna/Trieszt/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio– Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – ukrán határ | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – ukrán határ |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„Mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

„Mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona

Sagunto/

Madrid – Albacete – Valencia

Madrid – Albacete – Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla – Bobadilla –
  Almería – Murcia

Almería – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torinó – Novara – Milánó – Bologna/Verona – Padova – Velence – Ravenna/Trieszt/Koper – Ljubljana – Budapest

/Palma de Mallorca

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio– Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio– Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – ukrán határ

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – ukrán határ

Indokolás

Indokolás

A „Mediterrán” folyosó és az „Atlanti” folyosó közötti kapcsolatnak a törzshálózat elsődleges folyosóiba való integrálásával megerősíthető a két folyosó társadalmi-gazdasági teljesítménye azáltal, hogy lehetővé válik az infrastruktúrák fejlesztése és kihasználása. Mindez továbbá lehetőséget kínál a Földközi-tenger és az Atlanti-óceán kikötőinek összekapcsolására a Bordeaux-Toulouse-Narbonne tengelyen.

31. módosítás

31. módosítás

Melléklet, III. rész, 4. táblázat

Melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó | „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó |
| Nyomvonal | Nyomvonal |
| Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork | Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam




  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris |
| Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham | Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham |
| Birmingham – Felixstowe/London/Southampton | Birmingham – Felixstowe/London/Southampton |
| London – Lille – Brussel/Bruxelles | London – Lille – Brussel/Bruxelles |
| Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg |
| Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó

„Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Nyomvonal

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Indokolás

Indokolás

Ez a módosítás a CEF-rendelet arra az esetre alkalmazandó módosítására vonatkozó európai bizottsági javaslatot veszi át, ha az Egyesült Királyság kilépése megállapodás nélkül történik, és tartalmazza a globális és a törzshálózat kikötőit.

32. módosítás

32. módosítás

Melléklet, III. rész, 9. táblázat

Melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó | „Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó |
| Nyomvonal | Nyomvonal |
| Orosz határ – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö | Orosz határ – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro |
| | Stockholm – Örebro – Oslo |
| Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg | Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg |
| Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn | Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover | København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| Rostock – Berlin – Leipzig – München | Rostock – Berlin – Leipzig – München |
| Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta | Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó

„Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Nyomvonal

Orosz határ – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Orosz határ – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro

– Gävle –

– Örebro

Stockholm – Örebro – Oslo

Stockholm – Örebro – Oslo

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

33. módosítás

33. módosítás

Melléklet, III. rész, 2. pont Az átfogó hálózat előre meghatározott szakaszai

Melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az e rendelet 9. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett átfogó hálózat határon átnyúló szakaszai különösen a következő szakaszokat foglalják magukban: | Az e rendelet 9. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett átfogó hálózat határon átnyúló szakaszai
  , illetve az uniós belső határokon a határon átnyúlóan meglévő és a hiányzó vasúti összeköttetések
  különösen a következő szakaszokat foglalják magukban: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az e rendelet 9. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett átfogó hálózat határon átnyúló szakaszai különösen a következő szakaszokat foglalják magukban:

Az e rendelet 9. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett átfogó hálózat határon átnyúló szakaszai
  , illetve az uniós belső határokon a határon átnyúlóan meglévő és a hiányzó vasúti összeköttetések
  különösen a következő szakaszokat foglalják magukban:

, illetve az uniós belső határokon a határon átnyúlóan meglévő és a hiányzó vasúti összeköttetések

Indokolás

Indokolás

A javasolt szövegrész beillesztése összeköttetéseket tesz lehetővé a TEN-folyosók között, akkor is, ha ezek eddig formálisan kívül estek az átfogó hálózaton (pl. „a hiányzó összeköttetések”).

34. módosítás

34. módosítás

Melléklet, V. rész

Melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1) | Gigabitalapú konnektivitás a társadalmi-gazdasági fókuszpontok részére |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)

Gigabitalapú konnektivitás a társadalmi-gazdasági fókuszpontok részére

| 1. | Gigabitalapú konnektivitás a társadalmi-gazdasági fókuszpontok részére |
| --- | --- |

1.

Gigabitalapú konnektivitás a társadalmi-gazdasági fókuszpontok részére

(...)

(...)

| — | gigabitalapú konnektivitás az oktatási és kutatóközpontok számára, a digitális szakadék megszüntetésére és az oktatási rendszerek megújítására irányuló erőfeszítések összefüggésében, a tanulmányi eredmények javítása, a méltányosság növelése és a hatékonyság javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

gigabitalapú konnektivitás az oktatási és kutatóközpontok számára, a digitális szakadék megszüntetésére és az oktatási rendszerek megújítására irányuló erőfeszítések összefüggésében, a tanulmányi eredmények javítása, a méltányosság növelése és a hatékonyság javítása érdekében.

| — | gigabitalapú konnektivitás az oktatási és kutatóközpontok számára, a digitális szakadék megszüntetésére és az oktatási rendszerek megújítására irányuló erőfeszítések összefüggésében, a tanulmányi eredmények javítása, a méltányosság növelése és a hatékonyság javítása érdekében; |
| --- | --- |

—

gigabitalapú konnektivitás az oktatási és kutatóközpontok számára, a digitális szakadék megszüntetésére és az oktatási rendszerek megújítására irányuló erőfeszítések összefüggésében, a tanulmányi eredmények javítása, a méltányosság növelése és a hatékonyság javítása érdekében;

| — | gigabitalapú konnektivitás nagy sebességű széles sávú rendszerekhez, amelyek összeköttetést biztosítanak a legkülső régiókon belül és a legkülső régiók és a megfelelő tagállam között, különösen redundanciával ellátott tenger alatti kábelek kiépítésével
  . |
| --- | --- |

—

gigabitalapú konnektivitás nagy sebességű széles sávú rendszerekhez, amelyek összeköttetést biztosítanak a legkülső régiókon belül és a legkülső régiók és a megfelelő tagállam között, különösen redundanciával ellátott tenger alatti kábelek kiépítésével
  .

gigabitalapú konnektivitás nagy sebességű széles sávú rendszerekhez, amelyek összeköttetést biztosítanak a legkülső régiókon belül és a legkülső régiók és a megfelelő tagállam között, különösen redundanciával ellátott tenger alatti kábelek kiépítésével

Indokolás

Indokolás

Fontos hangsúlyozni, hogy a legkülső régiókban digitális összeköttetést biztosító infrastruktúrák fejlesztését célzó intézkedések prioritást élveznek.

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 1316/2013/EK rendeletnek az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő módosításáról

(COM(2018) 568 final – 1. rész)

35. módosítás

35. módosítás

(6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Annak érdekében, hogy az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó ne szakadjon szét két külön, össze nem kötött szakaszra, és Írország továbbra is össze legyen kapcsolva a kontinentális Európával, indokolt, hogy az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó kiegészüljön az egyfelől az ír törzskikötők, másfelől a belga és holland törzskikötők közötti tengeri összeköttetésekkel. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Annak érdekében, hogy az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó ne szakadjon szét két külön, össze nem kötött szakaszra, és Írország továbbra is össze legyen kapcsolva a kontinentális Európával, indokolt, hogy az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó kiegészüljön az egyfelől az ír törzskikötők, másfelől a belga és holland törzskikötők közötti tengeri összeköttetésekkel.

Annak érdekében, hogy az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó ne szakadjon szét két külön, össze nem kötött szakaszra, és Írország továbbra is össze legyen kapcsolva a kontinentális Európával, indokolt, hogy az „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó kiegészüljön az egyfelől az ír törzskikötők, másfelől a belga és holland törzskikötők közötti tengeri összeköttetésekkel.

Indokolás

Indokolás

Több francia törzshálózati kikötő (Le Havre, Dunkerque, Calais) az „Északi-tengeri–mediterrán” folyosók része. Semmi nem indokolja a kizárásukat.

36. módosítás

36. módosítás

Melléklet

Melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Északi-tengeri–mediterrán” szakasz a „Belfast – Baile Atha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” sor után a következő
  sorral
  egészül ki: | Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Északi-tengeri–mediterrán” szakasz a „Belfast – Baile Atha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” sor után a következő
  sorokkal
  egészül ki: |
| „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”. | „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris
  ”.


  Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Atlanti” szakasz az „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” sor után a következő sorral egészül ki:





  Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Párizs





  Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Atlanti” szakasz „Saint Nazaire – Nantes – Tours” sora a következőképpen módosul:





  Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Északi-tengeri–mediterrán” szakasz a „Belfast – Baile Atha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” sor után a következő
  sorral
  egészül ki:

sorral

Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Északi-tengeri–mediterrán” szakasz a „Belfast – Baile Atha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” sor után a következő
  sorokkal
  egészül ki:

sorokkal

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”.

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Calais/Dunkerque-

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris
  ”.

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Atlanti” szakasz az „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” sor után a következő sorral egészül ki:

Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Atlanti” szakasz az „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” sor után a következő sorral egészül ki:

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Párizs

Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Atlanti” szakasz „Saint Nazaire – Nantes – Tours” sora a következőképpen módosul:

Az I. melléklet I. részének 2. pontjában („Törzshálózati folyosók”) az „Atlanti” szakasz „Saint Nazaire – Nantes – Tours” sora a következőképpen módosul:

Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours

Indokolás

Indokolás

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése számos következménnyel fog járni, amelyek között szerepel az Írországnak a TEN-T törzshálózatának folyosóhálózataiba való integrációjára gyakorolt jelentős hatás. A törzshálózat kikötői felé vezető tengeri összeköttetéseket integrálni kell a folyosók térképébe.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

II.

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános ajánlások

Általános ajánlások

| 1. | emlékeztet arra, hogy a biztonságos, modern, tartós és hatékony közlekedési, energia- és távközlési infrastruktúrákra vonatkozó, transzeurópai hálózatokon (TEN) alapuló európai politika elengedhetetlen az uniós régiók gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának megerősítéséhez, beleértve a külső, a legkülső, a szigeti, továbbá a demográfiai kihívásokkal küzdő régiókat is, valamint hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez, és szükségesnek bizonyul az Unió számos más szakpolitikájának (nevezetesen az éghajlat- és környezetpolitika) céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a biztonságos, modern, tartós és hatékony közlekedési, energia- és távközlési infrastruktúrákra vonatkozó, transzeurópai hálózatokon (TEN) alapuló európai politika elengedhetetlen az uniós régiók gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának megerősítéséhez, beleértve a külső, a legkülső, a szigeti, továbbá a demográfiai kihívásokkal küzdő régiókat is, valamint hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez, és szükségesnek bizonyul az Unió számos más szakpolitikájának (nevezetesen az éghajlat- és környezetpolitika) céljainak eléréséhez;

| 2. | megállapítja, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) 2013. évi elfogadása óta az RB azzal kapcsolatos, például az 1531/2017. sz., „A CEF–közlekedés jövője” című, 2017. október 10-én elfogadott véleményében megfogalmazott megállapítások közül néhány a mai napig érvényes; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) 2013. évi elfogadása óta az RB azzal kapcsolatos, például az 1531/2017. sz., „A CEF–közlekedés jövője” című, 2017. október 10-én elfogadott véleményében megfogalmazott megállapítások közül néhány a mai napig érvényes;

| 3. | úgy véli, hogy figyelmesen meg kell hallgatni a mobilitás és a közösségi közlekedés irányítási és fejlesztési politikájáért felelős városok és régiók hangját; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy figyelmesen meg kell hallgatni a mobilitás és a közösségi közlekedés irányítási és fejlesztési politikájáért felelős városok és régiók hangját;

| 4. | elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslatai megfelelnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A javaslat fő célja a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósítása. Ehhez az Európai Unió a legmegfelelőbb végrehajtási szint; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslatai megfelelnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A javaslat fő célja a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósítása. Ehhez az Európai Unió a legmegfelelőbb végrehajtási szint;

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy 2017-ben az európaiak 72 %-a élt városban. A biztonságos, hatékony és fenntartható városi közlekedési eszközökhöz való hozzáférés alapvető kérdés számukra. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz képes támogatni az átmenetet, csökkenteni a torlódásokat, a környezetszennyezést és a közúti balesetek számát. A különböző közlekedési módok jobb összekapcsolása és a városi területeken az utazások zökkenőmentességének biztosítása alapvető fontosságú a törzshálózat 2030-ban, valamint a globális hálózat 2050-ben történő megvalósításához. Elsőbbséget kell biztosítani a multimodális városi közlekedésre irányuló erőfeszítéseknek; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet arra, hogy 2017-ben az európaiak 72 %-a élt városban. A biztonságos, hatékony és fenntartható városi közlekedési eszközökhöz való hozzáférés alapvető kérdés számukra. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz képes támogatni az átmenetet, csökkenteni a torlódásokat, a környezetszennyezést és a közúti balesetek számát. A különböző közlekedési módok jobb összekapcsolása és a városi területeken az utazások zökkenőmentességének biztosítása alapvető fontosságú a törzshálózat 2030-ban, valamint a globális hálózat 2050-ben történő megvalósításához. Elsőbbséget kell biztosítani a multimodális városi közlekedésre irányuló erőfeszítéseknek;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió számos régi tengeri és folyami infrastruktúrával rendelkezik, melyeket modernizálni és fejleszteni kell. E két közlekedési mód részben megoldást jelent a közutak telítettségére, valamint az ágazat szükséges dekarbonizációjára; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió számos régi tengeri és folyami infrastruktúrával rendelkezik, melyeket modernizálni és fejleszteni kell. E két közlekedési mód részben megoldást jelent a közutak telítettségére, valamint az ágazat szükséges dekarbonizációjára;

| 7. | elismeri, hogy a közlekedés felelős az európai üvegházhatásúgáz-kibocsátás közel 50 %-áért. Ez az egyetlen ágazat, amely 1990 óta nem tudta csökkenteni a kibocsátását. A városok és a régiók közvetlenül szembesülnek az éghajlatváltozás, a légszennyezés és a forgalmi torlódások hatásaival. Így a közlekedési ágazat dekarbonizációjára irányuló ambiciózus és azonnali intézkedéseket kell bevezetni; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a közlekedés felelős az európai üvegházhatásúgáz-kibocsátás közel 50 %-áért. Ez az egyetlen ágazat, amely 1990 óta nem tudta csökkenteni a kibocsátását. A városok és a régiók közvetlenül szembesülnek az éghajlatváltozás, a légszennyezés és a forgalmi torlódások hatásaival. Így a közlekedési ágazat dekarbonizációjára irányuló ambiciózus és azonnali intézkedéseket kell bevezetni;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a CEF-et a közlekedési infrastruktúrák megvalósítására irányuló ambiciózus uniós célokhoz kell igazítani. A TEN-T-rendelet például a törzshálózat 2030-ig történő befejezését rögzíti; megjegyzi, hogy minden régió szükségleteit szorosan figyelemmel kell kísérni, és intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy tartsák a lépést az infrastrukturális innovációkkal; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a CEF-et a közlekedési infrastruktúrák megvalósítására irányuló ambiciózus uniós célokhoz kell igazítani. A TEN-T-rendelet például a törzshálózat 2030-ig történő befejezését rögzíti; megjegyzi, hogy minden régió szükségleteit szorosan figyelemmel kell kísérni, és intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy tartsák a lépést az infrastrukturális innovációkkal;

| 9. | úgy látja, hogy ösztönözni kell a határon átnyúló projekteket, és előnyben kell részesíteni az EGTC-k vagy a határon átnyúló projektek jogi és adminisztratív akadályait megszüntetni kívánó, az Európai Bizottság által a 2021–2027 közötti időszakra javasolt mechanizmus alkalmazását. Az EGTC-knek a CEF minden projektfelhívásában támogathatóaknak kell lenniük, a rájuk ruházott hatáskörök sérelme nélkül; |
| --- | --- |

9.

úgy látja, hogy ösztönözni kell a határon átnyúló projekteket, és előnyben kell részesíteni az EGTC-k vagy a határon átnyúló projektek jogi és adminisztratív akadályait megszüntetni kívánó, az Európai Bizottság által a 2021–2027 közötti időszakra javasolt mechanizmus alkalmazását. Az EGTC-knek a CEF minden projektfelhívásában támogathatóaknak kell lenniük, a rájuk ruházott hatáskörök sérelme nélkül;

| 10. | üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz megújítására és módosítására vonatkozó európai bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz megújítására és módosítására vonatkozó európai bizottsági javaslatot;

| 11. | üdvözli, hogy a javaslat figyelembe veszi a legkülső régiók sajátosságait, illetve azt, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz segítségével olyan forrásokat kell előirányozni a közlekedésre, amelyeknek ki kell terjedniük az energetika és a digitalizáció területére is; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a javaslat figyelembe veszi a legkülső régiók sajátosságait, illetve azt, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz segítségével olyan forrásokat kell előirányozni a közlekedésre, amelyeknek ki kell terjedniük az energetika és a digitalizáció területére is;

| 12. | megjegyzi, hogy a CEF megfelelő finanszírozása képes munkahelyeket teremteni, támogatni a növekedést és világszintű vezetővé tenni az Uniót a kutatás és az innováció, valamint a gazdaság dekarbonizációja terén; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a CEF megfelelő finanszírozása képes munkahelyeket teremteni, támogatni a növekedést és világszintű vezetővé tenni az Uniót a kutatás és az innováció, valamint a gazdaság dekarbonizációja terén;

| 13. | üdvözli a szabályok és eljárások egyszerűsítésére irányuló erőfeszítéseket. Egyetlen projektfelelősnek sem kellene lemondania arról, hogy finanszírozási kérelmet nyújtson be; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a szabályok és eljárások egyszerűsítésére irányuló erőfeszítéseket. Egyetlen projektfelelősnek sem kellene lemondania arról, hogy finanszírozási kérelmet nyújtson be;

| 14. | tudomásul veszi a TEN-T infrastruktúráinak kettős, civil és katonai használathoz igazítását célzó európai bizottsági javaslatot, és e célkitűzés szabályainak pontosítását javasolja, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a javaslat nem részletesebb; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi a TEN-T infrastruktúráinak kettős, civil és katonai használathoz igazítását célzó európai bizottsági javaslatot, és e célkitűzés szabályainak pontosítását javasolja, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a javaslat nem részletesebb;

| 15. | kéri, hogy a CEF szenteljen nagyobb figyelmet a társadalmi, gazdasági és területi kohéziónak. |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a CEF szenteljen nagyobb figyelmet a társadalmi, gazdasági és területi kohéziónak.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/196

---

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Jogok és értékek

(2018/C 461/16)

| Főelőadó: | François DECOSTER (FR/ALDE) Felső-Franciaország régió alelnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | COM(2018) 383 final |

Főelőadó:

François DECOSTER (FR/ALDE) Felső-Franciaország régió alelnöke

Referenciaszöveg:

COM(2018) 383 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

Cím

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Jogok és értékek program létrehozásáról | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Jogok, értékek
  és polgárság
  program létrehozásáról |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Jogok és értékek program létrehozásáról

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Jogok, értékek
  és polgárság
  program létrehozásáról

Indokolás

A program nevének összhangban kell lennie a célokkal és a bevezetett intézkedésekkel. Mivel a „polgárság” vetület alapvető fontosságú ebben a programban, meg kell jelennie annak nevében, amelyet így ki kell egészíteni.

2. módosítás

(4) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Jogok
  és
  értékek programnak (a továbbiakban: a program) lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek az értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve kívánatos megvalósítani. Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit, különösen testre szabott megközelítések alkalmazása révén. | A Jogok, értékek
  és polgárság
  programnak (a továbbiakban: a program) lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek az értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve kívánatos megvalósítani
  , és új innovatív tevékenységeket is ki kell dolgozni
  . Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit, különösen testre szabott megközelítések alkalmazása révén. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Jogok
  és
  értékek programnak (a továbbiakban: a program) lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek az értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve kívánatos megvalósítani. Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit, különösen testre szabott megközelítések alkalmazása révén.

A Jogok, értékek
  és polgárság
  programnak (a továbbiakban: a program) lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek az értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve kívánatos megvalósítani
  , és új innovatív tevékenységeket is ki kell dolgozni
  . Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit, különösen testre szabott megközelítések alkalmazása révén.

Indokolás

Fontos, hogy ne csak a meglévő intézkedésekre építsünk, hanem újakat is kidolgozzunk, amelyek elősegítik a bevált gyakorlatok és az információk cseréjét és a lehetséges szinergiákat. Ilyen lehet például egy a helyi és regionális képviselők részére bevezetett csere- és mobilitási program, vagy az, ha Európában minden helyi és regionális önkormányzatnál „Európa kapcsolattartók” működnek.

3. módosítás

(5) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Számos különböző intézkedésre és összehangolt erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az Európai Uniót közelebb hozzuk a polgáraihoz. A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezet
  támogatása hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való részvételük fokozásához. Emellett a kölcsönös megértést, a sokszínűséget, a párbeszédet és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az összetartozás érzését és az európai identitást, amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra. | Számos különböző intézkedésre és összehangolt erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az Európai Uniót közelebb hozzuk a polgáraihoz. A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok
  vagy határokon átnyúló együttműködéssel megvalósuló projektek
  keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezetek és területi önkormányzatok
  támogatása
  , valamint a multiplikátor funkciót betöltő helyi és regionális képviselők képzése és tájékoztatása
  hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való részvételük fokozásához. Emellett a kölcsönös megértést, a sokszínűséget, a párbeszédet és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az összetartozás érzését és az európai identitást, amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Számos különböző intézkedésre és összehangolt erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az Európai Uniót közelebb hozzuk a polgáraihoz. A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezet
  támogatása hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való részvételük fokozásához. Emellett a kölcsönös megértést, a sokszínűséget, a párbeszédet és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az összetartozás érzését és az európai identitást, amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra.

Számos különböző intézkedésre és összehangolt erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az Európai Uniót közelebb hozzuk a polgáraihoz. A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok
  vagy határokon átnyúló együttműködéssel megvalósuló projektek
  keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezetek és területi önkormányzatok
  támogatása
  , valamint a multiplikátor funkciót betöltő helyi és regionális képviselők képzése és tájékoztatása
  hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való részvételük fokozásához. Emellett a kölcsönös megértést, a sokszínűséget, a párbeszédet és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az összetartozás érzését és az európai identitást, amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra.

Indokolás

A Jogok és értékek program keretében a határokon átnyúló együttműködéssel megvalósuló projekteket is figyelembe kell venni, mivel azok hozzájárulnak a kölcsönös összetartozás érzéséhez, az európai identitás kialakulásához és a nemzeti különbségeken történő túllépéshez. A helyi és regionális önkormányzatokra szintén elsőrendű fontosságú szerep hárul a polgárok szerepvállalásának növelésében, így részesülniük kell a pénzeszközökből, különösen a polgárok jogai és a polgári részvétel előmozdítása terén. A helyi és regionális képviselők képzésére és tájékoztatására irányuló program kiváló eszköz lenne ahhoz, hogy ebben segítsük a helyi és regionális önkormányzatokat.

4. módosítás

(6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az
  emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre
  és az Európa történelmi
  emlékezetéről folytatott kritikus gondolkodásra
  szükség van ahhoz, hogy a polgárok ráébredjenek közös történelmünkre
  , amely
  közös jövőnk, erkölcsi céljaink és közös értékeink alapját
  képezi
  . A történelmi, kulturális és interkulturális szempontok releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat. | Az
  emlékezésre, a kritikus gondolkodásra
  és az Európa történelmi
  emlékezetével és a közös értékekkel kapcsolatos ünnepségekre
  szükség van ahhoz, hogy a polgárok ráébredjenek közös történelmünkre
  és az értékekre, amelyek
  közös jövőnk,
  a kölcsönös bizalom,
  erkölcsi céljaink és közös értékeink alapját
  képezik
  . A történelmi, kulturális és interkulturális szempontok
  , valamint a helyi és nemzeti történések
  releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az
  emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre
  és az Európa történelmi
  emlékezetéről folytatott kritikus gondolkodásra
  szükség van ahhoz, hogy a polgárok ráébredjenek közös történelmünkre
  , amely
  közös jövőnk, erkölcsi céljaink és közös értékeink alapját
  képezi
  . A történelmi, kulturális és interkulturális szempontok releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat.

Az
  emlékezésre, a kritikus gondolkodásra
  és az Európa történelmi
  emlékezetével és a közös értékekkel kapcsolatos ünnepségekre
  szükség van ahhoz, hogy a polgárok ráébredjenek közös történelmünkre
  és az értékekre, amelyek
  közös jövőnk,
  a kölcsönös bizalom,
  erkölcsi céljaink és közös értékeink alapját
  képezik
  . A történelmi, kulturális és interkulturális szempontok
  , valamint a helyi és nemzeti történések
  releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat.

Indokolás

Az emlékezéshez hasonlóan az ünnepségek is hozzájárulnak a közös jövő és az európai identitás megalapozásához, amelynek a kölcsönös bizalmon kell alapulnia. Ilyenek lehetnek például a nemzetközi napok alkalmából rendezett ünnepségek vagy az olyan, inkább helyi rendezvények, amelyek növelhetik az Európához tartozás érzését.

5. módosítás

(7) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Kívánatos, hogy a polgárok jobban tudatában legyenek az uniós polgárságból eredő jogaiknak, valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljeskörű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében támogatni kell a civil társadalmat. | Kívánatos, hogy a polgárok jobban tudatában legyenek az uniós polgárságból eredő jogaiknak, valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljeskörű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében támogatni kell a civil társadalmat.
  Támogatni kell a Jogok és értékek program részét képező tevékenységeket bevezető helyi és regionális önkormányzatokat és képviseleti szervezeteiket, többek között a polgárok jogainak és részvételének előmozdítása érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Kívánatos, hogy a polgárok jobban tudatában legyenek az uniós polgárságból eredő jogaiknak, valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljeskörű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében támogatni kell a civil társadalmat.

Kívánatos, hogy a polgárok jobban tudatában legyenek az uniós polgárságból eredő jogaiknak, valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljeskörű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében támogatni kell a civil társadalmat.
  Támogatni kell a Jogok és értékek program részét képező tevékenységeket bevezető helyi és regionális önkormányzatokat és képviseleti szervezeteiket, többek között a polgárok jogainak és részvételének előmozdítása érdekében.

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok kedvezményezettjei e program pénzeszközeinek, és fontos szerepet töltenek be, különösen a polgári részvétel előmozdítása és az európai polgárok jogainak védelme terén. A helyi és regionális önkormányzatok szövetségeinek nagy szerepük volt a program terjesztésében, és még ma is részt vesznek abban.

6. módosítás

(15) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését. | Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését.
  A program rendelkezéseiben egyedi feltételeket és intézkedéseket kell meghatározni a nemek közötti egyensúlyra vonatkozó előírások tiszteletben tartásának és alkalmazásának biztosítása, valamint a hátrányos megkülönböztetés minden formája elleni küzdelem érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését.

Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését.
  A program rendelkezéseiben egyedi feltételeket és intézkedéseket kell meghatározni a nemek közötti egyensúlyra vonatkozó előírások tiszteletben tartásának és alkalmazásának biztosítása, valamint a hátrányos megkülönböztetés minden formája elleni küzdelem érdekében.

Indokolás

A program és a hozzá tartozó cselekvési terv keretében egyedi rendelkezéseket kell bevezetni a nemek közötti egyensúlyra és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre vonatkozó célok elérése érdekében. Ez megvalósítható például figyelemfelkeltő kampányokkal, az ilyen kampányok során biztosítva a nemek közötti egyenlőséget és az érzékeny kisebbségek jelenlétét is.

7. módosítás

(18) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A független emberi jogi szervezetek és civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április 18-i állásfoglalása megállapította, a megfelelő pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és kapacitásépítéséhez, amelyek az emberi jogok előmozdításának területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek nemzeti szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását. | A független emberi jogi szervezetek és civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április 18-i állásfoglalása megállapította, a megfelelő
  és elegendő
  pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és kapacitásépítéséhez, amelyek az emberi jogok előmozdításának területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek nemzeti szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A független emberi jogi szervezetek és civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április 18-i állásfoglalása megállapította, a megfelelő pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és kapacitásépítéséhez, amelyek az emberi jogok előmozdításának területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek nemzeti szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását.

A független emberi jogi szervezetek és civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április 18-i állásfoglalása megállapította, a megfelelő
  és elegendő
  pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és kapacitásépítéséhez, amelyek az emberi jogok előmozdításának területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek nemzeti szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását.

Indokolás

A csalódottság elkerülése és az érdekelt felek kezdeményezéseinek ösztönzése érdekében fontos olyan költségvetést előirányozni, amely a lehető legnagyobb számú benyújtott pályázat támogatását teszi lehetővé.

8. módosítás

(21) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében végrehajtott valamennyi intézkedés európai hozzáadott értéket képviseljen, kiegészítse a tagállamok tevékenységét, és emellett törekedni kell az összhangra, kiegészítő jellegre és szinergiákra az egymáshoz szorosan kapcsolódó szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programokkal kapcsolatban, különösen a Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapon belül – azaz a Jogérvényesülés programmal – és a Kreatív Európa programmal, valamint az Erasmus+-szal, hogy ki lehessen aknázni a kultúrák közötti összekapcsolódásokat a kultúra, a média, a művészetek, az oktatás és a művészeti oktatás és a kreativitás terén. Szükség van a más európai finanszírozási programokkal való szinergiák kialakítására is, különösen a foglalkoztatás, a belső piac, a vállalkozáspolitika, az ifjúságpolitika, az egészségügy, a polgárság, a jogérvényesülés, a migráció, a biztonság, a kutatás, az innováció, a technológia, az iparpolitika, a kohézió, a turizmus, a külkapcsolatok, a kereskedelem és a fejlesztés terén. | Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében végrehajtott valamennyi intézkedés európai hozzáadott értéket képviseljen,
  az aktív szubszidiaritás elvének megfelelően
  kiegészítse a tagállamok
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok
  tevékenységét, és emellett törekedni kell az összhangra, kiegészítő jellegre és szinergiákra az egymáshoz szorosan kapcsolódó szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programokkal, különösen a Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapon belül – azaz a Jogérvényesülés programmal – és a Kreatív Európa programmal, valamint az Erasmus+-szal kapcsolatban, hogy ki lehessen aknázni a kultúrák közötti összekapcsolódásokat a kultúra, a média, a művészetek, az oktatás és a kreativitás terén. Szükség van a más európai finanszírozási programokkal való szinergiák kialakítására is, különösen a foglalkoztatás, a belső piac, a vállalkozáspolitika, az ifjúságpolitika, az egészségügy, a polgárság, a jogérvényesülés, a migráció, a biztonság, a kutatás, az innováció, a technológia, az iparpolitika, a kohézió, a turizmus, a külkapcsolatok, a kereskedelem és a fejlesztés terén
  , valamint átfogó innovatív intézkedések bevezetésével új szinergiák kialakítását kell elősegíteni
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében végrehajtott valamennyi intézkedés európai hozzáadott értéket képviseljen, kiegészítse a tagállamok tevékenységét, és emellett törekedni kell az összhangra, kiegészítő jellegre és szinergiákra az egymáshoz szorosan kapcsolódó szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programokkal kapcsolatban, különösen a Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapon belül – azaz a Jogérvényesülés programmal – és a Kreatív Európa programmal, valamint az Erasmus+-szal, hogy ki lehessen aknázni a kultúrák közötti összekapcsolódásokat a kultúra, a média, a művészetek, az oktatás és a művészeti oktatás és a kreativitás terén. Szükség van a más európai finanszírozási programokkal való szinergiák kialakítására is, különösen a foglalkoztatás, a belső piac, a vállalkozáspolitika, az ifjúságpolitika, az egészségügy, a polgárság, a jogérvényesülés, a migráció, a biztonság, a kutatás, az innováció, a technológia, az iparpolitika, a kohézió, a turizmus, a külkapcsolatok, a kereskedelem és a fejlesztés terén.

Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében végrehajtott valamennyi intézkedés európai hozzáadott értéket képviseljen,
  az aktív szubszidiaritás elvének megfelelően
  kiegészítse a tagállamok
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok
  tevékenységét, és emellett törekedni kell az összhangra, kiegészítő jellegre és szinergiákra az egymáshoz szorosan kapcsolódó szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programokkal, különösen a Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapon belül – azaz a Jogérvényesülés programmal – és a Kreatív Európa programmal, valamint az Erasmus+-szal kapcsolatban, hogy ki lehessen aknázni a kultúrák közötti összekapcsolódásokat a kultúra, a média, a művészetek, az oktatás és a kreativitás terén. Szükség van a más európai finanszírozási programokkal való szinergiák kialakítására is, különösen a foglalkoztatás, a belső piac, a vállalkozáspolitika, az ifjúságpolitika, az egészségügy, a polgárság, a jogérvényesülés, a migráció, a biztonság, a kutatás, az innováció, a technológia, az iparpolitika, a kohézió, a turizmus, a külkapcsolatok, a kereskedelem és a fejlesztés terén
  , valamint átfogó innovatív intézkedések bevezetésével új szinergiák kialakítását kell elősegíteni
  .

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok szintén tevékenyek, a tagállamoknak és az Európai Uniónak pedig figyelembe kell vennie a tevékenységeiket az átfogó koherencia, komplementaritás és szinergia biztosítása érdekében.

A szubszidiaritással, arányossággal és a „kevesebbet, de hatékonyabban” céllal foglalkozó munkacsoport ez év július 10-én fogalmazta meg következtetéseit, amelyekben az aktív szubszidiaritás új megközelítését javasolta. Ez a polgárok javát szolgálva biztosítja az uniós jog hozzáadott értékét, és az uniós döntések melletti nagyobb elköteleződést eredményez a tagállamokban.

Fontos hangsúlyozni, hogy az európai identitás érzését és a polgári részvételt előmozdító új innovatív tevékenységeket kell elindítani, többek között be kell vezetni a helyi és regionális képviselőknek szóló Erasmust vagy Ausztria mintájára az „Európa kapcsolattartókat”.

9. módosítás

(24) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |
| | Az intézkedéseknek a lehető legnagyobb mértékben mérsékelniük kell a pályázók adminisztratív terheit, és minden olyan szervezet számára biztosítaniuk kell a pénzeszközökhöz való hozzáférést, amely potenciálisan pályázhat. Be kellene vezetni egy kétlépcsős pályázati eljárást, amely egy, a támogathatóság megítélését szolgáló rövid projektvázlatból, illetve ígéretes finanszírozási kilátások esetén egy teljeskörű pályázatból állna. Amikor csak lehetséges, el kell fogadni az elektronikus pályázatokat. A pályázóknak hozzáféréssel kell rendelkezniük egy nemzeti kapcsolattartó ponthoz, amely támogatást nyújt részükre, válaszol a pályázati eljárással kapcsolatos kérdéseikre és a beküldés előtt ellenőrizni tudja, hogy pályázati csomagjuk teljes-e. A különböző tagállamokban és partnerállamokban jelen lévő különféle szervezetek bevonásának biztosítása érdekében az EU minden lehetséges kedvezményezettet a lehető legrészletesebben tájékoztat a finanszírozási lehetőségekről. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

Az intézkedéseknek a lehető legnagyobb mértékben mérsékelniük kell a pályázók adminisztratív terheit, és minden olyan szervezet számára biztosítaniuk kell a pénzeszközökhöz való hozzáférést, amely potenciálisan pályázhat. Be kellene vezetni egy kétlépcsős pályázati eljárást, amely egy, a támogathatóság megítélését szolgáló rövid projektvázlatból, illetve ígéretes finanszírozási kilátások esetén egy teljeskörű pályázatból állna. Amikor csak lehetséges, el kell fogadni az elektronikus pályázatokat. A pályázóknak hozzáféréssel kell rendelkezniük egy nemzeti kapcsolattartó ponthoz, amely támogatást nyújt részükre, válaszol a pályázati eljárással kapcsolatos kérdéseikre és a beküldés előtt ellenőrizni tudja, hogy pályázati csomagjuk teljes-e. A különböző tagállamokban és partnerállamokban jelen lévő különféle szervezetek bevonásának biztosítása érdekében az EU minden lehetséges kedvezményezettet a lehető legrészletesebben tájékoztat a finanszírozási lehetőségekről.

Indokolás

A pályázati eljárás egyszerűsítése alapvető fontosságú, különösen azok számára, akik először pályáznak, valamint a kisebb közösségek és a nonprofit szervezetek számára. Az összes érintett helyi és regionális önkormányzatot és minden egyéb érdekelt felet a lehető legjobban és legrészletesebben tájékoztatni kell a kínálkozó lehetőségekről, hogy azokat ne csak az EU kiemelt partnerei vagy a legtájékozottabb szervezetek tudják kiaknázni. Az európai kapcsolattartók nagy jelentőséggel bírnak, és az Európai Bizottság szövegében ki kellene ezt emelni.

10. módosítás

(28) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 25 %-a támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül sor. | Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel,
  és figyelembe véve, hogy az e területeken a különböző szinteken megvalósuló közös tevékenységek fejleszthetik a polgári tudatot és az összetartozás érzését,
  ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 25 %-a támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelése keretében kerül sor
  , a meglévő helyi kezdeményezések pedig támogatásban részesülnek
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 25 %-a támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül sor.

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel,
  és figyelembe véve, hogy az e területeken a különböző szinteken megvalósuló közös tevékenységek fejleszthetik a polgári tudatot és az összetartozás érzését,
  ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 25 %-a támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelése keretében kerül sor
  , a meglévő helyi kezdeményezések pedig támogatásban részesülnek
  .

Indokolás

Az éghajlatváltozással kapcsolatos és az ENSZ többi fenntartható fejlesztési céljának elérését célzó tevékenységek közvetlenül kapcsolódnak a befogadó társadalom létrehozásához, és erősítik a polgárság és az összetartozás érzését. A polgárokat tájékoztatni kell az éghajlattal kapcsolatos nemzetközi kihívásokról, de közös tevékenységbe is be kell vonni őket. Ezt a jogszabályban is hangsúlyozni lehet, annál is inkább, mert a Jogok és értékek program és az éghajlatváltozás elleni küzdelem közötti szinergiákat nem világítják meg kellőképpen.

Új tevékenységek kialakítása helyett az EU-nak a meglévő tevékenységeket kell támogatnia, mert a tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokat gyakran helyi szinten valósítják meg.

11. módosítás

(29) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében a programot egyedi nyomonkövetési követelmények útján gyűjtött információk alapján értékelni kell, kerülve a túlszabályozást és – főként a tagállamokra nehezedő – adminisztratív terheket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai. | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében a programot egyedi nyomonkövetési követelmények útján gyűjtött információk alapján értékelni kell, kerülve a túlszabályozást és – főként a tagállamokra nehezedő – adminisztratív terheket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai
  az aktív szubszidiaritás elvének megfelelően bevont helyi és regionális önkormányzatokkal kapcsolatban
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében a programot egyedi nyomonkövetési követelmények útján gyűjtött információk alapján értékelni kell, kerülve a túlszabályozást és – főként a tagállamokra nehezedő – adminisztratív terheket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai.

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében a programot egyedi nyomonkövetési követelmények útján gyűjtött információk alapján értékelni kell, kerülve a túlszabályozást és – főként a tagállamokra nehezedő – adminisztratív terheket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai
  az aktív szubszidiaritás elvének megfelelően bevont helyi és regionális önkormányzatokkal kapcsolatban
  .

Indokolás

A szubszidiaritással, arányossággal és a „kevesebbet, de hatékonyabban” céllal foglalkozó munkacsoport ez év július 10-én fogalmazta meg következtetéseit, amelyekben az aktív szubszidiaritás új megközelítését javasolta. Ez a polgárok javát szolgálva biztosítja az uniós jog hozzáadott értékét, és az uniós döntések melletti nagyobb elköteleződést eredményez a tagállamokban.

12. módosítás

I. fejezet 1. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ez a rendelet létrehozza a Jogok
  és
  értékek programot (a továbbiakban: a program). | Ez a rendelet létrehozza a Jogok, értékek
  és polgárság
  programot (a továbbiakban: a program). |
| A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. | A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ez a rendelet létrehozza a Jogok
  és
  értékek programot (a továbbiakban: a program).

Ez a rendelet létrehozza a Jogok, értékek
  és polgárság
  programot (a továbbiakban: a program).

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

Indokolás

A program nevének összhangban kell lennie a célokkal és a bevezetett intézkedésekkel. Mivel a „polgárság” vetület alapvető fontosságú ebben a programban, meg kell jelennie annak nevében, amelyet így ki kell egészíteni.

13. módosítás

I. fejezet 2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében. | (1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok és képviselőik
  támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében. |
| (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzésen belül a program a következő, egyes programágaknak megfelelő egyedi célkitűzésekre irányul: | (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzésen belül a program a következő, egyes programágaknak megfelelő egyedi célkitűzésekre irányul: |
| a) | az esélyegyenlőség és a jogok előmozdítása (esélyegyenlőség és jogok komponens) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében.

(1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatok és képviselőik
  támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzésen belül a program a következő, egyes programágaknak megfelelő egyedi célkitűzésekre irányul:

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzésen belül a program a következő, egyes programágaknak megfelelő egyedi célkitűzésekre irányul:

a)

az esélyegyenlőség és a jogok előmozdítása (esélyegyenlőség és jogok komponens)

| a) | az esélyegyenlőség és a jogok előmozdítása (esélyegyenlőség és jogok komponens) |
| --- | --- |

a)

az esélyegyenlőség és a jogok előmozdítása (esélyegyenlőség és jogok komponens)

| b) | a polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének előmozdítása (polgári szerepvállalás és részvétel komponens) |
| --- | --- |

b)

a polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének előmozdítása (polgári szerepvállalás és részvétel komponens)

| b) | a polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének előmozdítása (polgári szerepvállalás és részvétel komponens) |
| --- | --- |

b)

a polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének előmozdítása (polgári szerepvállalás és részvétel komponens)

| c) | az erőszak elleni küzdelem (Daphné komponens). |
| --- | --- |

c)

az erőszak elleni küzdelem (Daphné komponens).

| c) | az erőszak elleni küzdelem (Daphné komponens). |
| --- | --- |

c)

az erőszak elleni küzdelem (Daphné komponens).

Indokolás

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok kedvezményezettjei e program pénzeszközeinek, és fontos szerepet töltenek be, különösen a polgári részvétel előmozdítása és az európai polgárok jogainak védelme terén. A helyi és regionális önkormányzatok szövetségeinek nagy szerepük volt a program terjesztésében, és még ma is részt vesznek abban.

14. módosítás

14. módosítás

I. fejezet 4. cikk b) pont és új c) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| b) | (...) a polgárok polgári és demokratikus részvételének ösztönzése, annak lehetővé tételével, hogy a polgárok és képviseleti szervezeteik kifejthessék nézeteiket és nyilvános eszmecserét folytathassanak az uniós fellépések valamennyi területéről; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

b)

(...) a polgárok polgári és demokratikus részvételének ösztönzése, annak lehetővé tételével, hogy a polgárok és képviseleti szervezeteik kifejthessék nézeteiket és nyilvános eszmecserét folytathassanak az uniós fellépések valamennyi területéről;

| b) | (...) a polgárok polgári és demokratikus részvételének ösztönzése
  nemzeti és európai szinten
  , annak lehetővé tételével, hogy a polgárok és képviseleti szervezeteik kifejthessék nézeteiket és nyilvános eszmecserét folytathassanak
  a szubnacionális, a nemzeti és
  az uniós fellépések valamennyi területéről; |
| --- | --- |

b)

(...) a polgárok polgári és demokratikus részvételének ösztönzése
  nemzeti és európai szinten
  , annak lehetővé tételével, hogy a polgárok és képviseleti szervezeteik kifejthessék nézeteiket és nyilvános eszmecserét folytathassanak
  a szubnacionális, a nemzeti és
  az uniós fellépések valamennyi területéről;

nemzeti és európai szinten

a szubnacionális, a nemzeti és

| c) | új innovatív tevékenységek többek között a helyi és regionális képviselők, valamint a tisztviselők és az alkalmazottak számára, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló mobilitási, képzési és csereprogram kidolgozásával és Ausztria mintájára az „európai ügyekkel foglalkozó önkormányzati képviselők” hálózatának bevezetésével, hogy a képviselők információkat kapjanak az aktuális európai történésekről és összekötőként szolgáljanak a polgárok és az Európai Unió között; |
| --- | --- |

c)

c)

új innovatív tevékenységek többek között a helyi és regionális képviselők, valamint a tisztviselők és az alkalmazottak számára, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló mobilitási, képzési és csereprogram kidolgozásával és Ausztria mintájára az „európai ügyekkel foglalkozó önkormányzati képviselők” hálózatának bevezetésével, hogy a képviselők információkat kapjanak az aktuális európai történésekről és összekötőként szolgáljanak a polgárok és az Európai Unió között;

új innovatív tevékenységek többek között a helyi és regionális képviselők, valamint a tisztviselők és az alkalmazottak számára, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló mobilitási, képzési és csereprogram kidolgozásával és Ausztria mintájára az „európai ügyekkel foglalkozó önkormányzati képviselők” hálózatának bevezetésével, hogy a képviselők információkat kapjanak az aktuális európai történésekről és összekötőként szolgáljanak a polgárok és az Európai Unió között;

Indokolás

Indokolás

A polgári részvétel gyakran helyi szinten kezdődik, amikor a polgárok mindennapi életét, gyermekeik oktatását vagy a mobilitásukat érintő kérdések merülnek fel. A programnak támogatnia kell a helyi szintű polgári részvételt, hiszen ez az első lépcsője a magasabb szintű, nemzeti vagy uniós részvételnek. Helyi szintű figyelemfelkeltő kampányokat lehetne indítani az uniós szintű polgári részvételhez kapcsolódóan.

A polgároknak jelenleg csak korlátozott lehetőségeik vannak arra, hogy uniós kérdésekben szerepet vállaljanak, és ezek nem működnek optimálisan. A csalódottság vagy a csüggedtség elkerülése érdekében lehetőségeket kell kialakítani arra, hogy minden szinten, köztük helyi szinten is kifejthessék véleményüket.

A polgári részvétel előmozdításához elengedhetetlenül fontos, hogy legyenek olyan helyi és regionális képviselők, tisztviselők és alkalmazottak, akik képzettek az uniós kihívásokat és politikákat illetően és megfelelően tájékozottak az aktuális európai történésekről. Ők a polgárok tájékoztatása és kérdéseik megválaszolása érdekében összekötőként szolgálhatnak a polgárok és az EU között. Ez hozzájárulna az EU és polgárai közötti kapcsolat helyreállításához, a polgárok uniós kérdések iránti érdeklődésének felkeltéséhez és a polgárok kérdéseinek megválaszolásához, előmozdítva a polgári részvételt és az összetartozás érzését.

15. módosítás

15. módosítás

I. fejezet 6. cikk (1) és (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [
  641 705 000
  ] EUR. | (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [
  1 100 000 000
  ] EUR. |
| 2)   Az (1) bekezdésben említett összegen belül a következő indikatív összegeket kell elkülöníteni az egyes célkitűzésekre: | (2)   Az (1) bekezdésben említett összegen belül a következő indikatív összegeket kell elkülöníteni az egyes célkitűzésekre: |
| a) | [
  408 705 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [
  641 705 000
  ] EUR.

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [
  1 100 000 000
  ] EUR.

2)   Az (1) bekezdésben említett összegen belül a következő indikatív összegeket kell elkülöníteni az egyes célkitűzésekre:

(2)   Az (1) bekezdésben említett összegen belül a következő indikatív összegeket kell elkülöníteni az egyes célkitűzésekre:

a)

[
  408 705 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

408 705 000

| a) | [
  450 000 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |
| --- | --- |

a)

[
  450 000 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

450 000 000

| b) | [
  233 000 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |
| --- | --- |

b)

[
  233 000 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

233 000 000

| b) | [
  650 000 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |
| --- | --- |

b)

[
  650 000 000
  ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

650 000 000

Indokolás

Indokolás

Növelni kell a Jogok és értékek eszközre szánt általános költségvetést, mivel az EU mint jogokra épülő értékközösség hatalmas kihívásokkal néz szembe.

16. módosítás

16. módosítás

III. fejezet 16. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. | A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  A jogalkotás minőségének javításáról szóló megállapodásnak megfelelően a polgárok és a többi érdekelt fél 4 héten keresztül véleményt nyilváníthat valamely meghatalmazáson alapuló jogi aktus szövegének tervezetéről. Az NGO-k, valamint a helyi és regionális önkormányzatok által a program végrehajtása során szerzett tapasztalatokra alapulva konzultációt kell folytatni az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Európai Bizottságával is a szöveg tervezetéről. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  A jogalkotás minőségének javításáról szóló megállapodásnak megfelelően a polgárok és a többi érdekelt fél 4 héten keresztül véleményt nyilváníthat valamely meghatalmazáson alapuló jogi aktus szövegének tervezetéről. Az NGO-k, valamint a helyi és regionális önkormányzatok által a program végrehajtása során szerzett tapasztalatokra alapulva konzultációt kell folytatni az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Európai Bizottságával is a szöveg tervezetéről.

A jogalkotás minőségének javításáról szóló megállapodásnak megfelelően a polgárok és a többi érdekelt fél 4 héten keresztül véleményt nyilváníthat valamely meghatalmazáson alapuló jogi aktus szövegének tervezetéről. Az NGO-k, valamint a helyi és regionális önkormányzatok által a program végrehajtása során szerzett tapasztalatokra alapulva konzultációt kell folytatni az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Európai Bizottságával is a szöveg tervezetéről.

Indokolás

Indokolás

Szakértelmükre és a civil társadalom és a helyi és regionális önkormányzatok közötti munkakapcsolatokra tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Európai Bizottsága véleménye alapvető fontosságú a program felhatalmazáson alapuló jogi aktusaihoz. Az intézkedések végrehajtásához figyelembe kell venni az NGO-k és a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait, amelyek különösen az EGSZB és az RB véleményein keresztül fogalmazódnak meg.

17. módosítás

17. módosítás

IV. fejezet 18. cikk (2) bekezdés és új, (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez. | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan
  , mindenekelőtt az Europe Direct Tájékoztató Központok hálózatán keresztül
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez. |
| | (3)   
  A különböző tagállamokban és partnerállamokban jelen lévő különféle szervezetek bevonásának biztosítása érdekében az EU minden lehetséges kedvezményezettet a lehető legrészletesebben tájékoztat a finanszírozási lehetőségekről. A pályázóknak hozzáféréssel kell rendelkezniük egy kapcsolattartó ponthoz, amely támogatást nyújt részükre, válaszol a pályázati eljárással kapcsolatos kérdéseikre és a beküldés előtt ellenőrizni tudja, hogy pályázati csomagjuk teljes-e. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan
  , mindenekelőtt az Europe Direct Tájékoztató Központok hálózatán keresztül
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez.

(3)   
  A különböző tagállamokban és partnerállamokban jelen lévő különféle szervezetek bevonásának biztosítása érdekében az EU minden lehetséges kedvezményezettet a lehető legrészletesebben tájékoztat a finanszírozási lehetőségekről. A pályázóknak hozzáféréssel kell rendelkezniük egy kapcsolattartó ponthoz, amely támogatást nyújt részükre, válaszol a pályázati eljárással kapcsolatos kérdéseikre és a beküldés előtt ellenőrizni tudja, hogy pályázati csomagjuk teljes-e.

Indokolás

Indokolás

Az összes érintett helyi és regionális önkormányzatot és minden egyéb érdekelt felet a lehető legjobban és legrészletesebben tájékoztatni kell a kínálkozó lehetőségekről, hogy azokat ne csak az EU kiemelt partnerei vagy a legtájékozottabb szervezetek tudják kiaknázni. Az európai kapcsolattartók nagy jelentőséggel bírnak, és az Európai Bizottság szövegében ki kellene ezt emelni. Az EDIC-ek hálózata hatékony és rendelkezik helyi szintű kapcsolatokkal. A tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek EDIC-eken keresztül történő végzése lehetővé teszi, hogy a költségek növekedése nélkül eredményeket érjünk el.

18. módosítás

18. módosítás

I. melléklet g) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű európai polgárok közötti kapcsolatok építése a testvérvárosi tevékenységekben való részvétel lehetővé tételével; | a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű európai polgárok közötti kapcsolatok építése a testvérvárosi
  és a vidéki lakosságot összekötő
  tevékenységekben
  , valamint határokon átnyúló együttműködéssel megvalósuló projektekben
  való részvétel lehetővé tételével; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű európai polgárok közötti kapcsolatok építése a testvérvárosi tevékenységekben való részvétel lehetővé tételével;

a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű európai polgárok közötti kapcsolatok építése a testvérvárosi
  és a vidéki lakosságot összekötő
  tevékenységekben
  , valamint határokon átnyúló együttműködéssel megvalósuló projektekben
  való részvétel lehetővé tételével;

és a vidéki lakosságot összekötő

, valamint határokon átnyúló együttműködéssel megvalósuló projektekben

Indokolás

Indokolás

A Jogok és értékek program keretében a határokon átnyúló együttműködéssel megvalósuló projekteket is figyelembe kell venni, mivel azok hozzájárulnak a kölcsönös összetartozás érzéséhez, az európai identitás kialakulásához és a nemzeti különbségeken történő túllépéshez.

19. módosítás

19. módosítás

I. melléklet h) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a demokratikusabb Unió kiépítésében való tevékeny részvétel ösztönzése és elősegítése, valamint a jogok és értékek tudatosítása a társadalmi szervezetek támogatása révén; | a demokratikusabb Unió kiépítésében való tevékeny részvétel ösztönzése és elősegítése, valamint a jogok és értékek tudatosítása a társadalmi szervezetek
  , a helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szervezeteik
  támogatása révén; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a demokratikusabb Unió kiépítésében való tevékeny részvétel ösztönzése és elősegítése, valamint a jogok és értékek tudatosítása a társadalmi szervezetek támogatása révén;

a demokratikusabb Unió kiépítésében való tevékeny részvétel ösztönzése és elősegítése, valamint a jogok és értékek tudatosítása a társadalmi szervezetek
  , a helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szervezeteik
  támogatása révén;

, a helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szervezeteik

Indokolás

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok kedvezményezettjei e program pénzeszközeinek, és fontos szerepet töltenek be, különösen a polgári részvétel előmozdítása és az európai polgárok jogainak védelme terén. A helyi és regionális önkormányzatok szövetségeinek nagy szerepük volt a program terjesztésében, és még ma is részt vesznek abban.

20. módosítás

20. módosítás

I. melléklet j) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| az európai hálózatok kapacitásának fejlesztése a program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jog, szakpolitikai célok és stratégiák
  előmozdítása és továbbfejlesztése érdekében
  , valamint az érintett területeken tevékenykedő társadalmi szervezetek támogatása; | az európai hálózatok kapacitásának fejlesztése
  többéves működési támogatások révén
  a program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jog
  előmozdítása és továbbfejlesztése
  ,
  a
  szakpolitikai célok és stratégiák
  tekintetében az alulról kiinduló kritikus viták szélesítése
  , valamint az érintett területeken tevékenykedő társadalmi szervezetek
  , illetve helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szervezeteik
  támogatása; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

az európai hálózatok kapacitásának fejlesztése a program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jog, szakpolitikai célok és stratégiák
  előmozdítása és továbbfejlesztése érdekében
  , valamint az érintett területeken tevékenykedő társadalmi szervezetek támogatása;

előmozdítása és továbbfejlesztése érdekében

az európai hálózatok kapacitásának fejlesztése
  többéves működési támogatások révén
  a program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jog
  előmozdítása és továbbfejlesztése
  ,
  a
  szakpolitikai célok és stratégiák
  tekintetében az alulról kiinduló kritikus viták szélesítése
  , valamint az érintett területeken tevékenykedő társadalmi szervezetek
  , illetve helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szervezeteik
  támogatása;

többéves működési támogatások révén

előmozdítása és továbbfejlesztése

a

tekintetében az alulról kiinduló kritikus viták szélesítése

, illetve helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szervezeteik

Indokolás

Indokolás

A civil társadalom nagyon fontos, de a helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szervezeteik a helyi és regionális szinten alapvető szerepet játszanak a program általános célkitűzéseiben, különösen a 2. cikk (2) bekezdésében szereplő konkrét célok terén.

21. módosítás

21. módosítás

I. melléklet l) pont (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | l) | új innovatív tevékenységek többek között a helyi és regionális képviselők, valamint a tisztviselők és az alkalmazottak számára, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló mobilitási, képzési és csereprogram kidolgozásával és Ausztria mintájára az „Európa kapcsolattartók” bevezetésével, hogy a képviselők információkat kapjanak az aktuális európai történésekről és összekötőként szolgáljanak a polgárok és az Európai Unió között; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

l)

l)

új innovatív tevékenységek többek között a helyi és regionális képviselők, valamint a tisztviselők és az alkalmazottak számára, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló mobilitási, képzési és csereprogram kidolgozásával és Ausztria mintájára az „Európa kapcsolattartók” bevezetésével, hogy a képviselők információkat kapjanak az aktuális európai történésekről és összekötőként szolgáljanak a polgárok és az Európai Unió között;

új innovatív tevékenységek többek között a helyi és regionális képviselők, valamint a tisztviselők és az alkalmazottak számára, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló mobilitási, képzési és csereprogram kidolgozásával és Ausztria mintájára az „Európa kapcsolattartók” bevezetésével, hogy a képviselők információkat kapjanak az aktuális európai történésekről és összekötőként szolgáljanak a polgárok és az Európai Unió között;

Indokolás

Indokolás

A polgári részvétel előmozdításához elengedhetetlenül fontos, hogy legyenek olyan helyi és regionális képviselők, tisztviselők és alkalmazottak, akik képzettek az uniós kihívásokat és politikákat illetően és megfelelően tájékozottak az aktuális európai történésekről. Ők a polgárok tájékoztatása és kérdéseik megválaszolása érdekében összekötőként szolgálhatnak a polgárok és az EU között. Ez hozzájárulna az EU és polgárai közötti kapcsolat helyreállításához, a polgárok uniós kérdések iránti érdeklődésének felkeltéséhez és a polgárok kérdéseinek megválaszolásához, előmozdítva a polgári részvételt és az összetartozás érzését.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát, amely tartalmaz egy az emberekbe, a társadalmi kohézióba és az értékekbe való befektetésről szóló II. címet; emlékeztet arra, hogy az RB a helyi és regionális képviselők Erasmus programjáról szóló jelentésben már szorgalmazta ezt a koncepciót; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát, amely tartalmaz egy az emberekbe, a társadalmi kohézióba és az értékekbe való befektetésről szóló II. címet; emlékeztet arra, hogy az RB a helyi és regionális képviselők Erasmus programjáról szóló jelentésben már szorgalmazta ezt a koncepciót;

| 2. | üdvözli a Jogok és értékek program létrehozásáról szóló rendeletjavaslatot. A program három célkitűzése minden kormányzati szinten elsőrendű fontosságú és egyezik az RB által a különböző jelentésekben és a munkaprogramjában kifejtett véleményekkel; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Jogok és értékek program létrehozásáról szóló rendeletjavaslatot. A program három célkitűzése minden kormányzati szinten elsőrendű fontosságú és egyezik az RB által a különböző jelentésekben és a munkaprogramjában kifejtett véleményekkel;

| 3. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az alap nevéből hiányzik a „polgárság” szó, holott ez a fogalom áll az érdekelt felek által végzendő tevékenységek középpontjában, különösen a tagállamokon belüli és azok közötti, illetve az Európával kapcsolatos bizalomhiány és a szélsőségesség felerősödése összefüggésében, ahogy ezt az Európai Bizottság szövege is kiemeli; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az alap nevéből hiányzik a „polgárság” szó, holott ez a fogalom áll az érdekelt felek által végzendő tevékenységek középpontjában, különösen a tagállamokon belüli és azok közötti, illetve az Európával kapcsolatos bizalomhiány és a szélsőségesség felerősödése összefüggésében, ahogy ezt az Európai Bizottság szövege is kiemeli;

| 4. | teljes mértékben támogatja és egyetért az Európai Bizottságnak az erőszak elleni küzdelemmel, az uniós jogok – többek között a fogyatékossággal élő személyek tekintetében történő – megkülönböztetés nélküli előmozdításával, a nemek közötti egyenlőséggel és a magánélethez való joggal kapcsolatos célkitűzéseivel. Az RB azt szeretné, hogy konkrét intézkedéseket hajtsanak végre a nemek közötti egyenlőség, valamint a hátrányos megkülönböztetés és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

4.

teljes mértékben támogatja és egyetért az Európai Bizottságnak az erőszak elleni küzdelemmel, az uniós jogok – többek között a fogyatékossággal élő személyek tekintetében történő – megkülönböztetés nélküli előmozdításával, a nemek közötti egyenlőséggel és a magánélethez való joggal kapcsolatos célkitűzéseivel. Az RB azt szeretné, hogy konkrét intézkedéseket hajtsanak végre a nemek közötti egyenlőség, valamint a hátrányos megkülönböztetés és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem érdekében;

| 5. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy egy közös alapba vonják össze a Jogok és értékek és a Jogérvényesülés programot, és ezzel lehetővé tegyék az eljárások egyszerűsítését és a programok láthatóságának javítását; örvendetesnek tartja a költségvetés programok közötti rugalmas kezelésének lehetővé tételét; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy egy közös alapba vonják össze a Jogok és értékek és a Jogérvényesülés programot, és ezzel lehetővé tegyék az eljárások egyszerűsítését és a programok láthatóságának javítását; örvendetesnek tartja a költségvetés programok közötti rugalmas kezelésének lehetővé tételét;

| 6. | üdvözli az Európai Bizottság által választott új jogalapot; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritással foglalkozó munkacsoport által meghatározott aktív szubszidiaritás elvét kell alkalmazni; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Európai Bizottság által választott új jogalapot; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritással foglalkozó munkacsoport által meghatározott aktív szubszidiaritás elvét kell alkalmazni;

| 7. | elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslatai tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslatai tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 8. | sajnálja, hogy nem növelik az erre az alapra elkülönített összegeket, szem előtt tartva a kérelmek számát és azt, hogy további intézkedésekre van szükség; kéri ezért, hogy a Jogok és értékek program teljes keretösszegét emeljék 1,1 milliárd euróra, amelyből 513 millió eurót – ami uniós polgáronként egy eurót jelent – a polgárok, illetve helyi és regionális önkormányzataik közötti ikerintézményi és hálózatépítési tevékenységek céljaira, valamint a helyi és regionális választott képviselőket célzó új innovatív fellépések bevezetésére kellene fordítani; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy nem növelik az erre az alapra elkülönített összegeket, szem előtt tartva a kérelmek számát és azt, hogy további intézkedésekre van szükség; kéri ezért, hogy a Jogok és értékek program teljes keretösszegét emeljék 1,1 milliárd euróra, amelyből 513 millió eurót – ami uniós polgáronként egy eurót jelent – a polgárok, illetve helyi és regionális önkormányzataik közötti ikerintézményi és hálózatépítési tevékenységek céljaira, valamint a helyi és regionális választott képviselőket célzó új innovatív fellépések bevezetésére kellene fordítani;

| 9. | azt szeretné, hogy hatékony kommunikációt vezessenek be annak biztosítása érdekében, hogy a program minden lehetséges pályázója értesüljön a finanszírozási lehetőségekről. A helyi és regionális önkormányzatokat közvetlenül tájékoztatni kell azokról a tevékenységekről, amelyekre pályázhatnak, többek között a polgári részvétellel kapcsolatban; ennek kapcsán hasznos lehet az Európai Bizottság „Europe Direct” hálózatához tartozó központokban már jelenleg is zajló munka; |
| --- | --- |

9.

azt szeretné, hogy hatékony kommunikációt vezessenek be annak biztosítása érdekében, hogy a program minden lehetséges pályázója értesüljön a finanszírozási lehetőségekről. A helyi és regionális önkormányzatokat közvetlenül tájékoztatni kell azokról a tevékenységekről, amelyekre pályázhatnak, többek között a polgári részvétellel kapcsolatban; ennek kapcsán hasznos lehet az Európai Bizottság „Europe Direct” hálózatához tartozó központokban már jelenleg is zajló munka;

| 10. | felhívja a figyelmet arra, hogy miközben az uniós intézményeket távolinak és technokratának tartják, a helyi és regionális önkormányzatok, tehát a helyi és regionális képviselők továbbra is közel állnak a polgárokhoz és ennek következtében közvetlen és hatékony kapcsolódási pontot képeznek az EU és a polgárok között; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet arra, hogy miközben az uniós intézményeket távolinak és technokratának tartják, a helyi és regionális önkormányzatok, tehát a helyi és regionális képviselők továbbra is közel állnak a polgárokhoz és ennek következtében közvetlen és hatékony kapcsolódási pontot képeznek az EU és a polgárok között;

| 11. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tisztázni kell, ki irányítja az EU-t, és arra kéri az Európai Uniót, hogy – erőteljesebb demokratikus ellenőrzés mellett – fokozza az Európai Bizottságnak, az Unió nemzetek feletti végrehajtó testületének szerepét; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tisztázni kell, ki irányítja az EU-t, és arra kéri az Európai Uniót, hogy – erőteljesebb demokratikus ellenőrzés mellett – fokozza az Európai Bizottságnak, az Unió nemzetek feletti végrehajtó testületének szerepét;

| 12. | úgy véli, hogy e programok láthatóságának, hatékonyságának és nyomon követésének javítása érdekében elengedhetetlenül szükség lesz szinergiák kialakítására és új innovatív eszközök bevezetésére; a helyi és regionális képviselők képzése és tájékoztatása ezért alapvető szerepet játszhat; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy e programok láthatóságának, hatékonyságának és nyomon követésének javítása érdekében elengedhetetlenül szükség lesz szinergiák kialakítására és új innovatív eszközök bevezetésére; a helyi és regionális képviselők képzése és tájékoztatása ezért alapvető szerepet játszhat;

| 13. | azt szeretné, hogy a program keretében a határokon átnyúló együttműködési projekteket is figyelembe vegyék, mivel ezek ösztönzik a különböző tagállamok régiói és szervezetei közötti együttműködést, és ebben az értelemben növelik a közös európai identitás érzését; |
| --- | --- |

13.

azt szeretné, hogy a program keretében a határokon átnyúló együttműködési projekteket is figyelembe vegyék, mivel ezek ösztönzik a különböző tagállamok régiói és szervezetei közötti együttműködést, és ebben az értelemben növelik a közös európai identitás érzését;

| 14. | kéri, hogy a „Polgári részvétel és szerepvállalás” ágba vegyenek fel új innovatív, különösen a helyi és regionális képviselőket célzó tevékenységi formákat, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló – az RB 2018. februárban elfogadott jelentésében meghatározottnak megfelelő – képzési és mobilitási program kidolgozásával; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy a „Polgári részvétel és szerepvállalás” ágba vegyenek fel új innovatív, különösen a helyi és regionális képviselőket célzó tevékenységi formákat, például egy a helyi és regionális képviselőknek szóló – az RB 2018. februárban elfogadott jelentésében meghatározottnak megfelelő – képzési és mobilitási program kidolgozásával;

| 15. | azt szeretné továbbá, hogy az uniós intézmények a tagállamokkal együtt a meglévő osztrák modell mintájára alakítsák ki az „Európa kapcsolattartók” egy hálózatát, hogy a helyi képviselőket tájékoztassák az aktuális uniós történésekről és segítsék őket abban, hogy a lehető legjobban meg tudjanak felelni a polgárok elvárásainak; ez segíteni fogja, hogy lépéseket tegyünk a polgárok uniós kérdésektől való elszakadása ellen; |
| --- | --- |

15.

azt szeretné továbbá, hogy az uniós intézmények a tagállamokkal együtt a meglévő osztrák modell mintájára alakítsák ki az „Európa kapcsolattartók” egy hálózatát, hogy a helyi képviselőket tájékoztassák az aktuális uniós történésekről és segítsék őket abban, hogy a lehető legjobban meg tudjanak felelni a polgárok elvárásainak; ez segíteni fogja, hogy lépéseket tegyünk a polgárok uniós kérdésektől való elszakadása ellen;

| 16. | úgy véli, hogy a kitűzött célok eléréséhez a különféle szereplők szerepvállalása jelenti a program sikerének kulcsát. Az RB azt szeretné, hogy a többszintű megközelítést részesítsék előnyben, mivel a programban tervezett tevékenységek közül sokat helyi és regionális szinten határoznak meg és hajtanak végre, és mivel a helyi és regionális önkormányzatok kedvezményezettjei lehetnek a program pénzeszközeinek; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a kitűzött célok eléréséhez a különféle szereplők szerepvállalása jelenti a program sikerének kulcsát. Az RB azt szeretné, hogy a többszintű megközelítést részesítsék előnyben, mivel a programban tervezett tevékenységek közül sokat helyi és regionális szinten határoznak meg és hajtanak végre, és mivel a helyi és regionális önkormányzatok kedvezményezettjei lehetnek a program pénzeszközeinek;

| 17. | hangsúlyozza, hogy bár a tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányok alapvető fontosságúak, nem elegendőek a polgári részvétel biztosításához. A polgárok részvételének lehetővé tételéhez hatékony eszközöket kell kialakítani; ennek uniós szintű példáját adják az európai polgári kezdeményezések, és 2018. márciusi jelentésében az RB számos ajánlást fogalmazott meg ezen uniós szintű polgári részvételi eszköz javítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy bár a tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányok alapvető fontosságúak, nem elegendőek a polgári részvétel biztosításához. A polgárok részvételének lehetővé tételéhez hatékony eszközöket kell kialakítani; ennek uniós szintű példáját adják az európai polgári kezdeményezések, és 2018. márciusi jelentésében az RB számos ajánlást fogalmazott meg ezen uniós szintű polgári részvételi eszköz javítására vonatkozóan;

| 18. | úgy véli továbbá, hogy ezeknek a tájékoztató kampányoknak a helyi lehetőségekre kell összpontosítaniuk. A polgárok ugyanis ezen a szinten kezdhetik meg szerepvállalásukat azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyek a mindennapi életükben közvetlenül érintik őket; |
| --- | --- |

18.

úgy véli továbbá, hogy ezeknek a tájékoztató kampányoknak a helyi lehetőségekre kell összpontosítaniuk. A polgárok ugyanis ezen a szinten kezdhetik meg szerepvállalásukat azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyek a mindennapi életükben közvetlenül érintik őket;

| 19. | az RB az összes helyi és regionális önkormányzattal együtt részt fog venni többek között a polgárok jogainak, szerepvállalásának és részvételének előmozdításában, a nagy európai kihívások jobb megismertetésében és az európai összetartozás érzésének erősítésében. Az RB már tett is a program célkitűzéseit támogató lépéseket: például Európa-szerte több mint 180 vitát szervezett a „Gondolkodjunk Európáról!” program keretében. Ez azt mutatja, hogy sok polgár vágyik arra, hogy az uniós kérdésekről kifejthesse véleményét és azok kapcsán szerepet vállaljon. |
| --- | --- |

19.

az RB az összes helyi és regionális önkormányzattal együtt részt fog venni többek között a polgárok jogainak, szerepvállalásának és részvételének előmozdításában, a nagy európai kihívások jobb megismertetésében és az európai összetartozás érzésének erősítésében. Az RB már tett is a program célkitűzéseit támogató lépéseket: például Európa-szerte több mint 180 vitát szervezett a „Gondolkodjunk Európáról!” program keretében. Ez azt mutatja, hogy sok polgár vágyik arra, hogy az uniós kérdésekről kifejthesse véleményét és azok kapcsán szerepet vállaljon.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/210

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat az egyszer használatos műanyagokról szóló irányelvre

(2018/C 461/17)

| Főelőadó: | Sirpa HERTELL (FI/EPP), Espoo képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Főelőadó:

Sirpa HERTELL (FI/EPP), Espoo képviselő-testületének tagja

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.
  módosítás

1. bevezető hivatkozás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,
  valamint 114. cikkére a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott csomagolás tekintetében, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,
  valamint 114. cikkére a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott csomagolás tekintetében,

Indokolás

Ez a módosító indítvány a bevezető hivatkozás első mondatára vonatkozik. Célja, hogy egyértelművé tegye a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelvhez képest ebben a javasolt irányelvben csomagolásnak tekintett egyszer használatos műanyagok jogi helyzetét.

2.
  módosítás

(11) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (11) | Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a fenntarthatóbb megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében, mégpedig úgy, hogy az ne veszélyeztesse az élelmiszerhigiéniát és az élelmiszerbiztonságot, a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását, vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban meghatározott nyomon követhetőséget. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(11)

Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a fenntarthatóbb megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében, mégpedig úgy, hogy az ne veszélyeztesse az élelmiszerhigiéniát és az élelmiszerbiztonságot, a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását, vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban meghatározott nyomon követhetőséget.

| (11) | Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a fenntarthatóbb megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok
  a 94/62/EK irányelv 18. cikkének sérelme nélkül
  hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében, mégpedig úgy, hogy az ne veszélyeztesse az élelmiszerhigiéniát és az élelmiszerbiztonságot, a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását, vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban meghatározott nyomon követhetőséget.
  Az ilyen intézkedések elfogadása előtt a tagállamok számára elő kell írni, hogy végezzenek társadalmi, gazdasági és környezeti hatásvizsgálatot annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések arányosak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek. |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a fenntarthatóbb megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok
  a 94/62/EK irányelv 18. cikkének sérelme nélkül
  hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében, mégpedig úgy, hogy az ne veszélyeztesse az élelmiszerhigiéniát és az élelmiszerbiztonságot, a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását, vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban meghatározott nyomon követhetőséget.
  Az ilyen intézkedések elfogadása előtt a tagállamok számára elő kell írni, hogy végezzenek társadalmi, gazdasági és környezeti hatásvizsgálatot annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések arányosak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek.

Indokolás

E módosítás célja annak biztosítása, hogy a nemzeti, regionális és helyi szinten végrehajtott intézkedések arányosak, megkülönböztetésmentesek, és összhangban állnak a hatályos uniós jogszabályokkal, ideértve a 2008/98/EK irányelvet és a 94/62/EK irányelvet.

3.
  módosítás

1. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ezen irányelv célja egyes műanyag termékek környezetre, különösen a vízi környezetre
  és
  az emberi egészségre gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, valamint a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is. | Ezen irányelv célja egyes műanyag termékek
  általánosságban a
  környezetre
  gyakorolt hatásának
  , különösen
  pedig a műanyaghulladék-szállítás
  vízi környezetre –
  ezen belül többek között édesvizekre és sekély tengervizekre –
  , valamint az emberi egészségre
  és a tengeri élővilágra
  gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, illetve a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ezen irányelv célja egyes műanyag termékek környezetre, különösen a vízi környezetre
  és
  az emberi egészségre gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, valamint a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is.

Ezen irányelv célja egyes műanyag termékek
  általánosságban a
  környezetre
  gyakorolt hatásának
  , különösen
  pedig a műanyaghulladék-szállítás
  vízi környezetre –
  ezen belül többek között édesvizekre és sekély tengervizekre –
  , valamint az emberi egészségre
  és a tengeri élővilágra
  gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, illetve a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is.

Indokolás

A közelmúltban megjelent tudósítások arról számolnak be, hogy a műanyag hulladékok már nemcsak a tengeri környezetben, hanem az édesvizekben, így a folyókban és tavakban is jelen vannak. A jelenséget mindenféle környezetben megfigyelték, a magashegyi gleccserektől a forrásokig vagy folyókig. Ez egyértelműen jelzi, hogy a műanyag hulladék számos különböző mechanizmuson keresztül oszlik el a természetben, amelyek közül sokat még nem teljesen értünk.

A települési csapadékvizek – az eső és az olvadó hó – nem kapnak megfelelő figyelmet. Mivel az éghajlat melegedése rendkívüli esőzésekhez vezet, a települési csapadékvizek egyre nagyobb problémát jelentenek. Az északi területeken többek között a hótömegek tengerekbe és tavakba helyezése miatt kerülnek műanyagok a vízrendszerekbe.

Európában számos érzékeny vízi ökoszisztéma található – például folyók és tavak –, köztük két különösen érzékeny tengeri ökoszisztéma, nevezetesen a Balti-tenger és a Földközi-tenger.

4.
  módosítás

2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ez az irányelv a mellékletben felsorolt egyszer használatos műanyagtermékekre és a műanyagot tartalmazó halászeszközökre alkalmazandó. | Ez az irányelv
  az
  egyszer használatos
  – különösen a mellékletben felsorolt –
  műanyagtermékekre
  , illetve általában minden egyéb eldobható, a környezetben bármilyen okból hátrahagyott, le nem bomló műanyag tárgyra, valamint
  a műanyagot tartalmazó halászeszközökre alkalmazandó. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ez az irányelv a mellékletben felsorolt egyszer használatos műanyagtermékekre és a műanyagot tartalmazó halászeszközökre alkalmazandó.

Ez az irányelv
  az
  egyszer használatos
  – különösen a mellékletben felsorolt –
  műanyagtermékekre
  , illetve általában minden egyéb eldobható, a környezetben bármilyen okból hátrahagyott, le nem bomló műanyag tárgyra, valamint
  a műanyagot tartalmazó halászeszközökre alkalmazandó.

Indokolás

Létfontosságú megérteni, hogy a nem lebomló fosszilis polimerek mellett léteznek fosszilis alapú, biológiailag lebomló műanyagok, valamint le nem bomló biológiai alapú műanyagok. A hulladék a környezetben bármilyen okból hátrahagyott, le nem bomló anyagokból alakul ki. A fő megoldásnak azt kell tekinteni, hogy minden eldobható anyagot visszagyűjtünk, és mechanikus, kémiai vagy biológiai módszerrel újrafeldolgozunk. A termékeket olyan módon kell kialakítani, amely ezt lehetővé teszi. Mindig fennáll a kockázata annak, hogy a gyűjtési rendszeren kívül maradt eldobható műanyagokból hulladék lesz a vízi ökoszisztémákban.

A halászeszközöket alapvetően vízi környezetben használjuk, és még megfelelő használat mellett is előfordulhat, hogy véletlenül elveszítjük őket.

A jelenlegi javaslat a tengeri műanyaghulladék-problémának csak egy részét kezeli. A halászati ágazat magához tér, de az európai tengeri területeken folytatott hajózási és jachttevékenységeket átfogóan ellenőrizni és szabályozni kell, hogy megakadályozzuk a hulladék tengerbe jutását, és megfelelő hulladékkezelést alakítsunk ki a partokon. A Földközi- és a Balti-tenger a turizmus miatt különösen érintett, és specifikus védelemre szorul.

5.
  módosítás

3. cikk (3) bekezdés (új bekezdés a 3. cikk (2) bekezdés után)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (3)
     
  „egyszer használatos műanyagok”, más néven eldobható műanyagok: olyan termékek, amelyeket egyszeri használatra terveztek korlátozott élettartammal, amelyek több, különálló komponenssé bomolhatnak le, és olyan termékeket foglalnak magukban, amelyek csak egyszeri használatra szolgálnak az eldobás vagy újrafelhasználás előtt; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)
     
  „egyszer használatos műanyagok”, más néven eldobható műanyagok: olyan termékek, amelyeket egyszeri használatra terveztek korlátozott élettartammal, amelyek több, különálló komponenssé bomolhatnak le, és olyan termékeket foglalnak magukban, amelyek csak egyszeri használatra szolgálnak az eldobás vagy újrafelhasználás előtt;

Indokolás

Indokolás

A hosszú ideig használt műanyagok közül sok az egyszer használatos, ilyenek például az orvosi eszközök vagy az épületek hőszigetelése – ezért ajánlatos az „eldobható műanyag” kifejezést használni, ezzel egyidejűleg pedig meghatározni a termék várható élettartamát –, valamint olyan termékekről is lehet szó, melyek lebomolhatnak, például játékok, záróelemek stb.

6.
  módosítás

6.

módosítás

3. cikk (15) bekezdés (új bekezdés a 3. cikk (14) bekezdés után)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (15)
     
  A vízi környezetben lebomló műanyagok, a biológiailag lebomló módosított természetes polimerek és a szintetikus polimerek nem tartoznak bele a „műanyag” fogalmába. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(15)
     
  A vízi környezetben lebomló műanyagok, a biológiailag lebomló módosított természetes polimerek és a szintetikus polimerek nem tartoznak bele a „műanyag” fogalmába.

Indokolás

Indokolás

A műanyagok nagyon sokféleképpen viselkednek a környezetben. A természetes polimerek kivétel nélkül biológiailag lebomló anyagok, míg bizonyos szintetikus polimerek szintén azok. Az ASTM D6002 meghatározása szerint a biológiailag lebomló műanyagok azok, amelyek egy komposztáló telepen más ismert komposztálható anyagokhoz hasonló gyorsasággal biológiai lebomlásra képesek oly módon, hogy az anyag vizuálisan megkülönböztethetetlenné válik, és szén-dioxidra, vízre, szervetlen vegyületekre és biomasszára bomlik.

7.
  módosítás

7.

módosítás

4. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]. | (1)   A
  94/62/EK irányelv 18. cikkének sérelme nélkül a
  tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]. |
| Ezen intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek. | Ezen
  arányos és megkülönböztetésmentes
  intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek. |
| | A tagállamoknak, illetve helyi és regionális önkormányzataiknak lehetőségük van arra is, hogy különleges okokból, jól meghatározott területeken korlátozzák a melléklet A. részében felsoroltaktól eltérő egyszer használatos műanyag termékek használatát a saját területükön, a legérzékenyebb ökoszisztémák, specifikus biotípusok, például egy természetvédelmi terület, szigetvilág, torkolatvidék vagy a természetes sarkvidéki környezet védelme érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően].

(1)   A
  94/62/EK irányelv 18. cikkének sérelme nélkül a
  tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően].

Ezen intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek.

Ezen
  arányos és megkülönböztetésmentes
  intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek.

arányos és megkülönböztetésmentes

A tagállamoknak, illetve helyi és regionális önkormányzataiknak lehetőségük van arra is, hogy különleges okokból, jól meghatározott területeken korlátozzák a melléklet A. részében felsoroltaktól eltérő egyszer használatos műanyag termékek használatát a saját területükön, a legérzékenyebb ökoszisztémák, specifikus biotípusok, például egy természetvédelmi terület, szigetvilág, torkolatvidék vagy a természetes sarkvidéki környezet védelme érdekében.

A tagállamoknak, illetve helyi és regionális önkormányzataiknak lehetőségük van arra is, hogy különleges okokból, jól meghatározott területeken korlátozzák a melléklet A. részében felsoroltaktól eltérő egyszer használatos műanyag termékek használatát a saját területükön, a legérzékenyebb ökoszisztémák, specifikus biotípusok, például egy természetvédelmi terület, szigetvilág, torkolatvidék vagy a természetes sarkvidéki környezet védelme érdekében.

Indokolás

Indokolás

A 2020-ig tartó 7. környezetvédelmi cselekvési program 1. számú kiemelt célkitűzése: „Az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és növelése”. Ez a legérzékenyebb ökoszisztémákban létfontosságú, beleértve a specifikus biotípusokat és a kapcsolódó ökoszisztémákat, vizes élőhelyeket és sekély vizeket, hegyvidékeket és az északi természetes környezeteket, különösen a sarkvidéki környezeteket.

A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv 18. cikkére való hivatkozás célja a már elfogadott irányelv és az e javaslat közötti koherencia biztosítása. A tagállamok által elfogadott intézkedéseknek arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük.

8.
  módosítás

8.

módosítás

4. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]. | 1.   A tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]. |
| Ezen intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek. | Ezen intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek. |
| | A tagállamoknak aktívan ösztönözniük kell az innovációt és a beruházást a körforgásos megoldások érdekében, támogatva a turizmus és a kék gazdaság növekedésének lehetőségét. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően].

1.   A tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében a saját területén ... dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően].

Ezen intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek.

Ezen intézkedések közé tartozhatnak a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és intézkedések annak érdekében, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek.

A tagállamoknak aktívan ösztönözniük kell az innovációt és a beruházást a körforgásos megoldások érdekében, támogatva a turizmus és a kék gazdaság növekedésének lehetőségét.

A tagállamoknak aktívan ösztönözniük kell az innovációt és a beruházást a körforgásos megoldások érdekében, támogatva a turizmus és a kék gazdaság növekedésének lehetőségét.

Indokolás

Indokolás

Az eldobható műanyagokból származó hulladékok problémájának megoldása és általában a műanyag újrahasznosítása része a műanyagstratégiának, ösztönözve az innovációt és a beruházást a körforgásos megoldások érdekében, például az EU kutatásfinanszírozásait a Horizont 2020 kezdeményezés, valamint az európai strukturális és beruházási alapok keretében. A kutatás-fejlesztés nem elegendő mértékű, azonban közvetlen igény mutatkozik a kísérleti tevékenységekre és a demonstrációs finanszírozásra is.

A legkülső régiókra vonatkozó 2017-es stratégia elismeri ezek lehetőségeit a turizmus és a kék gazdaság, valamint a körforgásos gazdaság növekedésének területén. Ez az összes európai tengeri régióra érvényes és a főbb tóvidékeket is magában kellene foglalnia.

9.
  módosítás

9.

módosítás

9. cikk

9. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között: | A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között: |
| a) | betétdíjas rendszert alakíthatnak ki, vagy |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között:

A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között:

a)

betétdíjas rendszert alakíthatnak ki, vagy

| a) | betétdíjas rendszert alakíthatnak ki,
  fontolóra véve az ilyen rendszerek esetleges uniós szintű koordinációját vagy harmonizációját,
  vagy |
| --- | --- |

a)

betétdíjas rendszert alakíthatnak ki,
  fontolóra véve az ilyen rendszerek esetleges uniós szintű koordinációját vagy harmonizációját,
  vagy

fontolóra véve az ilyen rendszerek esetleges uniós szintű koordinációját vagy harmonizációját,

| (B) | a vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerekhez meghatározhatnak elkülönített gyűjtésre vonatkozó célokat. |
| --- | --- |

(B)

a vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerekhez meghatározhatnak elkülönített gyűjtésre vonatkozó célokat.

| b) | a vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerekhez meghatározhatnak elkülönített gyűjtésre vonatkozó célokat
  , adott esetben ösztönzőkkel a célértékek meghaladása érdekében
  . |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerekhez meghatározhatnak elkülönített gyűjtésre vonatkozó célokat
  , adott esetben ösztönzőkkel a célértékek meghaladása érdekében
  .

, adott esetben ösztönzőkkel a célértékek meghaladása érdekében

| c) | a hulladékhierarchia szem előtt tartásával visszanyerhetik a műanyag hulladék egy részét kémiai úton, polimerek, monomerek vagy egyéb kémiai termékek formájában, vagy energiát nyerhetnek ellenőrzött égetés útján. |
| --- | --- |

c)

c)

a hulladékhierarchia szem előtt tartásával visszanyerhetik a műanyag hulladék egy részét kémiai úton, polimerek, monomerek vagy egyéb kémiai termékek formájában, vagy energiát nyerhetnek ellenőrzött égetés útján.

a hulladékhierarchia szem előtt tartásával visszanyerhetik a műanyag hulladék egy részét kémiai úton, polimerek, monomerek vagy egyéb kémiai termékek formájában, vagy energiát nyerhetnek ellenőrzött égetés útján.

Az ellenőrzött égetést akkor kell előnyben részesíteni, ha más módon és vállalható költségek mellett nem lehet visszanyerni a műanyagot, vagy ha a visszanyerés nagyobb szén-dioxid-kibocsátást eredményez, mint az elégetés.

Az ellenőrzött égetést akkor kell előnyben részesíteni, ha más módon és vállalható költségek mellett nem lehet visszanyerni a műanyagot, vagy ha a visszanyerés nagyobb szén-dioxid-kibocsátást eredményez, mint az elégetés.

Indokolás

Indokolás

Az új betétrendszerek fontos előrelépést jelenthetnek e probléma kezelésében, de lehetőség szerint uniós szinten koordinálni kell őket.

Az elkülönített gyűjtésre vonatkozó célok rendszerének mindig biztosítania kell a régiók és a helyi önkormányzatok számára a célértékek meghaladását ösztönző rendszereket is, nehogy a rögzített célok akadályozzák a legfejlettebbeket.

Egyes esetekben azonban szükségessé válik, hogy a műanyag hulladék egy részét kémiai úton, polimerek, monomerek vagy egyéb kémiai termékek formájában visszanyerjük, vagy energiát nyerjünk ellenőrzött égetés útján.

10.
  módosítás

10.

módosítás

10. cikk

10. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a fogyasztókat tájékoztassák a melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében az alábbiakról: | A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben megfelelő
  intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a fogyasztókat tájékoztassák a melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében az alábbiakról: |
| a) | rendelkezésre álló újrafelhasználási rendszerekről és hulladékgazdálkodási lehetőségekről ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a fogyasztókat tájékoztassák a melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében az alábbiakról:

A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben megfelelő
  intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a fogyasztókat tájékoztassák a melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében az alábbiakról:

a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben megfelelő

a)

rendelkezésre álló újrafelhasználási rendszerekről és hulladékgazdálkodási lehetőségekről ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól;

| a) | rendelkezésre álló újrafelhasználási rendszerekről és hulladékgazdálkodási lehetőségekről ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól; |
| --- | --- |

a)

rendelkezésre álló újrafelhasználási rendszerekről és hulladékgazdálkodási lehetőségekről ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól;

| b) | ezen termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen hulladékártalmatlanítási módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

b)

ezen termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen hulladékártalmatlanítási módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról.

| b) | ezen termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen hulladékártalmatlanítási módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

b)

ezen termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen hulladékártalmatlanítási módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról.

Indokolás

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatoknak a hulladékgyűjtéssel és -kezeléssel kapcsolatos fontos szerepét tekintetbe kell venni a tagállamokkal együttműködésben végzett figyelemfelkeltő tevékenységek során.

11.
  módosítás

11.

módosítás

11. cikk

11. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az egyes tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ezen irányelv átültetése és végrehajtása érdekében hozott intézkedések szerves részét képezik az alábbi intézkedéscsomagoknak, illetve konzisztensek azokkal: a tengervizekkel rendelkező tagállamok által a 2008/56/EK irányelv 13. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2000/60/EK irányelv 11. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2008/98/EK irányelv 28. és 29. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program a hulladékgazdálkodásról és a hulladékmegelőzésről, valamint a hajókról származó hulladék kezeléséről szóló uniós törvény alapján megalkotott hulladékátvételi és kezelési tervek. | Az egyes tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ezen irányelv átültetése és végrehajtása érdekében hozott intézkedések szerves részét képezik az alábbi intézkedéscsomagoknak, illetve konzisztensek azokkal: a tengervizekkel rendelkező tagállamok által a 2008/56/EK irányelv 13. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2000/60/EK irányelv 11. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2008/98/EK irányelv 28. és 29. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program a hulladékgazdálkodásról és a hulladékmegelőzésről, valamint a hajókról származó hulladék kezeléséről szóló uniós törvény alapján megalkotott hulladékátvételi és kezelési tervek. |
| A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelni
  az uniós élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és
  élelmiszerbiztonság
  ne kerüljön veszélybe. | A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelniük
  az uniós
  fogyasztóvédelmi és
  élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és
  a fogyasztói biztonság
  ne kerüljön veszélybe. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az egyes tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ezen irányelv átültetése és végrehajtása érdekében hozott intézkedések szerves részét képezik az alábbi intézkedéscsomagoknak, illetve konzisztensek azokkal: a tengervizekkel rendelkező tagállamok által a 2008/56/EK irányelv 13. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2000/60/EK irányelv 11. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2008/98/EK irányelv 28. és 29. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program a hulladékgazdálkodásról és a hulladékmegelőzésről, valamint a hajókról származó hulladék kezeléséről szóló uniós törvény alapján megalkotott hulladékátvételi és kezelési tervek.

Az egyes tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ezen irányelv átültetése és végrehajtása érdekében hozott intézkedések szerves részét képezik az alábbi intézkedéscsomagoknak, illetve konzisztensek azokkal: a tengervizekkel rendelkező tagállamok által a 2008/56/EK irányelv 13. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2000/60/EK irányelv 11. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program, a 2008/98/EK irányelv 28. és 29. cikkében foglaltak szerint megalkotott intézkedési program a hulladékgazdálkodásról és a hulladékmegelőzésről, valamint a hajókról származó hulladék kezeléséről szóló uniós törvény alapján megalkotott hulladékátvételi és kezelési tervek.

A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelni
  az uniós élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és
  élelmiszerbiztonság
  ne kerüljön veszélybe.

felelni

élelmiszerbiztonság

A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelniük
  az uniós
  fogyasztóvédelmi és
  élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és
  a fogyasztói biztonság
  ne kerüljön veszélybe.

felelniük

fogyasztóvédelmi és

a fogyasztói biztonság

Indokolás

Indokolás

Mindenképpen gondoskodnunk kell arról, hogy ne kerüljön veszélybe a csomagolás funkciója, illetve az az alapvetően fontos szerep, melyet a csomagolás az élelmiszer-higiénia, élelmiszerbiztonság, közegészségügy és fogyasztóvédelem szigorú szabványainak biztosítása terén betölt.

12.
  módosítás

12.

módosítás

15. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. | (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak
  , a Régiók Bizottságának
  és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak
  , a Régiók Bizottságának
  és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

Indokolás

Indokolás

Az irányelv nagy jelentőséggel bír a helyi és regionális önkormányzatok számára, különösen a hulladékgyűjtés és -kezelés terén játszott szerepük tekintetében. Szükség van a Régiók Bizottsága bevonására az értékelési és felülvizsgálati folyamatba.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 1. | hangsúlyozza, hogy a műanyag számos alkalmazási formájában létfontosságú a modern társadalom számára, és hogy a műanyag egyre biztonságosabb és hatékonyabb. Ezzel egyidejűleg a műanyag hulladék hátrányai nagyon nyilvánvalóvá váltak, és határozott kísérletek szükségesek a probléma kezeléséhez; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a műanyag számos alkalmazási formájában létfontosságú a modern társadalom számára, és hogy a műanyag egyre biztonságosabb és hatékonyabb. Ezzel egyidejűleg a műanyag hulladék hátrányai nagyon nyilvánvalóvá váltak, és határozott kísérletek szükségesek a probléma kezeléséhez;

| 2. | üdvözli az Európai Bizottság bizonyos műanyag termékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló javaslatát, megjegyezve, hogy annak hatóköre meglehetősen szűk. Ahelyett, hogy a tengerparton talált, korlátozott számú műanyag tárgyakat listába szedjük és betiltjuk, hosszú távon – ahogy azt a műanyagokkal kapcsolatos uniós stratégia és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos uniós stratégia is előirányozza – egy holisztikusabb megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy elinduljanak ennek az összes környezetre kiterjedő problémának a megoldásához szükséges alapvető változások. Biztosítani kell emellett a körforgásos gazdaságról szóló csomaggal való átfogó szakpolitikai koherenciát is; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az Európai Bizottság bizonyos műanyag termékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló javaslatát, megjegyezve, hogy annak hatóköre meglehetősen szűk. Ahelyett, hogy a tengerparton talált, korlátozott számú műanyag tárgyakat listába szedjük és betiltjuk, hosszú távon – ahogy azt a műanyagokkal kapcsolatos uniós stratégia és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos uniós stratégia is előirányozza – egy holisztikusabb megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy elinduljanak ennek az összes környezetre kiterjedő problémának a megoldásához szükséges alapvető változások. Biztosítani kell emellett a körforgásos gazdaságról szóló csomaggal való átfogó szakpolitikai koherenciát is;

| 3. | ezzel összefüggésben arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó hatásvizsgálatot, amely egyértelműen felvázolja a javasolt intézkedések társadalmi, gazdasági és környezeti hatásait; |
| --- | --- |

3.

ezzel összefüggésben arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó hatásvizsgálatot, amely egyértelműen felvázolja a javasolt intézkedések társadalmi, gazdasági és környezeti hatásait;

| 4. | kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa a „műanyag” és különösen az „egyszer használatos műanyag termék” fogalmát. Ez utóbbi esetben olyan termékről van szó, amely teljesen vagy részben műanyagból készül. E tekintetben ajánlatos figyelembe venni az IUPAC (International Union of Pure and Applied Chemistry – Elméleti és Alkalmazott Kémia Nemzetközi Uniója) meghatározását; |
| --- | --- |

4.

kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa a „műanyag” és különösen az „egyszer használatos műanyag termék” fogalmát. Ez utóbbi esetben olyan termékről van szó, amely teljesen vagy részben műanyagból készül. E tekintetben ajánlatos figyelembe venni az IUPAC (International Union of Pure and Applied Chemistry – Elméleti és Alkalmazott Kémia Nemzetközi Uniója) meghatározását;

| 5. | megjegyzi, hogy az európai jog illegálisnak minősítette a műanyag hulladékok szemétlerakókban történő elhelyezését. Azonban ha nem fejlesztenek ki gyorsan új technológiákat és módokat a műanyag újrahasznosítására, akkor fennáll a veszélye, hogy a tiltás megnöveli majd a harmadik országokba irányuló hulladékszállítást, ahol a kevésbé fejlett hulladékkezelési rendszerek és nem megfelelő műanyag-újrahasznosítási tevékenység növelheti a tengeri műanyaghulladék mennyiségét; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az európai jog illegálisnak minősítette a műanyag hulladékok szemétlerakókban történő elhelyezését. Azonban ha nem fejlesztenek ki gyorsan új technológiákat és módokat a műanyag újrahasznosítására, akkor fennáll a veszélye, hogy a tiltás megnöveli majd a harmadik országokba irányuló hulladékszállítást, ahol a kevésbé fejlett hulladékkezelési rendszerek és nem megfelelő műanyag-újrahasznosítási tevékenység növelheti a tengeri műanyaghulladék mennyiségét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió műanyagstratégiájának már részét képezik olyan konkrét módszerek a mikroműanyagokra vonatkozóan, amelyek a műanyaghulladékhoz is kapcsolódnak; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió műanyagstratégiájának már részét képezik olyan konkrét módszerek a mikroműanyagokra vonatkozóan, amelyek a műanyaghulladékhoz is kapcsolódnak;

| 7. | megismétli a felhívást a műanyagszennyezés csökkentésére minden tekintetben, nemcsak a tengeri környezet, hanem általában az ökoszisztémák védelme érdekében. Elengedhetetlenül fontos, hogy növeljük a műanyagok visszanyerését és újrahasznosítását, a hulladékhierarchiával összhangban; |
| --- | --- |

7.

megismétli a felhívást a műanyagszennyezés csökkentésére minden tekintetben, nemcsak a tengeri környezet, hanem általában az ökoszisztémák védelme érdekében. Elengedhetetlenül fontos, hogy növeljük a műanyagok visszanyerését és újrahasznosítását, a hulladékhierarchiával összhangban;

Összhang a már létező szakpolitikákkal

Összhang a már létező szakpolitikákkal

| 8. | hangsúlyozza, hogy számos olyan alkalmazási terület van, ahol a műanyagok korlátozzák vagy megelőzik az egyéb veszteségeket, például az élelmiszer-csomagolást a minőségi és mennyiségi tápanyagveszteség csökkentésére használják; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy számos olyan alkalmazási terület van, ahol a műanyagok korlátozzák vagy megelőzik az egyéb veszteségeket, például az élelmiszer-csomagolást a minőségi és mennyiségi tápanyagveszteség csökkentésére használják;

| 9. | megjegyzi, hogy az Európai Unió műanyagpolitikája a biológiailag lebomló műanyagok használatát javasolja a mechanikus vagy kémiai újrahasznosítás helyett ott, ahol azok szennyezéssel kapcsolatos problémát oldanak meg. Ilyen esetekben egyre inkább kartonpapírt kellene használni helyettesítőként; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az Európai Unió műanyagpolitikája a biológiailag lebomló műanyagok használatát javasolja a mechanikus vagy kémiai újrahasznosítás helyett ott, ahol azok szennyezéssel kapcsolatos problémát oldanak meg. Ilyen esetekben egyre inkább kartonpapírt kellene használni helyettesítőként;

| 10. | rámutat arra, hogy a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy 2020-ra a tengervizeik jó környezeti állapotot érjenek el. A követelmények az érzékeny ökoszisztémák – például a sekély vizes és az északi vizes élőhelyek – esetén különösen szigorúak ezen természetes környezetek érzékenysége és a stresszhatásokból való lassú felépülése miatt. Az irányelv hatókörét ki kell terjeszteni, hogy a teljes vízi ökoszisztémát magában foglalja; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy 2020-ra a tengervizeik jó környezeti állapotot érjenek el. A követelmények az érzékeny ökoszisztémák – például a sekély vizes és az északi vizes élőhelyek – esetén különösen szigorúak ezen természetes környezetek érzékenysége és a stresszhatásokból való lassú felépülése miatt. Az irányelv hatókörét ki kell terjeszteni, hogy a teljes vízi ökoszisztémát magában foglalja;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a szennyvíztisztító telepek a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvvel összhangban hatékonyan kiszűrik a mikroműanyag szennyeződéseket, és felszólít arra, hogy ezt a technológiát következetesen alkalmazzák Európa-szerte. Ezzel egyidejűleg a szennyvíztisztító iszapjából előállított mulcs a mikroműanyag-hulladék miatt kockázatot jelent. További módszereket kell kidolgozni a műanyag frakcionálására mesterséges mulcsból; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a szennyvíztisztító telepek a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvvel összhangban hatékonyan kiszűrik a mikroműanyag szennyeződéseket, és felszólít arra, hogy ezt a technológiát következetesen alkalmazzák Európa-szerte. Ezzel egyidejűleg a szennyvíztisztító iszapjából előállított mulcs a mikroműanyag-hulladék miatt kockázatot jelent. További módszereket kell kidolgozni a műanyag frakcionálására mesterséges mulcsból;

| 12. | meggyőződése, hogy a javaslatnak a települési csapadékvizek – az elvezetett esővíz és olvadó hó – kérdésével is foglalkoznia kell. Az éghajlat melegedése által előidézett rendkívüli esőzések miatt a hótömeg tengerekbe és tavakba helyezését meg kell tiltani; |
| --- | --- |

12.

meggyőződése, hogy a javaslatnak a települési csapadékvizek – az elvezetett esővíz és olvadó hó – kérdésével is foglalkoznia kell. Az éghajlat melegedése által előidézett rendkívüli esőzések miatt a hótömeg tengerekbe és tavakba helyezését meg kell tiltani;

| 13. | rámutat, hogy a jelenlegi javaslat a tengeri műanyaghulladék-problémának csak egy részét kezeli. A hajózási és jachttevékenységet átfogóan ellenőrizni és szabályozni kell az európai tengereken, megakadályozva a tengerek hulladékszennyezését és biztosítva a parti hulladékkezelést, különösen a Földközi- és a Balti-tengeren; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a jelenlegi javaslat a tengeri műanyaghulladék-problémának csak egy részét kezeli. A hajózási és jachttevékenységet átfogóan ellenőrizni és szabályozni kell az európai tengereken, megakadályozva a tengerek hulladékszennyezését és biztosítva a parti hulladékkezelést, különösen a Földközi- és a Balti-tengeren;

Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) és arányosság

Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) és arányosság

| 14. | megjegyzi, hogy, a műanyagszennyezés és a tengeri hulladék problémája határokon átívelő jellegű, így a tengereken és vízi utakon osztozó tagállamok elszigetelten nem tudják azt kezelni. Ezért, valamint az egységes piac szétaprózódásának elkerülése érdekében is az RB úgy ítéli meg, hogy ez a javaslat tényleges hozzáadott értéket képvisel uniós szinten, és összhangban van a szubszidiaritás és az arányosság elvével; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy, a műanyagszennyezés és a tengeri hulladék problémája határokon átívelő jellegű, így a tengereken és vízi utakon osztozó tagállamok elszigetelten nem tudják azt kezelni. Ezért, valamint az egységes piac szétaprózódásának elkerülése érdekében is az RB úgy ítéli meg, hogy ez a javaslat tényleges hozzáadott értéket képvisel uniós szinten, és összhangban van a szubszidiaritás és az arányosság elvével;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a problémát annak forrásánál kell kezelni, és a gazdaságban megjelenő nem lebomló műanyaghulladék mennyiségének csökkentésével kell megoldani. Azokban az esetekben, amikor mégis további lépésekre van szükség, amelyek során pl. a települési tisztítólétesítményben kiszűrik a mikroműanyagokat, a régiók és települések számára teljes mértékben meg kell téríteni ezeknek az intézkedéseknek a költségeit, és ezeket a költségeket a gyártóknak kell állniuk; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a problémát annak forrásánál kell kezelni, és a gazdaságban megjelenő nem lebomló műanyaghulladék mennyiségének csökkentésével kell megoldani. Azokban az esetekben, amikor mégis további lépésekre van szükség, amelyek során pl. a települési tisztítólétesítményben kiszűrik a mikroműanyagokat, a régiók és települések számára teljes mértékben meg kell téríteni ezeknek az intézkedéseknek a költségeit, és ezeket a költségeket a gyártóknak kell állniuk;

| 16. | meggyőződése, hogy a műanyaghulladék újrahasznosítását a szállítás elkerülése érdekében a hulladékká válás helyszínéhez közel kell megszervezni; |
| --- | --- |

16.

meggyőződése, hogy a műanyaghulladék újrahasznosítását a szállítás elkerülése érdekében a hulladékká válás helyszínéhez közel kell megszervezni;

| 17. | változtatásokra szólít fel a terméktervezésben, valamint fenntarthatóbb műanyagok, illetve helyettesítők használatára a műanyagok helyett. A piac szétaprózódásának kockázata miatt a tagállamoknak a műanyag csomagolások tekintetében meg kell egyezniük egy közös betétdíjrendszerben, különösen a folyadékok csomagolása esetén. A műanyag palackok kupakjai és fedői vonatkozásában ajánlatos volna újrahasznosítható, rostalapú megoldásokat alkalmazni. Az eldobható áruk – különösen a személyes higiéniai termékek – tekintetében az Európai Uniónak a biológiailag lebomló alternatívák használatát kell elősegítenie; |
| --- | --- |

17.

változtatásokra szólít fel a terméktervezésben, valamint fenntarthatóbb műanyagok, illetve helyettesítők használatára a műanyagok helyett. A piac szétaprózódásának kockázata miatt a tagállamoknak a műanyag csomagolások tekintetében meg kell egyezniük egy közös betétdíjrendszerben, különösen a folyadékok csomagolása esetén. A műanyag palackok kupakjai és fedői vonatkozásában ajánlatos volna újrahasznosítható, rostalapú megoldásokat alkalmazni. Az eldobható áruk – különösen a személyes higiéniai termékek – tekintetében az Európai Uniónak a biológiailag lebomló alternatívák használatát kell elősegítenie;

| 18. | támogatja a „szennyező fizet” elv alkalmazását többek között a halászeszközökre, és hangsúlyozza, hogy a halászeszközök terén új, környezetbarát megoldásokat kell találni, gondolva itt megfizethető, biológiailag lebomló alternatívákra is, illetve – ahol lehetséges – a hálók követési technológiával való felszerelésére, valamint egy digitális bejelentési rendszer létrehozására az elveszített halászeszközökhöz; |
| --- | --- |

18.

támogatja a „szennyező fizet” elv alkalmazását többek között a halászeszközökre, és hangsúlyozza, hogy a halászeszközök terén új, környezetbarát megoldásokat kell találni, gondolva itt megfizethető, biológiailag lebomló alternatívákra is, illetve – ahol lehetséges – a hálók követési technológiával való felszerelésére, valamint egy digitális bejelentési rendszer létrehozására az elveszített halászeszközökhöz;

| 19. | kiemeli, hogy a tagállamok és azok hulladékkezelése közötti eltérésekre tekintettel több rugalmasság szükséges valamennyi nem újrahasznosítható műanyag kezelésének legalkalmasabb módszereivel kapcsolatban. Olyan hulladékgyűjtő rendszer kidolgozására van szükség, mely a tengeri kereskedelmi tevékenységek során keletkező vagy a tengeri környezetben gyűjtött összes műanyaghulladékot magába foglalja a hulladék tengerbe jutásának megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy a tagállamok és azok hulladékkezelése közötti eltérésekre tekintettel több rugalmasság szükséges valamennyi nem újrahasznosítható műanyag kezelésének legalkalmasabb módszereivel kapcsolatban. Olyan hulladékgyűjtő rendszer kidolgozására van szükség, mely a tengeri kereskedelmi tevékenységek során keletkező vagy a tengeri környezetben gyűjtött összes műanyaghulladékot magába foglalja a hulladék tengerbe jutásának megakadályozása érdekében;

Javasolt intézkedések

Javasolt intézkedések

| 20. | támogatja a dokumentumban bemutatott négy opciót vagy forgatókönyvet. A tájékoztató kampányok, az önkéntes tevékenységek és a címkézés növelheti az általános tájékozottságot, így befolyásolhatja a fogyasztói magatartást. A kérdés az, hogy ez önmagában megváltoztatná-e hosszú távon az emberek tényleges magatartását, amely a probléma gyökere; |
| --- | --- |

20.

támogatja a dokumentumban bemutatott négy opciót vagy forgatókönyvet. A tájékoztató kampányok, az önkéntes tevékenységek és a címkézés növelheti az általános tájékozottságot, így befolyásolhatja a fogyasztói magatartást. A kérdés az, hogy ez önmagában megváltoztatná-e hosszú távon az emberek tényleges magatartását, amely a probléma gyökere;

| 21. | a következő intézkedéseket javasolja megfontolásra:






  a) | a címkézési követelmények fontos eszközök a fogyasztók tájékoztatásához a megfelelő hulladékelhelyezési műveletekről vagy a kerülendő hulladékelhelyezési módszerekről (különösen az olyan eldobható, szálas termékeknél, mint a nedves törlőkendők), de szükség van a környezetvédelmi szempontból fenntartható alternatívák – mint a biológiailag lebomló, nem szőtt termékek – aktív támogatására; |
| --- | --- | --- |

21.

a következő intézkedéseket javasolja megfontolásra:

a)

a címkézési követelmények fontos eszközök a fogyasztók tájékoztatásához a megfelelő hulladékelhelyezési műveletekről vagy a kerülendő hulladékelhelyezési módszerekről (különösen az olyan eldobható, szálas termékeknél, mint a nedves törlőkendők), de szükség van a környezetvédelmi szempontból fenntartható alternatívák – mint a biológiailag lebomló, nem szőtt termékek – aktív támogatására;

| b) | a javasoltnál határozottan szélesebb körű korlátozásokra van szükség az azonnal elérhető alternatívákkal rendelkező egyszer használatos műanyag termékek forgalomba hozatalát illetően, és a korlátozásokat több eldobható tárgyra, például a szívószálakra is ki kell terjeszteni; |
| --- | --- |

b)

a javasoltnál határozottan szélesebb körű korlátozásokra van szükség az azonnal elérhető alternatívákkal rendelkező egyszer használatos műanyag termékek forgalomba hozatalát illetően, és a korlátozásokat több eldobható tárgyra, például a szívószálakra is ki kell terjeszteni;

| c) | az általános csökkentési célokat – különösen az adagoláshoz használt csomagolóanyagokat (gyorséttermi ételcsomagolások, pl. poharak, ételtárolók) – meg kell erősíteni, és ajánlásokat kell megfogalmazni az újrahasznosítható és biológiailag lebomló alternatívákra, miközben lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy saját intézkedéseket vezessenek be a csökkentés elérése érdekében; |
| --- | --- |

c)

az általános csökkentési célokat – különösen az adagoláshoz használt csomagolóanyagokat (gyorséttermi ételcsomagolások, pl. poharak, ételtárolók) – meg kell erősíteni, és ajánlásokat kell megfogalmazni az újrahasznosítható és biológiailag lebomló alternatívákra, miközben lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy saját intézkedéseket vezessenek be a csökkentés elérése érdekében;

| d) | a piackorlátozás alá nem eső tárgyaknál a kiterjesztett gyártói felelősség helyett másik lehetőségként fel lehetne ajánlani, hogy a kiskereskedők jogilag kötelező megállapodások alapján felelősen intézkedhessenek az eldobható műanyagok értékesítésének minimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a piackorlátozás alá nem eső tárgyaknál a kiterjesztett gyártói felelősség helyett másik lehetőségként fel lehetne ajánlani, hogy a kiskereskedők jogilag kötelező megállapodások alapján felelősen intézkedhessenek az eldobható műanyagok értékesítésének minimalizálása érdekében;

| e) | ahol az elsődleges élelmiszertermelésben a műanyag felhasználása elengedhetetlen (például halászeszközök és mezőgazdasági fóliák), ott új technológiai megoldásokat kell biztosítani az anyag használat utáni begyűjtéséhez, és pénzügyi ösztönzőket kell kínálni az újrahasznosításhoz és újrafelhasználáshoz; |
| --- | --- |

e)

ahol az elsődleges élelmiszertermelésben a műanyag felhasználása elengedhetetlen (például halászeszközök és mezőgazdasági fóliák), ott új technológiai megoldásokat kell biztosítani az anyag használat utáni begyűjtéséhez, és pénzügyi ösztönzőket kell kínálni az újrahasznosításhoz és újrafelhasználáshoz;

| f) | a terméktervezési intézkedéseket ki kell terjeszteni a szolgáltatások tervezésére is, ahogyan azt már számos tagállamban megvalósították (ivópalackok rögzített kupakkal); |
| --- | --- |

f)

a terméktervezési intézkedéseket ki kell terjeszteni a szolgáltatások tervezésére is, ahogyan azt már számos tagállamban megvalósították (ivópalackok rögzített kupakkal);

| 22. | kéri, hogy a csomagolásról és csomagolási hulladékról szóló irányelvet, amely fogyasztáscsökkentési célkitűzéseket határoz meg a könnyű és nagyon könnyű műanyag hordtasakokra, terjesszék ki a nem lebomló anyagokból készített összes könnyű csomagolóanyagra; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy a csomagolásról és csomagolási hulladékról szóló irányelvet, amely fogyasztáscsökkentési célkitűzéseket határoz meg a könnyű és nagyon könnyű műanyag hordtasakokra, terjesszék ki a nem lebomló anyagokból készített összes könnyű csomagolóanyagra;

| 23. | javasolja a halászeszközök bérelhetővé tételét egy külön vállalaton keresztül, amely az anyagok begyűjtéséért és újrahasznosításáért felel. Technikai intézkedéseket lehetne kidolgozni az elveszített halászeszközök érzékeléséhez és felkutatásához; |
| --- | --- |

23.

javasolja a halászeszközök bérelhetővé tételét egy külön vállalaton keresztül, amely az anyagok begyűjtéséért és újrahasznosításáért felel. Technikai intézkedéseket lehetne kidolgozni az elveszített halászeszközök érzékeléséhez és felkutatásához;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a polimerburkolatú kereskedelmi csomagolóanyagokra, melyeket nem a vásárlás helyén töltenek meg – például a tejesdobozokra – nem szabad az „egyszer használatos műanyagtermék” definícióját használni. |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a polimerburkolatú kereskedelmi csomagolóanyagokra, melyeket nem a vásárlás helyén töltenek meg – például a tejesdobozokra – nem szabad az „egyszer használatos műanyagtermék” definícióját használni.

Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

| 25. | olyan ösztönzők és támogató intézkedések bevezetését szorgalmazza, melyek a műanyagipari ágazatban működő több mint 50 000 kkv-t alternatív termékek kidolgozására ösztönzik a nem lebomló, eldobható műanyagok helyett. Fontos az eljárásmódosítást célzó innovációs programokkal és befektetési támogatással segíteni az új alternatív anyagok és alternatív terméktervek piacra lépését; |
| --- | --- |

25.

olyan ösztönzők és támogató intézkedések bevezetését szorgalmazza, melyek a műanyagipari ágazatban működő több mint 50 000 kkv-t alternatív termékek kidolgozására ösztönzik a nem lebomló, eldobható műanyagok helyett. Fontos az eljárásmódosítást célzó innovációs programokkal és befektetési támogatással segíteni az új alternatív anyagok és alternatív terméktervek piacra lépését;

| 26. | úgy véli, hogy az eldobható műanyagok értékesítésének korlátozása érdekében támogatni kell az önkéntes kiskereskedői megállapodásokat, feltéve, hogy végrehajtásuk és hatékonyságuk megfelelően ellenőrizhető; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az eldobható műanyagok értékesítésének korlátozása érdekében támogatni kell az önkéntes kiskereskedői megállapodásokat, feltéve, hogy végrehajtásuk és hatékonyságuk megfelelően ellenőrizhető;

| 27. | szükségesnek tartja a piaci korlátozások bevezetését az Európai Unióba importált eldobható műanyagokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

27.

szükségesnek tartja a piaci korlátozások bevezetését az Európai Unióba importált eldobható műanyagokra vonatkozóan;

Költségvetési vonzat

Költségvetési vonzat

| 28. | hangsúlyozza, hogy az ösztönzőket, a fejlesztési támogatásokat és a fokozott ellenőrzést, valamint az eldobható műanyagból származó hulladékok eltakarítását célzó tevékenységeket az eldobható műanyagok importjára és előállítására kivetett adókból kellene finanszírozni. |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az ösztönzőket, a fejlesztési támogatásokat és a fokozott ellenőrzést, valamint az eldobható műanyagból származó hulladékok eltakarítását célzó tevékenységeket az eldobható műanyagok importjára és előállítására kivetett adókból kellene finanszírozni.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/220

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Tiszta kikötők, tiszta tengerek – a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítmények

(2018/C 461/18)

| Előadó: | Spyros SPYRIDON (EL/EPP), Pórosz képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítményekről, a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv és a 2010/65/EU irányelv módosításáról
  COM(2018) 33 final |

Előadó:

Spyros SPYRIDON (EL/EPP), Pórosz képviselő-testületének tagja

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítményekről, a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv és a 2010/65/EU irányelv módosításáról

COM(2018) 33 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.
  módosítás

5. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok értékelik és jóváhagyják a hulladékgazdálkodási tervet, ellenőrzik annak végrehajtását, és a jóváhagyás vagy az újbóli jóváhagyás után legalább
  háromévente
  , valamint a kikötő működésében bekövetkező jelentős változásokat követően biztosítják az újbóli jóváhagyását. Ezek a változások nem kimerítő jelleggel magukban foglalják a kikötő forgalmában beálló szerkezeti változásokat, az új infrastruktúrák létrehozását, a kikötői fogadólétesítmények iránti kérelemben és azok biztosításában beálló változásokat, illetve az új fedélzeti kezelési technikákat. | A tagállamok értékelik és jóváhagyják a hulladékgazdálkodási tervet, ellenőrzik annak végrehajtását, és a jóváhagyás vagy az újbóli jóváhagyás után legalább
  ötévente
  , valamint a kikötő működésében bekövetkező jelentős változásokat követően biztosítják az újbóli jóváhagyását. Ezek a változások nem kimerítő jelleggel magukban foglalják a kikötő forgalmában beálló szerkezeti változásokat, az új infrastruktúrák létrehozását, a kikötői fogadólétesítmények iránti kérelemben és azok biztosításában beálló változásokat, illetve az új fedélzeti kezelési technikákat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok értékelik és jóváhagyják a hulladékgazdálkodási tervet, ellenőrzik annak végrehajtását, és a jóváhagyás vagy az újbóli jóváhagyás után legalább
  háromévente
  , valamint a kikötő működésében bekövetkező jelentős változásokat követően biztosítják az újbóli jóváhagyását. Ezek a változások nem kimerítő jelleggel magukban foglalják a kikötő forgalmában beálló szerkezeti változásokat, az új infrastruktúrák létrehozását, a kikötői fogadólétesítmények iránti kérelemben és azok biztosításában beálló változásokat, illetve az új fedélzeti kezelési technikákat.

A tagállamok értékelik és jóváhagyják a hulladékgazdálkodási tervet, ellenőrzik annak végrehajtását, és a jóváhagyás vagy az újbóli jóváhagyás után legalább
  ötévente
  , valamint a kikötő működésében bekövetkező jelentős változásokat követően biztosítják az újbóli jóváhagyását. Ezek a változások nem kimerítő jelleggel magukban foglalják a kikötő forgalmában beálló szerkezeti változásokat, az új infrastruktúrák létrehozását, a kikötői fogadólétesítmények iránti kérelemben és azok biztosításában beálló változásokat, illetve az új fedélzeti kezelési technikákat.

Indokolás

A felülvizsgálati időszak kiterjesztése hozzájárul majd ahhoz, hogy a kikötők jobban tudják értékelni a terv alkalmazásának hatékonyságát. Jelentős módosítások esetén továbbra is fennáll a korábbi kiigazítások és felülvizsgálat lehetősége. A módosítás összhangban áll az Európai Parlamentben és a Tanácsban jelenleg folyó vitákkal.

2.
  módosítás

7. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A (2) bekezdésben meghatározott információkat legalább két évig meg kell őrizni
  a fedélzeten
  , és kérésre a tagállamok hatóságainak rendelkezésére kell bocsátani. | A (2) bekezdésben meghatározott információkat legalább két évig meg kell őrizni
  hivatkozás céljából
  , és kérésre a tagállamok hatóságainak rendelkezésére kell bocsátani. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A (2) bekezdésben meghatározott információkat legalább két évig meg kell őrizni
  a fedélzeten
  , és kérésre a tagállamok hatóságainak rendelkezésére kell bocsátani.

A (2) bekezdésben meghatározott információkat legalább két évig meg kell őrizni
  hivatkozás céljából
  , és kérésre a tagállamok hatóságainak rendelkezésére kell bocsátani.

Indokolás

Az EU-nak kerülnie kell, hogy szükségtelen bürokratikus akadályokat állítson. A hajó számára kiállított elismervényeket beszkennelve, elektronikus formában is lehetne tárolni a hajón.

3.
  módosítás

8. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Eltérő díjak alkalmazhatók többek között a hajó kategóriájától, típusától, méretétől és a hajó által bonyolított forgalom típusától függően, valamint a kikötő rendes nyitvatartási idején kívül nyújtott szolgáltatásokért. | Eltérő díjak alkalmazhatók többek között a hajó kategóriájától, típusától, méretétől és a hajó által bonyolított tevékenység és forgalom típusától függően, valamint a kikötő rendes nyitvatartási idején kívül nyújtott szolgáltatásokért. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Eltérő díjak alkalmazhatók többek között a hajó kategóriájától, típusától, méretétől és a hajó által bonyolított forgalom típusától függően, valamint a kikötő rendes nyitvatartási idején kívül nyújtott szolgáltatásokért.

Eltérő díjak alkalmazhatók többek között a hajó kategóriájától, típusától, méretétől és a hajó által bonyolított tevékenység és forgalom típusától függően, valamint a kikötő rendes nyitvatartási idején kívül nyújtott szolgáltatásokért.

Indokolás

A kiegészítés megkönnyíti, hogy kivételt képezhessenek a rövid távú tengeri szállítást végző hajók (short sea shipping, például RoRo típusú hajók). Ezek a hajók rendszeresen ugyanazokat a kikötőket veszik igénybe, mégis meg kell különböztetni őket a menetrend szerint közlekedő hajóktól, mivel nem feltétlenül van konkrét útvonaluk. A jelenleg hatályos és a vizsgált rendszer továbbra sem teszi lehetővé kifejezetten a differenciált díjszabást.

A javaslat a kikötőn belül működő segédhajókra is vonatkozik.

4.
  módosítás

8. cikk (6) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Annak biztosítása érdekében, hogy a díjak méltányosak, átláthatóak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek, valamint tükrözzék az igénybe vehető és – ha szükséges – a használt létesítmények és szolgáltatások tényleges költségeit, a kikötőt használók számára érthetővé kell tenni a díjak összegét és az eljárást, amely alapján kiszámításuk megtörtént. | Annak biztosítása érdekében, hogy a díjak méltányosak, átláthatóak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek, valamint tükrözzék az igénybe vehető létesítmények és szolgáltatások tényleges költségeit,
  ideértve az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban a kompenzációs költségeket, amelyek nem haladhatják meg a felmerült költségeket és egy észszerű nyereséget túlkompenzáció nélkül,
  a kikötőt használók számára érthetővé kell tenni a díjak összegét és az eljárást, amely alapján kiszámításuk megtörtént. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Annak biztosítása érdekében, hogy a díjak méltányosak, átláthatóak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek, valamint tükrözzék az igénybe vehető és – ha szükséges – a használt létesítmények és szolgáltatások tényleges költségeit, a kikötőt használók számára érthetővé kell tenni a díjak összegét és az eljárást, amely alapján kiszámításuk megtörtént.

Annak biztosítása érdekében, hogy a díjak méltányosak, átláthatóak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek, valamint tükrözzék az igénybe vehető létesítmények és szolgáltatások tényleges költségeit,
  ideértve az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban a kompenzációs költségeket, amelyek nem haladhatják meg a felmerült költségeket és egy észszerű nyereséget túlkompenzáció nélkül,
  a kikötőt használók számára érthetővé kell tenni a díjak összegét és az eljárást, amely alapján kiszámításuk megtörtént.

Indokolás

A kiegészítés teljes mértékben egyértelművé teszi, hogy a kikötők és a hajók számára egyaránt kötelező hulladékgazdálkodási tevékenység nem kereskedelmi tevékenység, hanem általános gazdasági érdekű szolgáltatás. A rendelkezés megerősíti a tevékenység környezetvédelmi dimenzióját.

5.
  módosítás

13. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A jelen irányelv vonatkozó követelményeinek teljesítése érdekében a tagállamok a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb halászhajókra és a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozóan is kidolgozzák az ellenőrzési eljárásokat. | A jelen irányelv vonatkozó követelményeinek teljesítése érdekében
  és az arányosság elvének megfelelően
  a tagállamok a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb halászhajókra és a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozóan is kidolgozzák az
  egyszerűsített
  ellenőrzési eljárásokat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A jelen irányelv vonatkozó követelményeinek teljesítése érdekében a tagállamok a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb halászhajókra és a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozóan is kidolgozzák az ellenőrzési eljárásokat.

A jelen irányelv vonatkozó követelményeinek teljesítése érdekében
  és az arányosság elvének megfelelően
  a tagállamok a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb halászhajókra és a 100 bruttó tonnatartalomnál kisebb kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozóan is kidolgozzák az
  egyszerűsített
  ellenőrzési eljárásokat.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A tengeren folytatott tevékenységek a körforgásos gazdaság szerves részét képezik

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégiáról szóló közleményét. A polgárok és a vállalkozások környezettudatosságának előmozdítása, valamint a hulladékmennyiség csökkentésére és a termékek, illetve az anyagok újrafelhasználására irányuló konkrét politikák végrehajtása hozzájárul a fenntartható fejlődéshez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli ezért, hogy a szóban forgó irányelv a körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégia részét képezi. Noha a tengerszennyezés elsősorban a szárazföldi tevékenységekből ered, nem szabad figyelmen kívül hagyni a tengeren végzett emberi tevékenységekből származó szennyezést sem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a MARPOL-egyezmény meghatározza a hajókról származó hulladék kezelésének kereteit, de nem foglal magában mechanizmusokat a végrehajtásra vonatkozóan; ezért a szóban forgó irányelv összhangba hozza az uniós jogszabályi rendelkezéseket a nemzetközi szerződéses kötelezettségekkel, és egyidejűleg meghatározza a gyakorlati, jogi és gazdasági adatokat és kötelezettségeket az uniós kikötőbe betérő hajók vonatkozásában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy mostanáig a tagállamok más-más módon értelmezték a korábbi irányelv szabályait, ami bizonytalansághoz vezetett a használók, a kikötői hatóságok és a fogadólétesítmények körében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a kihívás most a kikötői hulladékleadás olyan ösztönzőinek kialakítása, amelyek nem rónak a hajókra aránytalan pénzügyi terheket, illetve nem vezetnek be túlzott adminisztratív előírásokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | egyetért az Európai Bizottság azon megállapításával, hogy a hajókról származó hulladékot – a környezetvédelmi célok elérése felé történő jelentős előrelépésként – megfelelően kell kezelni a parton; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy sürgősen csökkenteni kell a termelt műanyaghulladékok mennyiségét, és ösztönözni kell a körforgásos gazdaságot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ezért különösen fontosnak tartja a hajók fedélzetén megvalósuló körforgásos gazdaság ösztönzését. Ez szükségessé teszi a legénység, valamint az utasok szelektív gyűjtéssel és helyes tárolással kapcsolatos képzését. A képzés és a szelektív hulladékgyűjtés a termékek újrafelhasználásának előkészítő lépése, és költségekkel jár, amelyeket a kikötői szolgáltatások díjának meghatározásakor figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | a hajókról származó hulladék megfelelőbb kezelése és a körforgásos gazdaság előmozdítása érdekében lehetővé kell tenni a hajótulajdonos társaságok számára, hogy a vonatkozó tanúsítással rendelkező vállalkozások listájából kiválasszák azokat a vállalkozásokat, amelyek fogadják a hulladékaikat; |
| --- | --- |

9.

Az irányelv jelentős regionális dimenziója

| 10. | az új irányelvet több mint 700 uniós kikötőnek kell végrehajtania. Ezekbe a kikötőkbe évente mintegy 750 000 hajó fut be, valamennyi tagállamból; ezek a hajók öt–hétmillió tonna olajos maradékanyagot és több mint egymillió tonna szilárd hulladékot termelnek évente, amit kezelni kell; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat arra, hogy az új irányelv várhatóan hatással lesz a regionális kikötőkre, különösen a legkülső régiókban és a harmadik országok ezen irányelv hatálya alá nem tartozó kikötőivel határos régiókban találhatókra. A szükséges infrastruktúra kialakításának költsége, a díjfizetési kötelezettség és a kötelező hulladékleadás például meg fogja növelni a kikötők igazgatási költségeit, amelyeket tovább kell hárítaniuk a kikötőhasználókra, ami hatással lesz a versenyképességre, különösen a regionális kikötőkére; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy ha az egyes tagállamok szabad kezet kapnak a díjrendszer kialakításában, az regionális különbségekhez vezethet a hulladékfogadási feladatkör, valamint az infrastrukturális és igazgatási költségekhez való hozzájárulás terén. Az EU részéről ezért szigorú ellenőrzést kell bevezetni a tagállamok által javasolandó díjszámítási módszerekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy az irányelv uniós kikötők általi részleges végrehajtása – úgy, hogy mindeközben a harmadik országokban, különösen a tengeri medencékben található kikötőkre vonatkozóan nincsenek hasonló előírások – környezetvédelmi szempontból korlátozott eredményeket fog hozni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nagyon kedvezőnek tartja, hogy az Európai Bizottság már az irányelvre irányuló javaslat 5. cikkében regionális dimenziót biztosít a kikötői hulladékgazdálkodás kérdéskörének. Ez lehetővé teszi a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok és a kikötők üzemeltetői számára, hogy az egyes kikötők megfelelő bevonásával, a helyi lehetőségekhez és szükségletekhez igazodva dolgozzák ki a hulladékgazdálkodási terveket és készítsenek szélesebb körű regionális terveket, nem zárva ki az esetleges határokon átnyúló partnerségeket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | a fenti pénzügyi és környezetvédelmi okok miatt véleménye szerint ösztönzőkkel és jutalmakkal, valamint a hulladékgazdálkodás területét érintő szélesebb körű együttműködési programok előirányzásával erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy az irányelvet a tengeri medencék és a szomszédos régiók valamennyi kikötőjében szélesebb körben alkalmazzák; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a hulladékgazdálkodási terveknek az egyes kikötők konkrét sajátosságai és lehetőségei alapján történő differenciálását a kiszolgált forgalom típusának megfelelően; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően a kikötői hatóságoknak továbbra is rendelkezniük kell a szükséges rugalmassággal a kikötői díjak meghatározása terén, és kéri őket, hogy az irányelvben foglaltaknak megfelelően tegyenek meg minden tőlük telhetőt e díjak teljes mértékben átlátható és arányos kiszámítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | támogatja a hulladékgazdálkodási tervek felülvizsgálatára megszabott ötéves időkorlátot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy látja, hogy a javasolt irányelv kedvezően fog hatni a hulladékgazdálkodással kapcsolatos kutatásra, valamint az európai régiók turizmus és életminőség tekintetében fennálló versenyképességére; |
| --- | --- |

19.

Pozitívan értékelendő a szabályozás egyértelműbbé válása

| 20. | megjegyzi, hogy a füstgáztisztító rendszerekből származó maradékokat szintén megfelelően kell eltávolítani, és nem szabad a tengerbe üríteni; ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson iránymutatást a helyes kezelésükre vonatkozóan, miközben a tagállamoknak meg kellene vizsgálniuk, hogy az ilyen típusú maradékanyagokat hogyan lehet kikötői szinten kezelni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elismeri, hogy a halászati ágazat a tengeri hulladék forrása és áldozata is egyben. A passzív módon kihalászott hulladék problémájának kezelése érdekében sikeresen létrejöttek helyi kezdeményezések, mint például a „Fishing for Litter”, amelyek keretében ingyenesen leadhatók a kihalászott hulladékok – akkor is, ha a kikötő közvetlen díjakat alkalmaz a hulladékleadásra. Az RB üdvözli a „különleges díjak nélküli” rendszer bevezetését, ugyanakkor azonban hangsúlyozza, hogy a passzív módon kihalászott hulladék esetében – amely újrahasznosítás esetén bevételforrást jelenthet a kikötői fogadó létesítmény számára – fenn kell tartani az ingyenes leadás lehetőségét, mennyiségtől függetlenül, annak biztosítása érdekében, hogy zökkenőmentesen menjen végbe a hulladék összegyűjtése és az újrahasznosító létesítményekbe való elszállítása. Ez azt jelentené, hogy ha egy halászhajó csak passzív módon kihalászott hulladékot szeretne leadni, nem kellene díjfizetésre kötelezni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | javasolja továbbá annak megvizsgálását, hogy fel lehetne-e venni a füstgáztisztító rendszerekből származó maradékokat azon hulladékok közé, amelyek leadását az egységes díj fedezi, különös tekintettel a külön környezetvédelmi és kibocsátás-ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozó régiókra, például a Balti-tengerre; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat arra, hogy az egységes díj bevezetése jelentős mértékben ösztönözni fogja a hulladékok leadását; ugyanakkor megjegyzi, hogy nincsenek intézkedések a termelt hulladék mennyiségének a forrásnál történő csökkentésére irányulóan, ami nem áll összhangban „a szennyező fizet” elvével; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megállapítja, hogy az egységes díj kiszámítását nem feltétlenül lehet a tényleges szükségletek fogadó vállalkozások általi előrejelzésére alapozni, ennek következtében nehéznek bizonyulhat az átlátható díjmegállapítás; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat arra, hogy a kikötői létesítmények által alkalmazott átvételi eljárásoknak gyorsnak és hatékonynak kell lenniük, megelőzendő a felesleges késedelmeket és a hajók költségeinek növekedését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | javasolja azon lehetőség egyértelmű biztosítását, hogy a hajótulajdonos társaságok a tanúsítással rendelkező vállalkozások listájából kiválaszthassák azt az egy vagy több vállalkozást, amely típustól függően átveszi és kezeli a hulladékaikat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli a „zöld hajó” koncepció meghatározásának szándékát, mivel ez a terhek csökkentését eredményezheti, és összhangban áll „a szennyező fizet” elvével; ugyanakkor szorgalmazza, hogy a zöld hajóról szóló vitákra és a „zöld hajó” fogalmának meghatározására nemzetközi, ne pedig európai szinten kerüljön sor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet arra, hogy az ellenőrzés hiánya, illetve a különösen magas díjak a hulladék tengerbe ürítéséhez vezethetnek, ami kedvezőtlen környezeti és gazdasági következményekkel járhat a környező régiókra és a tengeri ökoszisztémákra nézve; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat arra, hogy a kikötők tevékenysége önmagában véve terheli a természetes környezetet; következésképpen teljes mértékben egyértelműnek kell lennie az érintett hatóságok számára, hogy a kikötőknek nem keletkezhet nyereségük a hajókról származó hulladék átvételéből és kezeléséből, amely tevékenység a hajók és a kikötők közös kötelezettsége; |
| --- | --- |

29.

| 30. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra csökkentett díjak kiszabását a rövid távú tengeri szállítással foglalkozó hajók számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rámutat arra, hogy az újrahasznosítható anyagok a hajók tulajdonát képezik, feldolgozásuk pedig nyereséges lehet és üzleti hasznot hozhat; következésképpen a tengeren összegyűjtött hulladék és az egyéb újrahasznosítható anyagok leadásának díjánál figyelembe kell venni ez a fontos szempontot; |
| --- | --- |

31.

| 32. | egyidejűleg felkéri az illetékes hatóságokat és a vállalkozásokat, hogy alakítsanak ki további rendszereket a tengeri hulladék hasznosítására irányulóan, tevékenyen hozzájárulva a körforgásos gazdasághoz; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezettel együttműködve tegye egyértelműbbé az „elegendő fedélzeti tárolókapacitás” fogalommeghatározását, korlátozva ezáltal a kikötők mérlegelési jogkörét annak megítélése tekintetében, és csökkentve a kikötőhasználók számára ebből adódóan felmerülő bizonytalanságot; |
| --- | --- |

33.

| 34. | határidő megszabását kéri a bejelentési eljárások és az ellenőrzések mielőbbi digitalizálására vonatkozóan, és szorgalmazza a szükséges igazolások egységesítését valamennyi kikötő esetében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy a hajók üzemeltetőinek és a kikötői hatóságoknak a jogsértés esetén várható szankciókról történő tájékoztatása jelentősen hozzájárul az átláthatósághoz, valamint az új rendszernek való megfeleléshez; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ezért arra kéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el egy lehetőleg egységes szankciórendszert, megelőzendő egyrészt a tisztességtelen versenyt, másrészt a hajók kikötők közötti válogatását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslata a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítményekre vonatkozó uniós szabályok végrehajtása tekintetében összhangban áll a szubszidiaritás és az arányosság elvével. |
| --- | --- |

37.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/225

---

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Kockázatértékelés az élelmiszerláncban

(2018/C 461/19)

| Főelőadó: | Miloslav REPASKÝ (SK/EA), az önkormányzattal rendelkező Prešov (Eperjesi) megye regionális parlamentjének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Kockázatértékelés az élelmiszerláncban
  COM(2018) 179 final |

Főelőadó:

Miloslav REPASKÝ (SK/EA), az önkormányzattal rendelkező Prešov (Eperjesi) megye regionális parlamentjének tagja

Referenciaszöveg:

Kockázatértékelés az élelmiszerláncban

COM(2018) 179 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

A rendeletjavaslat (4) preambulumbekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében átfogóbb és folyamatos kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A kockázatelemzési eljárás egységességének és következetességének biztosítása érdekében ehhez az eljáráshoz az érdekelt felek közötti nyílt párbeszédnek kell társulnia. | Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében átfogóbb és folyamatos kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A
  közérdek elsődleges érvényesülésének, a
  kockázatelemzési eljárás egységességének és következetességének biztosítása érdekében ehhez az eljáráshoz az érdekelt felek
  , többek közt a fogyasztók és fogyasztói szervezetek
  közötti nyílt párbeszédnek kell társulnia. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében átfogóbb és folyamatos kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A kockázatelemzési eljárás egységességének és következetességének biztosítása érdekében ehhez az eljáráshoz az érdekelt felek közötti nyílt párbeszédnek kell társulnia.

Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében átfogóbb és folyamatos kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A
  közérdek elsődleges érvényesülésének, a
  kockázatelemzési eljárás egységességének és következetességének biztosítása érdekében ehhez az eljáráshoz az érdekelt felek
  , többek közt a fogyasztók és fogyasztói szervezetek
  közötti nyílt párbeszédnek kell társulnia.

2. módosítás

A rendeletjavaslat (8) preambulumbekezdése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (8) | Az általános tervnek azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget, illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia a következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(8)

Az általános tervnek azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget, illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia a következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat.

| (8) | Az általános tervnek azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget,
  a kockázatértékelésben észlelt bizonytalanságokat,
  illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia
  a kormányzás minden szintjén, így a helyi és regionális önkormányzatok szintjén is
  következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(8)

Az általános tervnek azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget,
  a kockázatértékelésben észlelt bizonytalanságokat,
  illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia
  a kormányzás minden szintjén, így a helyi és regionális önkormányzatok szintjén is
  következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat.

Indokolás

Az európai jogszabályok jelentős részét helyi és regionális önkormányzatok hajtják végre, ezért alapvető fontosságú, hogy e szerveket megfelelően bevonják a kommunikációs stratégia végrehajtásába, valamint hogy biztosítsák e stratégia koherenciáját.

3. módosítás

A 178/2002/EK rendelet új, 8a. cikke

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A kockázati kommunikáció céljai | A kockázati kommunikáció céljai |
| A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit: | A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit: |
| a) | a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési eljárás teljes ideje alatt; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A kockázati kommunikáció céljai

A kockázati kommunikáció céljai

A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit:

A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit:

a)

a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési eljárás teljes ideje alatt;

| a) | a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési eljárás teljes ideje alatt; |
| --- | --- |

a)

a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési eljárás teljes ideje alatt;

| b) | a következetesség és az átláthatóság elősegítése a kockázatkezelési ajánlások megfogalmazásában; |
| --- | --- |

b)

a következetesség és az átláthatóság elősegítése a kockázatkezelési ajánlások megfogalmazásában;

| b) | a következetesség és az átláthatóság elősegítése a kockázatkezelési ajánlások megfogalmazásában
  , a természet, az emberi egészség, az állatok és a környezet magas szintű védelmének megvalósítását tartva szem előtt
  ; |
| --- | --- |

b)

a következetesség és az átláthatóság elősegítése a kockázatkezelési ajánlások megfogalmazásában
  , a természet, az emberi egészség, az állatok és a környezet magas szintű védelmének megvalósítását tartva szem előtt
  ;

| c) | a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd alap biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd alap biztosítása;

| c) | a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd alap biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd alap biztosítása;

| d) | a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében; |
| --- | --- |

d)

a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében;

| d) | a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében; |
| --- | --- |

d)

a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében;

| e) | az összes érdekelt fél megfelelő bevonásának elősegítése; valamint |
| --- | --- |

e)

az összes érdekelt fél megfelelő bevonásának elősegítése; valamint

| e) | a nyilvánosság „veszély” és „kockázat” fogalmakról alkotott tudatosságának növelése, valamint annak elérése, hogy az emberek elfogadják a kockázatok és az előnyök közötti különböző kompromisszumokat; |
| --- | --- |

e)

a nyilvánosság „veszély” és „kockázat” fogalmakról alkotott tudatosságának növelése, valamint annak elérése, hogy az emberek elfogadják a kockázatok és az előnyök közötti különböző kompromisszumokat;

| f) | az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk érdekelt felekkel való megfelelő megosztásának biztosítása. |
| --- | --- |

f)

az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk érdekelt felekkel való megfelelő megosztásának biztosítása.

| f) | az összes érdekelt fél megfelelő bevonásának elősegítése
  , továbbá a köztük lévő kapcsolatok és kölcsönös tisztelet erősítése
  ; valamint |
| --- | --- |

f)

az összes érdekelt fél megfelelő bevonásának elősegítése
  , továbbá a köztük lévő kapcsolatok és kölcsönös tisztelet erősítése
  ; valamint

| g) | az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk érdekelt felekkel való megfelelő megosztásának biztosítása. |
| --- | --- |

g)

az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk érdekelt felekkel való megfelelő megosztásának biztosítása.

Indokolás

A „kockázat” és a „veszély” fogalmak különböző tagállami értelmezéseire és az ezzel összefüggő, politikai döntéshozók, tudományos körök, szabályozó szervek és a gyártó ágazat között zajló vitákra tekintettel rá kell mutatni arra, hogy mennyire fontos, hogy a nyilvánosság jobban tisztában legyen ezekkel a fogalmakkal, és gondoskodni kell arról, hogy az emberek értsék és elfogadják a kockázatok és az előnyök közötti kompromisszumokat.

4. módosítás

A 178/2002/EK rendelet 8c. új cikke

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A kockázati kommunikáció általános terve | A kockázati kommunikáció általános terve |
| 1.   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének létrehozásáról. | 1.   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének létrehozásáról. |
| 2.   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós
  és
  nemzeti szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve: | 2.   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós, nemzeti
  , regionális és helyi
  szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve: |
| a) | azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A kockázati kommunikáció általános terve

A kockázati kommunikáció általános terve

1.   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének létrehozásáról.

1.   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének létrehozásáról.

2.   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós
  és
  nemzeti szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve:

2.   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós, nemzeti
  , regionális és helyi
  szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve:

a)

azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek;

| a) | azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek; |
| --- | --- |

a)

azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek;

| b) | az érintett célcsoportok figyelembevételével azonosítja a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat; valamint |
| --- | --- |

b)

az érintett célcsoportok figyelembevételével azonosítja a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat; valamint

| b) | az érintett célcsoportok figyelembevételével azonosítja a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat; valamint |
| --- | --- |

b)

az érintett célcsoportok figyelembevételével azonosítja a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat; valamint

| c) | a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése és az érdekelt felek közötti nyílt párbeszéd biztosítása érdekében létrehozza a megfelelő mechanizmusokat. |
| --- | --- |

c)

a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése és az érdekelt felek közötti nyílt párbeszéd biztosítása érdekében létrehozza a megfelelő mechanizmusokat.

| c) | a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése és az érdekelt felek közötti nyílt párbeszéd biztosítása érdekében létrehozza a megfelelő mechanizmusokat. |
| --- | --- |

c)

a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése és az érdekelt felek közötti nyílt párbeszéd biztosítása érdekében létrehozza a megfelelő mechanizmusokat.

3.   A Bizottság [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két éven belül] elfogadja a kockázati kommunikáció általános tervét, valamint a műszaki és tudományos fejlődés, illetve a megszerzett tapasztalatok figyelembevételével gondoskodik annak aktualizálásáról.”;

3.   A Bizottság [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két éven belül] elfogadja a kockázati kommunikáció általános tervét, valamint a műszaki és tudományos fejlődés, illetve a megszerzett tapasztalatok figyelembevételével gondoskodik annak aktualizálásáról.”;

Indokolás

Indokolás

Ugyanaz, mint az 1. módosítás esetében.

5. módosítás

5. módosítás

39. cikk (2) bekezdés 1. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „39. cikk | „39. cikk |
| Titoktartás | Titoktartás |
| [...] | [...] |
| 1. | a tudományos támogatásra, többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„39. cikk

„39. cikk

„39. cikk

„39. cikk

Titoktartás

Titoktartás

[...]

[...]

1.

a tudományos támogatásra, többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások;

| 1. | a tudományos támogatásra, többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások
  , feltéve, hogy a kérelmező bizonyítja, hogy az ilyen módszer nincs káros hatással az egészségre és a környezetre
  ; |
| --- | --- |

1.

a tudományos támogatásra, többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások
  , feltéve, hogy a kérelmező bizonyítja, hogy az ilyen módszer nincs káros hatással az egészségre és a környezetre
  ;

, feltéve, hogy a kérelmező bizonyítja, hogy az ilyen módszer nincs káros hatással az egészségre és a környezetre

[...]

[...]

Indokolás

Indokolás

A módosítás célja, hogy jobban figyelembe vegye az egészség és a környezet védelmét.

6. módosítás

6. módosítás

39. cikk (4) bekezdés b) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „39. cikk | „39. cikk |
| Titoktartás | Titoktartás |
| [...] | [...] |
| (4)   A (2) és a (3) bekezdés ellenére az alábbi információkat nyilvánosságra hozzák: | (4)   A (2) és a (3) bekezdés ellenére az alábbi információkat nyilvánosságra hozzák: |
| [...] | [...] |
| a Hatóság által nyújtott és
  előrelátható egészségügyi
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos támogatások, többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk.”; | b) | a Hatóság által nyújtott és
  az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre gyakorolt potenciális
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos támogatások, többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk.”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„39. cikk

„39. cikk

„39. cikk

„39. cikk

Titoktartás

Titoktartás

[...]

[...]

(4)   A (2) és a (3) bekezdés ellenére az alábbi információkat nyilvánosságra hozzák:

(4)   A (2) és a (3) bekezdés ellenére az alábbi információkat nyilvánosságra hozzák:

[...]

[...]

a Hatóság által nyújtott és
  előrelátható egészségügyi
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos támogatások, többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk.”;

előrelátható egészségügyi

b)

a Hatóság által nyújtott és
  az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre gyakorolt potenciális
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos támogatások, többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk.”;

az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre gyakorolt potenciális

Indokolás

Indokolás

A módosítás célja, hogy jobban figyelembe vegye az egészség és a környezet védelmét.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Háttér

Háttér

| 1. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy átláthatóbbá és fenntarthatóbbá tegye az európai kockázatértékelést az élelmiszerláncban, amiáltal világosabbá válnak az átláthatóság szabályai, elsősorban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a kockázatértékeléseiben felhasznált tudományos kutatásai vonatkozásában, javul az EFSA hivatalának irányítása, megerősödik a tagállamok és az EFSA közötti tudományos együttműködés, illetve a tagállamok bevonása a Hatóság tudományos tevékenységébe, valamint átfogó és hatékony kommunikációs stratégia alakul ki a kockázatok terén; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy átláthatóbbá és fenntarthatóbbá tegye az európai kockázatértékelést az élelmiszerláncban, amiáltal világosabbá válnak az átláthatóság szabályai, elsősorban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) a kockázatértékeléseiben felhasznált tudományos kutatásai vonatkozásában, javul az EFSA hivatalának irányítása, megerősödik a tagállamok és az EFSA közötti tudományos együttműködés, illetve a tagállamok bevonása a Hatóság tudományos tevékenységébe, valamint átfogó és hatékony kommunikációs stratégia alakul ki a kockázatok terén;

| 2. | úgy véli, hogy e kezdeményezés pozitív lépés a megfelelő irányba, bár maradtak kétségek a tekintetben, hogy a javasolt változások lehetővé teszik-e a szabályozott termékeket és anyagokat illető kockázatértékelés során felhasznált tanulmányok és adatok független tudományos felülvizsgálatát, tekintettel a jelenlegi jogi adatvédelmi keretre és titoktartási szabályokra; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy e kezdeményezés pozitív lépés a megfelelő irányba, bár maradtak kétségek a tekintetben, hogy a javasolt változások lehetővé teszik-e a szabályozott termékeket és anyagokat illető kockázatértékelés során felhasznált tanulmányok és adatok független tudományos felülvizsgálatát, tekintettel a jelenlegi jogi adatvédelmi keretre és titoktartási szabályokra;

| 3. | megállapítja, hogy a jelen jogalkotási javaslat reagál az Európai Bizottság által az élelmiszerjogról szóló 178/2002/EK rendelet (1) kapcsán végzett célravezetőségi vizsgálat eredményeire, valamint a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” című európai polgári kezdeményezésre, valamint hogy ezáltal több ágazati jogszabály is módosul; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jelen jogalkotási javaslat reagál az Európai Bizottság által az élelmiszerjogról szóló 178/2002/EK rendelet (1

| 4. | rámutat arra, hogy a 178/2002/EK tanácsi rendelet célravezetőségi vizsgálata során megállapították, hogy a polgárok az élelmiszertörvényt illetően átláthatóbb kockázatértékelési folyamatot, valamint a kockázatértékelésből kiinduló átláthatóbb döntéshozatali eljárást igényelnek. Ezeken kívül a célravezetőségi vizsgálat összefoglalóiban további olyan területeket is azonosítottak, amelyekben változás szükséges – ilyen konkrétan az EFSA irányítása (negatív jelek arra vonatkozóan, hogy képes-e megőrizni a tudományos tanulmányok magas minőségét és függetlenségét, valamint az, hogy szükség van az összes tagállammal való együttműködés megerősítésére), továbbá általában véve a kockázatról való elégtelen kommunikáció; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a 178/2002/EK tanácsi rendelet célravezetőségi vizsgálata során megállapították, hogy a polgárok az élelmiszertörvényt illetően átláthatóbb kockázatértékelési folyamatot, valamint a kockázatértékelésből kiinduló átláthatóbb döntéshozatali eljárást igényelnek. Ezeken kívül a célravezetőségi vizsgálat összefoglalóiban további olyan területeket is azonosítottak, amelyekben változás szükséges – ilyen konkrétan az EFSA irányítása (negatív jelek arra vonatkozóan, hogy képes-e megőrizni a tudományos tanulmányok magas minőségét és függetlenségét, valamint az, hogy szükség van az összes tagállammal való együttműködés megerősítésére), továbbá általában véve a kockázatról való elégtelen kommunikáció;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az uniós szintű kockázatértékelést az EFSA végzi, amelyet az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló rendelettel hoztak létre. Az EFSA független tudományos szerv, amelynek feladata az Unión belüli élelmiszer- és takarmánybiztonság szempontjainak szakértői felülvizsgálata az Európai Bizottság, a tagállamok vagy az Európai Parlament kérésére, illetve saját kezdeményezésből, miközben a kockázatértékelés a kockázatkezeléstől elkülönítve történik, amely utóbbiért elsősorban az Európai Bizottság felelős; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az uniós szintű kockázatértékelést az EFSA végzi, amelyet az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló rendelettel hoztak létre. Az EFSA független tudományos szerv, amelynek feladata az Unión belüli élelmiszer- és takarmánybiztonság szempontjainak szakértői felülvizsgálata az Európai Bizottság, a tagállamok vagy az Európai Parlament kérésére, illetve saját kezdeményezésből, miközben a kockázatértékelés a kockázatkezeléstől elkülönítve történik, amely utóbbiért elsősorban az Európai Bizottság felelős;

Az uniós kockázatértékelési folyamat átláthatósága, függetlensége és megbízhatósága

Az uniós kockázatértékelési folyamat átláthatósága, függetlensége és megbízhatósága

| 6. | rámutat arra a tényre, hogy a polgárok és más érdekelt felek aggodalmukat fejezték ki azoknak az iparág által összeállított tanulmányoknak és adatoknak az átláthatóságával és függetlenségével kapcsolatban, amelyeket az EFSA a szabályozott termékek és anyagok jóváhagyásával összefüggésben végzett kockázatelemzésre felhasznál; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra a tényre, hogy a polgárok és más érdekelt felek aggodalmukat fejezték ki azoknak az iparág által összeállított tanulmányoknak és adatoknak az átláthatóságával és függetlenségével kapcsolatban, amelyeket az EFSA a szabályozott termékek és anyagok jóváhagyásával összefüggésben végzett kockázatelemzésre felhasznál;

| 7. | elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslata tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslata tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 8. | megállapítja, hogy a jóváhagyás jelenlegi folyamata során a kérelmező (a gyártó ágazat) közvetlenül rendeli meg azokat a tanulmányokat, amelyeket a kérelemhez szükséges dokumentációnak tartalmaznia kell. Ez a jelenlegi koncepció azon az elgondoláson alapul, hogy közpénzeket nem kellene olyan tanulmányok készítésére fordítani, amelyek végeredményben a gyártó ágazatot segíthetnék a termék forgalomba hozása során; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a jóváhagyás jelenlegi folyamata során a kérelmező (a gyártó ágazat) közvetlenül rendeli meg azokat a tanulmányokat, amelyeket a kérelemhez szükséges dokumentációnak tartalmaznia kell. Ez a jelenlegi koncepció azon az elgondoláson alapul, hogy közpénzeket nem kellene olyan tanulmányok készítésére fordítani, amelyek végeredményben a gyártó ágazatot segíthetnék a termék forgalomba hozása során;

| 9. | hangsúlyozza, hogy ennek eredményeképp a kockázatértékeléshez felhasznált szakvélemények és tartalmuk szellemi tulajdonjogával a gyártó ágazat rendelkezik, így a független tudományos kutatás valószínűleg nem lesz lehetséges, figyelembe véve az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló rendelet 38. cikke új 1a. bekezdésében foglaltakat, miszerint „az (1) bekezdés c) pontjában említett információk nyilvánosságra hozatala nem tekinthető az érintett adatokra és információkra vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos engedélynek vagy licencnek, és azok tartalma nem használható fel, nem sokszorosítható, illetve semmilyen más módon nem aknázható ki”; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy ennek eredményeképp a kockázatértékeléshez felhasznált szakvélemények és tartalmuk szellemi tulajdonjogával a gyártó ágazat rendelkezik, így a független tudományos kutatás valószínűleg nem lesz lehetséges, figyelembe véve az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló rendelet 38. cikke új 1a. bekezdésében foglaltakat, miszerint „az (1) bekezdés c) pontjában említett információk nyilvánosságra hozatala nem tekinthető az érintett adatokra és információkra vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos engedélynek vagy licencnek, és azok tartalma nem használható fel, nem sokszorosítható, illetve semmilyen más módon nem aknázható ki”;

| 10. | megjegyzi, hogy amennyiben a független kutatók nem kapnak lehetőséget megállapításaik nyilvánosságra hozatalára, nem lesznek motiváltak arra, hogy felülvizsgálják az EFSA kockázatértékelési kutatásaiban felhasznált tanulmányok eredményeit; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy amennyiben a független kutatók nem kapnak lehetőséget megállapításaik nyilvánosságra hozatalára, nem lesznek motiváltak arra, hogy felülvizsgálják az EFSA kockázatértékelési kutatásaiban felhasznált tanulmányok eredményeit;

| 11. | megállapítja, hogy ahhoz, hogy a független kutatók képesek legyenek az elemzések érvényességének értékelésére és a kutatások eredményeinek reprodukálására, illetve további új megállapítások tételére, különösen fontos, hogy ne csak az adatokhoz, hanem az eredmények kinyeréséhez használt szoftverhez is hozzáférhessenek. Ezért rendkívül hasznos lenne tisztázni, hogy az Európai Bizottság és az EFSA hogyan viszonyul a szponzorált tanulmányok során használt saját szoftverhez való hozzáférés kérdéséhez, figyelembe véve különösen az EFSA-nak azt a kinyilvánított célját, hogy lehetővé akarja tenni kutatási eredményeinek reprodukálását; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy ahhoz, hogy a független kutatók képesek legyenek az elemzések érvényességének értékelésére és a kutatások eredményeinek reprodukálására, illetve további új megállapítások tételére, különösen fontos, hogy ne csak az adatokhoz, hanem az eredmények kinyeréséhez használt szoftverhez is hozzáférhessenek. Ezért rendkívül hasznos lenne tisztázni, hogy az Európai Bizottság és az EFSA hogyan viszonyul a szponzorált tanulmányok során használt saját szoftverhez való hozzáférés kérdéséhez, figyelembe véve különösen az EFSA-nak azt a kinyilvánított célját, hogy lehetővé akarja tenni kutatási eredményeinek reprodukálását;

| 12. | továbbá azt is megjegyzi, hogy a gyakorlat megmutatta, a nyilvánosság azon információkhoz és adatokhoz való hozzáférése, amelyek lehetővé tennék egy bizonyos anyag biztonságosságát illető értékelés helyességének ellenőrzését, nem feltétlenül egyszerű, és szükségessé teheti az EU igazságügyi hatóságainak beavatkozását (2); |
| --- | --- |

12.

továbbá azt is megjegyzi, hogy a gyakorlat megmutatta, a nyilvánosság azon információkhoz és adatokhoz való hozzáférése, amelyek lehetővé tennék egy bizonyos anyag biztonságosságát illető értékelés helyességének ellenőrzését, nem feltétlenül egyszerű, és szükségessé teheti az EU igazságügyi hatóságainak beavatkozását (2

| 13. | e tekintetben emlékeztet arra, hogy az az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2011/EK rendelet 12. cikke lehetővé teszi a proaktív közzétételt, sőt arra ösztönöz; úgy véli, hogy az információkhoz való nyilvános hozzáférést illető uniós szabályokat az EU valamennyi tudományos tanácsadó szervének koherensen érvényesítenie kellene, emellett a kiszámíthatóság érdekében koherens proaktív politikát kellene követniük az információk közzététele terén; |
| --- | --- |

13.

e tekintetben emlékeztet arra, hogy az az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2011/EK rendelet 12. cikke lehetővé teszi a proaktív közzétételt, sőt arra ösztönöz; úgy véli, hogy az információkhoz való nyilvános hozzáférést illető uniós szabályokat az EU valamennyi tudományos tanácsadó szervének koherensen érvényesítenie kellene, emellett a kiszámíthatóság érdekében koherens proaktív politikát kellene követniük az információk közzététele terén;

| 14. | ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az Európai Gyógyszerügynökség saját, a nyilvános ellenőrzés lehetővé tételét és a közegészségügy érdekében végzett jövőbeli kutatásokban az új ismeretek érvényesítését célzó 0070 sz. politikájának keretén belül (3) 2016-ban egy iránymutató dokumentumot tett közzé az ügynökség proaktív politikájáról a klinikai adatokat érintő információk közzététele területén; |
| --- | --- |

14.

ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az Európai Gyógyszerügynökség saját, a nyilvános ellenőrzés lehetővé tételét és a közegészségügy érdekében végzett jövőbeli kutatásokban az új ismeretek érvényesítését célzó 0070 sz. politikájának keretén belül (3

| 15. | támogatja az EFSA által megrendelt tanulmányok jegyzékének létrehozására vonatkozó javaslatot, ezzel ugyanis megelőzhető lenne a tudományos kutatások eredményeinek tendenciózus publikálása és fontos biztonsági adatok visszatartása; megjegyzi, hogy létezik már egy ilyen uniós jegyzék a gyógyszerek klinikai vizsgálatára vonatkozóan (4); |
| --- | --- |

15.

támogatja az EFSA által megrendelt tanulmányok jegyzékének létrehozására vonatkozó javaslatot, ezzel ugyanis megelőzhető lenne a tudományos kutatások eredményeinek tendenciózus publikálása és fontos biztonsági adatok visszatartása; megjegyzi, hogy létezik már egy ilyen uniós jegyzék a gyógyszerek klinikai vizsgálatára vonatkozóan (4

| 16. | az adatok bizalmasságának megítélésével összefüggésben fontosnak tartja a harmonizálást, ezért ennek a kötelességnek a tagállamokra való átruházását nem tartja a legjobb megoldásnak. Az adatok bizalmasságáról az EFSA-nak kellene döntenie, ezáltal biztosítható lenne az egységes hozzáállás az ezen érzékeny kérdést illető kérelmek elbírálásához. |
| --- | --- |

16.

az adatok bizalmasságának megítélésével összefüggésben fontosnak tartja a harmonizálást, ezért ennek a kötelességnek a tagállamokra való átruházását nem tartja a legjobb megoldásnak. Az adatok bizalmasságáról az EFSA-nak kellene döntenie, ezáltal biztosítható lenne az egységes hozzáállás az ezen érzékeny kérdést illető kérelmek elbírálásához.

Az Unió-beli kockázatértékelési folyamat fenntarthatósága és az EFSA igazgatása

Az Unió-beli kockázatértékelési folyamat fenntarthatósága és az EFSA igazgatása

| 17. | üdvözli, hogy e jogalkotási javaslat egyik célja az EFSA irányításának javítása, a tagállamok tudományos együttműködésének megerősítése az EFSA-val, valamint részvételük növelése a Hatóság tudományos tevékenységében; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy e jogalkotási javaslat egyik célja az EFSA irányításának javítása, a tagállamok tudományos együttműködésének megerősítése az EFSA-val, valamint részvételük növelése a Hatóság tudományos tevékenységében;

| 18. | támogatja az EFSA költségvetésének annak érdekében történő jelentős növelését, hogy végrehajthassa új feladatait, például azt, hogy rendkívüli körülmények esetén független ellenőrző vizsgálatokra adjon megbízást, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy elegendő pénzügyi eszközt kell az EFSA-nak biztosítani ahhoz, hogy alapfeladatait akadályok nélkül teljesíthesse; |
| --- | --- |

18.

támogatja az EFSA költségvetésének annak érdekében történő jelentős növelését, hogy végrehajthassa új feladatait, például azt, hogy rendkívüli körülmények esetén független ellenőrző vizsgálatokra adjon megbízást, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy elegendő pénzügyi eszközt kell az EFSA-nak biztosítani ahhoz, hogy alapfeladatait akadályok nélkül teljesíthesse;

| 19. | üdvözli az EFSA igazgatótanácsa összetételének és az EFSA külső értékelési eljárásának az Unió decentralizált ügynökségeire vonatkozó 2012-es intézményközi közös nyilatkozat mellékletében meghatározott közös megközelítéssel való összehangolását; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az EFSA igazgatótanácsa összetételének és az EFSA külső értékelési eljárásának az Unió decentralizált ügynökségeire vonatkozó 2012-es intézményközi közös nyilatkozat mellékletében meghatározott közös megközelítéssel való összehangolását;

| 20. | megjegyzi, hogy jelenleg az ESFA igazgatótanácsának 14 választott tagja van, és a beterjesztett javaslat szerint 35-nek kellene lennie. Valamennyi tagállamnak saját képviselőt és képviselő-helyettest kellene kineveznie, amivel a tagállamok nagyobb részt vállalnának ez EFSA igazgatásában. Az Európai Bizottság két tagot nevez ki, az Európai Parlament egy képviselőt, négy tag pedig a civil társadalom és az élelmiszerlánc érdekeit képviseli majd; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy jelenleg az ESFA igazgatótanácsának 14 választott tagja van, és a beterjesztett javaslat szerint 35-nek kellene lennie. Valamennyi tagállamnak saját képviselőt és képviselő-helyettest kellene kineveznie, amivel a tagállamok nagyobb részt vállalnának ez EFSA igazgatásában. Az Európai Bizottság két tagot nevez ki, az Európai Parlament egy képviselőt, négy tag pedig a civil társadalom és az élelmiszerlánc érdekeit képviseli majd;

| 21. | rámutat arra, hogy a megfelelő emberi erőforrás hiánya esetén, elsősorban a kisebb tagállamok esetében (tagállamonként akár 12 nemzeti szakértőt is ki kell nevezni), a javaslat engedélyezi annak lehetőségét, hogy az EFSA tudományos paneljeibe más tagállamokból is válasszanak szakértőket, ez azonban megzavarná az összes tagállammal kialakított együttműködés megcélzott egyensúlyát; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy a megfelelő emberi erőforrás hiánya esetén, elsősorban a kisebb tagállamok esetében (tagállamonként akár 12 nemzeti szakértőt is ki kell nevezni), a javaslat engedélyezi annak lehetőségét, hogy az EFSA tudományos paneljeibe más tagállamokból is válasszanak szakértőket, ez azonban megzavarná az összes tagállammal kialakított együttműködés megcélzott egyensúlyát;

A kockázatokról folytatott jobb kommunikáció

A kockázatokról folytatott jobb kommunikáció

| 22. | üdvözli azt a tényt, amely szerint a kockázatokról való, az Európai Bizottság javaslatában szereplő módon történő tájékoztatásról szóló általános terv figyelembe veszi a kockázat megítélését, és ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a nagyközönség tudatosságának erősítése a „veszély” és „kockázat” fogalmakat illetően; |
| --- | --- |

22.

üdvözli azt a tényt, amely szerint a kockázatokról való, az Európai Bizottság javaslatában szereplő módon történő tájékoztatásról szóló általános terv figyelembe veszi a kockázat megítélését, és ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a nagyközönség tudatosságának erősítése a „veszély” és „kockázat” fogalmakat illetően;

| 23. | megállapítja, hogy a szabályozott termékek értékelésének és jóváhagyásának egységes alapelvei ellenére bizonyos anyagok szabályozását illetően markáns különbségek tapasztalhatók a tagállamok között, ami a „veszély” és a „kockázat” fogalmainak eltérő értelmezéséből, valamint a konkrét kockázat társadalmi elfogadásának eltérő mértékéből eredhet; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a szabályozott termékek értékelésének és jóváhagyásának egységes alapelvei ellenére bizonyos anyagok szabályozását illetően markáns különbségek tapasztalhatók a tagállamok között, ami a „veszély” és a „kockázat” fogalmainak eltérő értelmezéséből, valamint a konkrét kockázat társadalmi elfogadásának eltérő mértékéből eredhet;

| 24. | rámutat az európai politikai döntéshozókba vetett bizalom általános visszaesésére, és hangsúlyozza, hogy a nyilvánosság bizalmának foka az egyik legfontosabb olyan változó, amely magyarázza, hogy a közvélemény az egyes kockázatokat miként értékeli (5). Amennyiben a közvélemény bízik a politikai döntéshozókban és a szabályozó szervekben, a kockázatokat kevésbé súlyosnak fogja értékelni, mint ha nem bízik; |
| --- | --- |

24.

rámutat az európai politikai döntéshozókba vetett bizalom általános visszaesésére, és hangsúlyozza, hogy a nyilvánosság bizalmának foka az egyik legfontosabb olyan változó, amely magyarázza, hogy a közvélemény az egyes kockázatokat miként értékeli (5

| 25. | ezért támogatja azt az elgondolást, hogy növelni kell a polgároknak és az érdekelt feleknek az EU élelmiszer-biztonságot illető megközelítésének átláthatóságába és fenntarthatóságába vetett bizalmát, mindenekelőtt a kockázatértékeléssel összefüggésben, fenntartva ugyanakkor, hogy a kockázatokra vonatkozó kommunikáció stratégiájának hatékonyságához a nyilvánosság proaktív és hatékony módon történő bevonására és annak biztosítására van szükség, hogy a nyilvánosság értse és elfogadja a kockázatok és az előnyök közötti kompromisszumokat; |
| --- | --- |

25.

ezért támogatja azt az elgondolást, hogy növelni kell a polgároknak és az érdekelt feleknek az EU élelmiszer-biztonságot illető megközelítésének átláthatóságába és fenntarthatóságába vetett bizalmát, mindenekelőtt a kockázatértékeléssel összefüggésben, fenntartva ugyanakkor, hogy a kockázatokra vonatkozó kommunikáció stratégiájának hatékonyságához a nyilvánosság proaktív és hatékony módon történő bevonására és annak biztosítására van szükség, hogy a nyilvánosság értse és elfogadja a kockázatok és az előnyök közötti kompromisszumokat;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az EU kockázati kommunikációs stratégiájának inkluzívnak kell lennie, és biztosítania kell, hogy a kormányzás valamennyi szintjét – a központi kormányzattól egészen a helyi és regionális önkormányzatok szintjéig –, a további érdekelt szereplőkkel együtt, kellő mértékben bevonják a folyamatba az élelmiszerlánccal kapcsolatos kockázatokkal foglalkozó koherens kommunikációs stratégia biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az EU kockázati kommunikációs stratégiájának inkluzívnak kell lennie, és biztosítania kell, hogy a kormányzás valamennyi szintjét – a központi kormányzattól egészen a helyi és regionális önkormányzatok szintjéig –, a további érdekelt szereplőkkel együtt, kellő mértékben bevonják a folyamatba az élelmiszerlánccal kapcsolatos kockázatokkal foglalkozó koherens kommunikációs stratégia biztosítása érdekében;

| 27. | figyelmeztet arra, hogy a benyújtott javaslat elemzése és eddigi megvitatása alapján szem előtt kell tartani a várhatóan megnövekedő adminisztratív terheket, a nemzeti szakértők iránti, az EFSA igazgatótanácsi tagságuk és az EFSA tudományos paneljeiben végzett tevékenységük kapcsán felmerülő megnövekedett igényt, a nemzeti szakértők kinevezését illető esetleges politikai befolyást, annak az EFSA függetlenségére gyakorolt esetleges hatásaival együtt, valamint a tagállamokat érintő jelentős pénzügyi hatást az EFSA tevékenységéhez szükséges költségvetés jelentős megnövekedése következtében, a brexit már előrelátható, költségvetést illető következményeivel összefüggésben is. |
| --- | --- |

27.

figyelmeztet arra, hogy a benyújtott javaslat elemzése és eddigi megvitatása alapján szem előtt kell tartani a várhatóan megnövekedő adminisztratív terheket, a nemzeti szakértők iránti, az EFSA igazgatótanácsi tagságuk és az EFSA tudományos paneljeiben végzett tevékenységük kapcsán felmerülő megnövekedett igényt, a nemzeti szakértők kinevezését illető esetleges politikai befolyást, annak az EFSA függetlenségére gyakorolt esetleges hatásaival együtt, valamint a tagállamokat érintő jelentős pénzügyi hatást az EFSA tevékenységéhez szükséges költségvetés jelentős megnövekedése következtében, a brexit már előrelátható, költségvetést illető következményeivel összefüggésben is.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  1. Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.

1

(2)  Hautala és társai kontra EFSA (T-329/17. sz. ügy), 2017. május 24-én benyújtott kereset.

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf.

3

(4)  Az Európai Gyógyszerügynökség által kezelt „klinikai vizsgálatok uniós adatbázisa” (EudraCT).

4

(5)  A Ragnar Löfstedt és más kutatók által a kockázatkommunikáció és kockázatkezelés területén végzett kutatások alapján.

5

---

| 21.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 461/232

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Új megállapodás a fogyasztói érdekekért

(2018/C 461/20)

| Főelőadó: | Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), Victoria (Rabat) képviselő-testületének tagja (Gozo) |
| --- | --- |
| Referenciadokumentumok: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti eljárásokról és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
  COM(2018) 184 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése érdekében a 93/13/EGK irányelv (1993. április 5.), a 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról
  COM(2018) 185 final
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Új megállapodás a fogyasztói érdekekért
  COM(2018) 183 final |

Főelőadó:

Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), Victoria (Rabat) képviselő-testületének tagja (Gozo)

Referenciadokumentumok:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti eljárásokról és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2018) 184 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése érdekében a 93/13/EGK irányelv (1993. április 5.), a 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

COM(2018) 185 final

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Új megállapodás a fogyasztói érdekekért

COM(2018) 183 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti eljárásokról és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(COM/2018/0184 final – 2018/089 (COD))

1. módosítás

2. fejezet 6. cikk (1) bekezdés – a következőképpen módosítandó:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az 5. cikk (3) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított egységek jogosultak legyenek képviseleti eljárások indítására olyan jogorvoslati határozat érdekében, amely a kereskedő számára előírják többek között a kártérítést, a javítást, a cserét, az árcsökkentést, a szerződés megszüntetését vagy adott esetben a kifizetett ár visszatérítését. A tagállamok előírhatják a meghatalmazást az érintett fogyasztók részéről a
  megállapító döntés vagy a
  jogorvoslati határozat meghozatala előtt. | Az 5. cikk (3) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított egységek jogosultak legyenek képviseleti eljárások indítására olyan jogorvoslati határozat érdekében, amely a kereskedő számára előírják többek között a kártérítést, a javítást, a cserét, az árcsökkentést, a szerződés megszüntetését vagy adott esetben a kifizetett ár visszatérítését. A tagállamok előírhatják a meghatalmazást az érintett fogyasztók részéről a jogorvoslati határozat meghozatala előtt. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az 5. cikk (3) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított egységek jogosultak legyenek képviseleti eljárások indítására olyan jogorvoslati határozat érdekében, amely a kereskedő számára előírják többek között a kártérítést, a javítást, a cserét, az árcsökkentést, a szerződés megszüntetését vagy adott esetben a kifizetett ár visszatérítését. A tagállamok előírhatják a meghatalmazást az érintett fogyasztók részéről a
  megállapító döntés vagy a
  jogorvoslati határozat meghozatala előtt.

Az 5. cikk (3) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított egységek jogosultak legyenek képviseleti eljárások indítására olyan jogorvoslati határozat érdekében, amely a kereskedő számára előírják többek között a kártérítést, a javítást, a cserét, az árcsökkentést, a szerződés megszüntetését vagy adott esetben a kifizetett ár visszatérítését. A tagállamok előírhatják a meghatalmazást az érintett fogyasztók részéről a jogorvoslati határozat meghozatala előtt.

Indokolás

Az érintett fogyasztók meghatalmazását csak akkor lehet előírni, ha a feljogosított egység jogorvoslati határozatot kér. Olyan megállapító döntések esetében, ahol a jogsértést vizsgálják, nem kell előírni meghatalmazást a fogyasztók részéről. Ez megfelel az 5. cikk (2) bekezdésének, amely kimondja: „A jogsértés megszüntetésére irányuló határozat kérelmezése érdekében (így beleértve az olyan jogsértés megszüntetésére irányuló határozatot is, amely azt vizsgálja, hogy a gyakorlat jogsértés-e) a feljogosított egységeknek nem kell megszerezniük az érintett fogyasztók megbízását, vagy bizonyítékot szolgáltatniuk az érintett fogyasztókat ért tényleges veszteségről vagy kárról, illetve a kereskedő szándékosságáról vagy gondatlanságáról”.

2. módosítás

3. fejezet 18. cikk (2) bekezdés – törlendő

Nyomon követés és értékelés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Legkésőbb az ezen irányelv hatálybalépését követő egy éven belül a Bizottság értékeli, hogy a légi és a vasúti utasok jogaira vonatkozó szabályok az ezen irányelvben előírtakhoz hasonló mértékben védik-e a fogyasztók jogait. Amennyiben ez az eset áll fenn, a Bizottság megfelelő javaslatokat kíván tenni, amelyek különösen az I. melléklet 10. és 15. pontjában említett aktusok ezen irányelv 2. cikkében meghatározott hatálya alól való kivonásából állhatnak. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Legkésőbb az ezen irányelv hatálybalépését követő egy éven belül a Bizottság értékeli, hogy a légi és a vasúti utasok jogaira vonatkozó szabályok az ezen irányelvben előírtakhoz hasonló mértékben védik-e a fogyasztók jogait. Amennyiben ez az eset áll fenn, a Bizottság megfelelő javaslatokat kíván tenni, amelyek különösen az I. melléklet 10. és 15. pontjában említett aktusok ezen irányelv 2. cikkében meghatározott hatálya alól való kivonásából állhatnak.

Indokolás

Elengedhetetlen a javaslat széles körű hatályának megtartása, beleértve az utasok jogait is.

3.
  módosítás

I. melléklet – a következőképpen módosítandó:

A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT UNIÓS JOGI RENDELKEZÉSEK FELSOROLÁSA

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| | (60) | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelve a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.). |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

[...]

[...]

(60)

Indokolás

Az irányelv hatályát ki kellene terjeszteni, hogy valódi hatást érjen el azokon a területeken, ahol tömeges károkozás történik, és így a fogyasztók és a polgárok számára káros valamennyi gyakorlatot lefedje.

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése érdekében a 93/13/EGK irányelv (1993. április 5.), a 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

(COM(2018) 185 final – 2018/0090(COD))

4.
  módosítás

(2) preambulumbekezdés – új pont beillesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Az egyre szélesebb körű digitalizáció átalakítja életünk alapjait. A digitális korszakban óriási hatalmi átrendeződések mennek végbe az egyének, kormányok és vállalatok között. A technikai fejlődésnek azonban mindig az emberiség szolgálatában kell maradnia a digitális korban.




  A digitális világ kialakítása európai feladatot is kell hogy jelentsen, hogy az Európai Unió a 21. században sikeresen megvédhesse a szabadságot, az igazságosságot és a szolidaritást.




  Az alapvető jogokat és a demokratikus elveket a digitális világban is biztosítani kell a jogállamiság révén, valamint arra kötelezve az állami és nem állami szereplőket, hogy szavatolják az alapjogok alkalmazását a digitális világban, így teremtve meg a jogállamiság alapjait a digitális korszakban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az egyre szélesebb körű digitalizáció átalakítja életünk alapjait. A digitális korszakban óriási hatalmi átrendeződések mennek végbe az egyének, kormányok és vállalatok között. A technikai fejlődésnek azonban mindig az emberiség szolgálatában kell maradnia a digitális korban.

A digitális világ kialakítása európai feladatot is kell hogy jelentsen, hogy az Európai Unió a 21. században sikeresen megvédhesse a szabadságot, az igazságosságot és a szolidaritást.

Az alapvető jogokat és a demokratikus elveket a digitális világban is biztosítani kell a jogállamiság révén, valamint arra kötelezve az állami és nem állami szereplőket, hogy szavatolják az alapjogok alkalmazását a digitális világban, így teremtve meg a jogállamiság alapjait a digitális korszakban.

Indokolás

Az EU Digitális Alapjogi Chartájának (https://digitalcharta.eu) preambulumára tekintettel azonosítani kell a demokratikus, alkotmányos és alapvető jogok azon kihívásait, amelyek a digitalizálódási folyamat eredményeként jelennek meg.

5.
  módosítás

(5) preambulumbekezdés – új pont beillesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban a szolgáltatásnyújtás uniós szerződésekben garantált szabadsága korlátozható a közérdeken alapuló kényszerítő okokból, például a fogyasztóvédelem magas szintjének elérése érdekében, amennyiben ezek a korlátozások indokoltak, arányosak és szükségszerűek. A tagállamok ezért hozhatnak bizonyos intézkedéseket az olyan fogyasztóvédelmi szabályaiknak való megfelelés biztosítása céljából, amelyekre nem vonatkozik ez az irányelv. A tagállamok által a nemzeti fogyasztóvédelmi rendszereik érvényesülése érdekében hozott intézkedéseknek, ideértve pl. a szerencsejátékok reklámozását, az uniós esetjognak megfelelően az elérni kívánt célt tekintve arányosnak és szükségszerűnek kell lenniük. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban a szolgáltatásnyújtás uniós szerződésekben garantált szabadsága korlátozható a közérdeken alapuló kényszerítő okokból, például a fogyasztóvédelem magas szintjének elérése érdekében, amennyiben ezek a korlátozások indokoltak, arányosak és szükségszerűek. A tagállamok ezért hozhatnak bizonyos intézkedéseket az olyan fogyasztóvédelmi szabályaiknak való megfelelés biztosítása céljából, amelyekre nem vonatkozik ez az irányelv. A tagállamok által a nemzeti fogyasztóvédelmi rendszereik érvényesülése érdekében hozott intézkedéseknek, ideértve pl. a szerencsejátékok reklámozását, az uniós esetjognak megfelelően az elérni kívánt célt tekintve arányosnak és szükségszerűnek kell lenniük.

Indokolás

Magától értetődik.

6.
  módosítás

(18) preambulumbekezdés – a következőképpen módosítandó

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 2011/83/EU irányelv alkalmazásában az online piacok meghatározásának meg kell egyeznie az 524/2013/EU rendeletben (1)

  és az (EU) 2016/1148 irányelvben

   (2) szereplő meghatározással. Ugyanakkor szükség van a meghatározás korszerűsítésére és technológiai szempontból semlegessé tételére, hogy az új technológiákra is kiterjedjen. Ezért helyénvaló a „weboldal” megnevezés helyettesítése az (EU) 2018/302 rendeletben (3) használt „online interfész” kifejezéssel. | A 2011/83/EU irányelv alkalmazásában az online piacok meghatározásának meg kell egyeznie az 524/2013/EU rendeletben (1) szereplő meghatározással. Ugyanakkor szükség van a meghatározás korszerűsítésére és technológiai szempontból semlegessé tételére, hogy az új technológiákra is kiterjedjen. Ezért helyénvaló a „weboldal” megnevezés helyettesítése az (EU) 2018/302 rendeletben (2) használt „online interfész” kifejezéssel.
  Az online piacok által biztosított informatikai szolgáltatások magukban foglalhatják a tranzakciók feldolgozását, az adatok összesítését vagy a felhasználói profilok létrehozását. Az alkalmazásokat online értékesítő üzleteket, amelyek harmadik felek alkalmazásainak vagy szoftvereknek a digitális terjesztését teszik lehetővé, az online piac egy fajtájának kell tekinteni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 2011/83/EU irányelv alkalmazásában az online piacok meghatározásának meg kell egyeznie az 524/2013/EU rendeletben (1)

  és az (EU) 2016/1148 irányelvben

   (2) szereplő meghatározással. Ugyanakkor szükség van a meghatározás korszerűsítésére és technológiai szempontból semlegessé tételére, hogy az új technológiákra is kiterjedjen. Ezért helyénvaló a „weboldal” megnevezés helyettesítése az (EU) 2018/302 rendeletben (3) használt „online interfész” kifejezéssel.

A 2011/83/EU irányelv alkalmazásában az online piacok meghatározásának meg kell egyeznie az 524/2013/EU rendeletben (1) szereplő meghatározással. Ugyanakkor szükség van a meghatározás korszerűsítésére és technológiai szempontból semlegessé tételére, hogy az új technológiákra is kiterjedjen. Ezért helyénvaló a „weboldal” megnevezés helyettesítése az (EU) 2018/302 rendeletben (2) használt „online interfész” kifejezéssel.
  Az online piacok által biztosított informatikai szolgáltatások magukban foglalhatják a tranzakciók feldolgozását, az adatok összesítését vagy a felhasználói profilok létrehozását. Az alkalmazásokat online értékesítő üzleteket, amelyek harmadik felek alkalmazásainak vagy szoftvereknek a digitális terjesztését teszik lehetővé, az online piac egy fajtájának kell tekinteni.

Indokolás

A 2. cikk 4. pontja fontos tájékoztatási követelményeket határoz meg az online piacokon, és egyértelműen magában kell foglalnia az alkalmazásokat értékesítő online üzletekre, az 524/2013/EU rendelethez hasonlóan. Ahhoz, hogy elkerülhető legyen a rangsorolási kritériumok közzétételének kijátszása, az (EU) 2016/1148 irányelvre való hivatkozás törlendő.

7.
  módosítás

(21) preambulumbekezdés – a következőképpen módosítandó

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A digitális tartalmak és digitális szolgáltatások online biztosítása gyakran olyan szerződések alapján történik, amelyek értelmében a fogyasztó nem fizet díjat, hanem
  személyes
  adatokat ad át a kereskedőnek. A digitális szolgáltatásokat a kereskedő szerződés ideje alatti folyamatos részvétele jellemzi, mivel így biztosíthatja a fogyasztó számára a szolgáltatás használatát, például a digitális adatok elérését, létrehozását, feldolgozását, tárolását és megosztását. Digitális szolgáltatások például a tartalmakat elérhetővé tevő platformokra, felhőalapú tárhelyre, webalapú e-mailre, közösségi médiára és felhőalkalmazásokra vonatkozó előfizetési szerződések. A szolgáltató folyamatos részvétele indokolja a 2011/83/EU irányelv elállási joggal kapcsolatos szabályainak alkalmazását, mivel ez ténylegesen lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy a szerződés megkötésétől számított 14 napos időszak alatt kipróbálja a szolgáltatást, és eldöntse, hogy a továbbiakban is használni kívánja-e vagy sem. Ezzel ellentétben a nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések keretében a kereskedő egyszeri művelettel biztosítja a fogyasztó számára az adott digitális tartalmat vagy tartalmakat, például zene- vagy videofájlokat. A digitális tartalom szolgáltatásának egyszeri jellege képezi az alapját a 2011/83/EU irányelv 16. cikke m) pontja szerinti elállási jog alóli kivételnek, amelynek értelmében a szerződés teljesítésének, például az adott tartalom letöltésének vagy közvetítésének kezdetekor a fogyasztó elveszti az elálláshoz való jogát. | A digitális tartalmak és digitális szolgáltatások online biztosítása gyakran olyan szerződések alapján történik, amelyek értelmében a fogyasztó nem fizet díjat, hanem adatokat ad át a kereskedőnek. A digitális szolgáltatásokat a kereskedő szerződés ideje alatti folyamatos részvétele jellemzi, mivel így biztosíthatja a fogyasztó számára a szolgáltatás használatát, például a digitális adatok elérését, létrehozását, feldolgozását, tárolását és megosztását. Digitális szolgáltatások például a tartalmakat elérhetővé tevő platformokra, felhőalapú tárhelyre, webalapú e-mailre, közösségi médiára és felhőalkalmazásokra vonatkozó előfizetési szerződések. A szolgáltató folyamatos részvétele indokolja a 2011/83/EU irányelv elállási joggal kapcsolatos szabályainak alkalmazását, mivel ez ténylegesen lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy a szerződés megkötésétől számított 14 napos időszak alatt kipróbálja a szolgáltatást, és eldöntse, hogy a továbbiakban is használni kívánja-e vagy sem. Ezzel ellentétben a nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések keretében a kereskedő egyszeri művelettel biztosítja a fogyasztó számára az adott digitális tartalmat vagy tartalmakat, például zene- vagy videofájlokat. A digitális tartalom szolgáltatásának egyszeri jellege képezi az alapját a 2011/83/EU irányelv 16. cikke m) pontja szerinti elállási jog alóli kivételnek, amelynek értelmében a szerződés teljesítésének, például az adott tartalom letöltésének vagy közvetítésének kezdetekor a fogyasztó elveszti az elálláshoz való jogát. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A digitális tartalmak és digitális szolgáltatások online biztosítása gyakran olyan szerződések alapján történik, amelyek értelmében a fogyasztó nem fizet díjat, hanem
  személyes
  adatokat ad át a kereskedőnek. A digitális szolgáltatásokat a kereskedő szerződés ideje alatti folyamatos részvétele jellemzi, mivel így biztosíthatja a fogyasztó számára a szolgáltatás használatát, például a digitális adatok elérését, létrehozását, feldolgozását, tárolását és megosztását. Digitális szolgáltatások például a tartalmakat elérhetővé tevő platformokra, felhőalapú tárhelyre, webalapú e-mailre, közösségi médiára és felhőalkalmazásokra vonatkozó előfizetési szerződések. A szolgáltató folyamatos részvétele indokolja a 2011/83/EU irányelv elállási joggal kapcsolatos szabályainak alkalmazását, mivel ez ténylegesen lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy a szerződés megkötésétől számított 14 napos időszak alatt kipróbálja a szolgáltatást, és eldöntse, hogy a továbbiakban is használni kívánja-e vagy sem. Ezzel ellentétben a nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések keretében a kereskedő egyszeri művelettel biztosítja a fogyasztó számára az adott digitális tartalmat vagy tartalmakat, például zene- vagy videofájlokat. A digitális tartalom szolgáltatásának egyszeri jellege képezi az alapját a 2011/83/EU irányelv 16. cikke m) pontja szerinti elállási jog alóli kivételnek, amelynek értelmében a szerződés teljesítésének, például az adott tartalom letöltésének vagy közvetítésének kezdetekor a fogyasztó elveszti az elálláshoz való jogát.

A digitális tartalmak és digitális szolgáltatások online biztosítása gyakran olyan szerződések alapján történik, amelyek értelmében a fogyasztó nem fizet díjat, hanem adatokat ad át a kereskedőnek. A digitális szolgáltatásokat a kereskedő szerződés ideje alatti folyamatos részvétele jellemzi, mivel így biztosíthatja a fogyasztó számára a szolgáltatás használatát, például a digitális adatok elérését, létrehozását, feldolgozását, tárolását és megosztását. Digitális szolgáltatások például a tartalmakat elérhetővé tevő platformokra, felhőalapú tárhelyre, webalapú e-mailre, közösségi médiára és felhőalkalmazásokra vonatkozó előfizetési szerződések. A szolgáltató folyamatos részvétele indokolja a 2011/83/EU irányelv elállási joggal kapcsolatos szabályainak alkalmazását, mivel ez ténylegesen lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy a szerződés megkötésétől számított 14 napos időszak alatt kipróbálja a szolgáltatást, és eldöntse, hogy a továbbiakban is használni kívánja-e vagy sem. Ezzel ellentétben a nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések keretében a kereskedő egyszeri művelettel biztosítja a fogyasztó számára az adott digitális tartalmat vagy tartalmakat, például zene- vagy videofájlokat. A digitális tartalom szolgáltatásának egyszeri jellege képezi az alapját a 2011/83/EU irányelv 16. cikke m) pontja szerinti elállási jog alóli kivételnek, amelynek értelmében a szerződés teljesítésének, például az adott tartalom letöltésének vagy közvetítésének kezdetekor a fogyasztó elveszti az elálláshoz való jogát.

Indokolás

A fogyasztói jogokról szóló irányelv alkalmazási körét ki kell terjeszteni az európai bizottsági javaslaton túl, és bele kell foglalni a nem személyes adatokkal való fizetést. Különösen a nem személyes adatok, például egyes gépi úton előállított adatok játszanak egyre fontosabb szerepet áruként.

8.
  módosítás

(26) preambulumbekezdés – a következőképpen módosítandó

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 2011/83/EU irányelv azokban a helyzetekben
  sem
  alkalmazandó, amikor a kereskedő
  kizárólag
  metaadatokat, például IP-címet, böngészési előzményeket és például sütik által gyűjtött és továbbított egyéb adatokat gyűjt
  , kivéve, ha a nemzeti jogszabályok ezt a helyzetet szerződéses viszonynak tekintik
  . Emellett azokra a helyzetekre
  sem
  alkalmazandó, amikor a fogyasztó, anélkül hogy szerződést kötött volna a kereskedővel, csak azért kénytelen reklámokat megtekinteni, hogy hozzáférhessen egy digitális tartalomhoz vagy egy digitális szolgáltatáshoz. A tagállamok számára azonban biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a 2011/83/EU irányelv szabályainak alkalmazását ilyen
  helyzetekre is kiterjesszék
  , vagy egyéb módon szabályozzák a szóban forgó irányelv hatályán kívül eső ilyen helyzeteket. | A 2011/83/EU irányelv azokban a helyzetekben
  is
  alkalmazandó, amikor a kereskedő metaadatokat, például IP-címet, böngészési előzményeket és például sütik által gyűjtött és továbbított egyéb adatokat gyűjt. Emellett azokra a helyzetekre
  is
  alkalmazandó, amikor a fogyasztó, anélkül hogy szerződést kötött volna a kereskedővel, csak azért kénytelen reklámokat megtekinteni, hogy hozzáférhessen egy digitális tartalomhoz vagy egy digitális szolgáltatáshoz. A tagállamok számára azonban biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a 2011/83/EU irányelv szabályainak alkalmazását ilyen
  helyzetekben jogszabályokkal korlátozzák, a jogszabály szövegében külön hivatkozva rájuk
  , vagy egyéb módon szabályozzák a szóban forgó irányelv hatályán kívül eső ilyen helyzeteket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 2011/83/EU irányelv azokban a helyzetekben
  sem
  alkalmazandó, amikor a kereskedő
  kizárólag
  metaadatokat, például IP-címet, böngészési előzményeket és például sütik által gyűjtött és továbbított egyéb adatokat gyűjt
  , kivéve, ha a nemzeti jogszabályok ezt a helyzetet szerződéses viszonynak tekintik
  . Emellett azokra a helyzetekre
  sem
  alkalmazandó, amikor a fogyasztó, anélkül hogy szerződést kötött volna a kereskedővel, csak azért kénytelen reklámokat megtekinteni, hogy hozzáférhessen egy digitális tartalomhoz vagy egy digitális szolgáltatáshoz. A tagállamok számára azonban biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a 2011/83/EU irányelv szabályainak alkalmazását ilyen
  helyzetekre is kiterjesszék
  , vagy egyéb módon szabályozzák a szóban forgó irányelv hatályán kívül eső ilyen helyzeteket.

A 2011/83/EU irányelv azokban a helyzetekben
  is
  alkalmazandó, amikor a kereskedő metaadatokat, például IP-címet, böngészési előzményeket és például sütik által gyűjtött és továbbított egyéb adatokat gyűjt. Emellett azokra a helyzetekre
  is
  alkalmazandó, amikor a fogyasztó, anélkül hogy szerződést kötött volna a kereskedővel, csak azért kénytelen reklámokat megtekinteni, hogy hozzáférhessen egy digitális tartalomhoz vagy egy digitális szolgáltatáshoz. A tagállamok számára azonban biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a 2011/83/EU irányelv szabályainak alkalmazását ilyen
  helyzetekben jogszabályokkal korlátozzák, a jogszabály szövegében külön hivatkozva rájuk
  , vagy egyéb módon szabályozzák a szóban forgó irányelv hatályán kívül eső ilyen helyzeteket.

Indokolás

A digitális korszakban úgy lehet elérni fenntartható szintű fogyasztóvédelmet, ha a 2011/83/EU irányelv alkalmazási körét illetően megfordítjuk a szabály és a kivétel kapcsolatát azokban az esetekben, amikor a kereskedő sütik által gyűjtött metaadatokat használ fel.

9.
  módosítás

(27) preambulumbekezdés – új pont beillesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A jövőben a 2011/83/EU irányelvnek keretet kell biztosítania az algoritmikus és a mesterséges intelligencián alapuló döntések, szolgáltatások és termékek ellenőrzéséhez is a fogyasztók védelme érdekében, különösen az esetleges indokolatlan diszkriminációra, hátrányos helyzetbe hozatalra és csalásokra tekintettel. Ennek érdekében mechanizmusokat is ki kell alakítani a kétes fejlemények esetében történő szabályozás céljából.




  A nagy lefedettségű digitális kommunikációs rendszerek szolgáltatói számára elő kell írni a más rendszerekre való veszteségmentes átállás lehetővé tételét.




  A közvetítői, számviteli és összehasonlító platformoknak képesnek kell lenniük az átláthatóság növelésére az értékelési rendszereiket, valamint az eredményeik súlyozását, a jutalékokat és a piaci lefedettséget, valamint a portálok közötti és a gazdasági kapcsolatokat illetően. A fogyasztókat jobban kell védeni a hamisítástól, az adatokkal való visszaéléstől és az elemi kockázatoktól. Ezenkívül a termékmegjelenítő platformoknak átlátható módon kell tájékoztatniuk a felhasználókat arról, hogy ajánlataik magán- vagy kereskedelmi jellegűek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A jövőben a 2011/83/EU irányelvnek keretet kell biztosítania az algoritmikus és a mesterséges intelligencián alapuló döntések, szolgáltatások és termékek ellenőrzéséhez is a fogyasztók védelme érdekében, különösen az esetleges indokolatlan diszkriminációra, hátrányos helyzetbe hozatalra és csalásokra tekintettel. Ennek érdekében mechanizmusokat is ki kell alakítani a kétes fejlemények esetében történő szabályozás céljából.

A nagy lefedettségű digitális kommunikációs rendszerek szolgáltatói számára elő kell írni a más rendszerekre való veszteségmentes átállás lehetővé tételét.

A közvetítői, számviteli és összehasonlító platformoknak képesnek kell lenniük az átláthatóság növelésére az értékelési rendszereiket, valamint az eredményeik súlyozását, a jutalékokat és a piaci lefedettséget, valamint a portálok közötti és a gazdasági kapcsolatokat illetően. A fogyasztókat jobban kell védeni a hamisítástól, az adatokkal való visszaéléstől és az elemi kockázatoktól. Ezenkívül a termékmegjelenítő platformoknak átlátható módon kell tájékoztatniuk a felhasználókat arról, hogy ajánlataik magán- vagy kereskedelmi jellegűek.

Indokolás

Magától értetődik.

10.
  módosítás

1. cikk (1) bekezdés a) pont – a következőképpen módosítandó

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A 3. cikk a következőképpen módosul: | (1)   A 3. cikk a következőképpen módosul: |
| a) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A 3. cikk a következőképpen módosul:

(1)   A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| a) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

a)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| | Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a fogyasztók jogos érdekeit védő rendelkezéseket fogadjanak el az olyan agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokra vonatkozóan, amelyeket a kereskedő a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatásakor folytat, vagy amelyek keretében a kereskedő olyan kereskedelmi kirándulásokat szervez, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése, amennyiben ezeket a rendelkezéseket közrendi vagy a magánélet tiszteletben tartásával kapcsolatos indokok igazolják. |
| --- | --- |

Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a fogyasztók jogos érdekeit védő rendelkezéseket fogadjanak el az olyan agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokra vonatkozóan, amelyeket a kereskedő a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatásakor folytat, vagy amelyek keretében a kereskedő olyan kereskedelmi kirándulásokat szervez, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése, amennyiben ezeket a rendelkezéseket közrendi vagy a magánélet tiszteletben tartásával kapcsolatos indokok igazolják.

| | Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a fogyasztók jogos érdekeit védő rendelkezéseket fogadjanak el az olyan agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokra vonatkozóan, amelyeket a kereskedő a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatásakor folytat,
  ideértve a spam e-mailek formájában érkező kéretlen reklámokat is,
  vagy amelyek keretében a kereskedő olyan kereskedelmi kirándulásokat szervez, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése, amennyiben ezeket a rendelkezéseket közrendi vagy a magánélet tiszteletben tartásával kapcsolatos indokok
  , illetve a fogyasztók adatszuverenitása
  igazolják. |
| --- | --- |

Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a fogyasztók jogos érdekeit védő rendelkezéseket fogadjanak el az olyan agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokra vonatkozóan, amelyeket a kereskedő a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatásakor folytat,
  ideértve a spam e-mailek formájában érkező kéretlen reklámokat is,
  vagy amelyek keretében a kereskedő olyan kereskedelmi kirándulásokat szervez, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése, amennyiben ezeket a rendelkezéseket közrendi vagy a magánélet tiszteletben tartásával kapcsolatos indokok
  , illetve a fogyasztók adatszuverenitása
  igazolják.

ideértve a spam e-mailek formájában érkező kéretlen reklámokat is,

, illetve a fogyasztók adatszuverenitása

11.
  módosítás

11.

módosítás

1. cikk – A 2005/29/EK irányelv módosításai

(2) bekezdés – kikötéssel egészül ki:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A 6. cikk (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki: | (2)   A 6. cikk (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki: |
| c) | azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy terméket úgy reklámoznak, mintha megegyezne az egyéb tagállamokban forgalmazott azonos termékkel, miközben a termékek összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A 6. cikk (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

(2)   A 6. cikk (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

c)

azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy terméket úgy reklámoznak, mintha megegyezne az egyéb tagállamokban forgalmazott azonos termékkel, miközben a termékek összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak;

| c) | azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy terméket úgy reklámoznak, mintha megegyezne az egyéb tagállamokban forgalmazott azonos termékkel, miközben a termékek összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak: |
| --- | --- |

c)

azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy terméket úgy reklámoznak, mintha megegyezne az egyéb tagállamokban forgalmazott azonos termékkel, miközben a termékek összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak:

Azzal a feltétellel, hogy a 6. cikk (2) bekezdése c) pontjának alkalmazásában egy termék akkor tekinthető azonosként reklámozottnak, ha több tagállamban is ugyanazzal a csomagolással és márkával reklámozzák;

Azzal a feltétellel, hogy a 6. cikk (2) bekezdése c) pontjának alkalmazásában egy termék akkor tekinthető azonosként reklámozottnak, ha több tagállamban is ugyanazzal a csomagolással és márkával reklámozzák;

Indokolás

Indokolás

E kikötés hozzáadása azért szükséges, hogy jogbiztonságot teremtsen azzal kapcsolatban, hogy mik minősülnek „azonos” terméknek, és hogy hogyan lehet megkülönböztetni a „kettős minőségű árukat” a „másolt csomagolástól”, amikor a termékcsomagolások megegyeznek egy versenytárs termékeiével.

12.
  módosítás

12.

módosítás

1. cikk – A 2005/29/EK irányelv módosításai

a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4)   A szöveg a következő 11a. cikkel egészül ki: | (4)   A szöveg a következő 11a. cikkel egészül ki: |
| „11a. cikk | „11a. cikk |
| Jogorvoslat | Jogorvoslat |
| (1)   A 11. cikkben foglalt betartás kikényszerítésére alkalmas megfelelő és hatékony eszközök biztosítására vonatkozó követelmény mellett a tagállamok biztosítják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára a szerződéses és nem szerződéses jogorvoslatok rendelkezésre állását, az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok összes hatásának megszüntetése érdekében a nemzeti jogszabályaikkal összhangban. | (1)   A 11. cikkben foglalt betartás kikényszerítésére alkalmas megfelelő és hatékony eszközök biztosítására vonatkozó követelmény mellett a tagállamok biztosítják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára a
  megfelelő és nem visszatartó erejű,
  szerződéses és nem szerződéses jogorvoslatok rendelkezésre állását, az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok összes hatásának megszüntetése érdekében a nemzeti jogszabályaikkal összhangban. |
| [...] | [...] |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)   A szöveg a következő 11a. cikkel egészül ki:

(4)   A szöveg a következő 11a. cikkel egészül ki:

„11a. cikk

„11a. cikk

„11a. cikk

„11a. cikk

Jogorvoslat

Jogorvoslat

(1)   A 11. cikkben foglalt betartás kikényszerítésére alkalmas megfelelő és hatékony eszközök biztosítására vonatkozó követelmény mellett a tagállamok biztosítják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára a szerződéses és nem szerződéses jogorvoslatok rendelkezésre állását, az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok összes hatásának megszüntetése érdekében a nemzeti jogszabályaikkal összhangban.

(1)   A 11. cikkben foglalt betartás kikényszerítésére alkalmas megfelelő és hatékony eszközök biztosítására vonatkozó követelmény mellett a tagállamok biztosítják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára a
  megfelelő és nem visszatartó erejű,
  szerződéses és nem szerződéses jogorvoslatok rendelkezésre állását, az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok összes hatásának megszüntetése érdekében a nemzeti jogszabályaikkal összhangban.

[...]

[...]

Indokolás

Indokolás

A jogorvoslatok időszerűséggel és költséghatékonysággal kapcsolatos további minősítése biztosítaná, hogy a jogorvoslatok ne csak elérhetőek legyenek, hanem időben és költséghatékonyan legyenek elérhetőek. Hiábavaló lenne, ha az ilyen jogorvoslatok egyszerűen a nemzeti törvények értelmében elérhetőek lennének, ha az elérhetőség nem költséghatékony és kellő időben történik. A fogyasztó mindig a gyengébbik fél ebben a helyzetben, és a kereskedők számára elérhető erőforrásokkal szembenézve a fogyasztók vonakodhatnak az ilyen jogorvoslatok igénybevételétől, ha azok elérhetőek ugyan, de nagyon drágák.

13.
  módosítás

13.

módosítás

1. cikk – új bekezdés beillesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (7) | A kereskedelmi gyakorlat akkor tekinthető agresszívnek, ha az adott esetben, figyelembe véve minden ténybeli körülményt, a fogyasztónak a termékkel kapcsolatos választási szabadságát vagy magatartását befolyásolhatja zaklatás, beleértve a digitális formában zajló zaklatást is, kényszerítés, beleértve a fizikai erőszakot is, vagy illetéktelen beavatkozás, akár digitális formában is, valamint ha a fogyasztó ténylegesen vagy valószínűsíthetően pénzügyi szempontból is érintett, és ezáltal előfordulhat, hogy olyan üzleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna meg. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(7)

(7)

A kereskedelmi gyakorlat akkor tekinthető agresszívnek, ha az adott esetben, figyelembe véve minden ténybeli körülményt, a fogyasztónak a termékkel kapcsolatos választási szabadságát vagy magatartását befolyásolhatja zaklatás, beleértve a digitális formában zajló zaklatást is, kényszerítés, beleértve a fizikai erőszakot is, vagy illetéktelen beavatkozás, akár digitális formában is, valamint ha a fogyasztó ténylegesen vagy valószínűsíthetően pénzügyi szempontból is érintett, és ezáltal előfordulhat, hogy olyan üzleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna meg.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

14.
  módosítás

14.

módosítás

2. cikk (4) bekezdés a) pont – a következőképpen módosítandó

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „6a. cikk | „6a. cikk |
| Az online piacokon kötött szerződésekre vonatkozó kiegészítő tájékoztatási követelmények | Az online piacokon kötött szerződésekre vonatkozó kiegészítő tájékoztatási követelmények |
| Mielőtt a fogyasztó számára kötelezővé válna egy online piaci távollévők közötti szerződés vagy bármilyen kapcsolódó ajánlat, az online piac kiegészítő tájékoztatást nyújt számára az alábbiakról: | Mielőtt a fogyasztó számára kötelezővé válna egy online piaci távollévők közötti szerződés vagy bármilyen kapcsolódó ajánlat, az online piac kiegészítő tájékoztatást nyújt számára az alábbiakról: |
| a) | a fogyasztó számára az online piacon a keresési lekérdezése nyomán megjelenő ajánlatok rangsorolását meghatározó fő paraméterek; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„6a. cikk

„6a. cikk

„6a. cikk

„6a. cikk

Az online piacokon kötött szerződésekre vonatkozó kiegészítő tájékoztatási követelmények

Az online piacokon kötött szerződésekre vonatkozó kiegészítő tájékoztatási követelmények

Mielőtt a fogyasztó számára kötelezővé válna egy online piaci távollévők közötti szerződés vagy bármilyen kapcsolódó ajánlat, az online piac kiegészítő tájékoztatást nyújt számára az alábbiakról:

Mielőtt a fogyasztó számára kötelezővé válna egy online piaci távollévők közötti szerződés vagy bármilyen kapcsolódó ajánlat, az online piac kiegészítő tájékoztatást nyújt számára az alábbiakról:

a)

a fogyasztó számára az online piacon a keresési lekérdezése nyomán megjelenő ajánlatok rangsorolását meghatározó fő paraméterek;

| a) | a fogyasztó számára az online piacon a keresési lekérdezése nyomán megjelenő ajánlatok rangsorolását meghatározó fő paraméterek
  , valamint annak okai, hogy ezek a fő paraméterek a többi paraméterhez képest külön hangsúlyt kapnak
  ; |
| --- | --- |

a)

a fogyasztó számára az online piacon a keresési lekérdezése nyomán megjelenő ajánlatok rangsorolását meghatározó fő paraméterek
  , valamint annak okai, hogy ezek a fő paraméterek a többi paraméterhez képest külön hangsúlyt kapnak
  ;

, valamint annak okai, hogy ezek a fő paraméterek a többi paraméterhez képest külön hangsúlyt kapnak

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

15.
  módosítás

15.

módosítás

2. cikk (7) bekezdés a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:





  „(3)
     
  Adásvételi szerződések esetében a kereskedő – amennyiben nem vállalta, hogy az árut maga szállítja vissza – mindaddig visszatarthatja a visszatérítést, amíg vissza nem kapta az árut.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

a)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Adásvételi szerződések esetében a kereskedő – amennyiben nem vállalta, hogy az árut maga szállítja vissza – mindaddig visszatarthatja a visszatérítést, amíg vissza nem kapta az árut.”

Indokolás

Indokolás

Az elállási jog a fogyasztóvédelmi jog központi eleme az online kereskedelem és az egyéb távértékesítés terén. Az elállási jogra vonatkozó jelenlegi szabályozások méltányosak és kiegyensúlyozottak. A visszafizetés módjára vonatkozó szabályokat szintén meg kell tartani.

16.
  módosítás

16.

módosítás

2. cikk – új pont beillesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Amennyiben egy elektronikus úton kötött szerződés fizetésre vagy adatok megadására kötelezi a fogyasztót, a kereskedőnek egyértelműen tájékoztatnia kell a fogyasztót, közvetlenül a megrendelés leadása előtt, a 6. cikk 1. bekezdésének a), e), o) és p) pontjában szereplő rendelkezésekről. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Amennyiben egy elektronikus úton kötött szerződés fizetésre vagy adatok megadására kötelezi a fogyasztót, a kereskedőnek egyértelműen tájékoztatnia kell a fogyasztót, közvetlenül a megrendelés leadása előtt, a 6. cikk 1. bekezdésének a), e), o) és p) pontjában szereplő rendelkezésekről.

Amennyiben egy elektronikus úton kötött szerződés fizetésre vagy adatok megadására kötelezi a fogyasztót, a kereskedőnek egyértelműen tájékoztatnia kell a fogyasztót, közvetlenül a megrendelés leadása előtt, a 6. cikk 1. bekezdésének a), e), o) és p) pontjában szereplő rendelkezésekről.

Indokolás

Indokolás

A fogyasztókat a szerződés megkötése előtt egyértelműen tájékoztatni kell arról, hogy az általuk szolgáltatott adatokat üzleti céllal dolgozzák-e fel.

17.
  módosítás

17.

módosítás

2. cikk – új pont beillesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A szöveg a következő 6c. cikkel egészül ki: A kereskedő lemond a fogyasztó által szolgáltatott adatok feldolgozásáról az elállási időszak időtartamára, amennyiben az adatfeldolgozásra a szerződés teljesítéséhez nincs szükség. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A szöveg a következő 6c. cikkel egészül ki: A kereskedő lemond a fogyasztó által szolgáltatott adatok feldolgozásáról az elállási időszak időtartamára, amennyiben az adatfeldolgozásra a szerződés teljesítéséhez nincs szükség.

A szöveg a következő 6c. cikkel egészül ki: A kereskedő lemond a fogyasztó által szolgáltatott adatok feldolgozásáról az elállási időszak időtartamára, amennyiben az adatfeldolgozásra a szerződés teljesítéséhez nincs szükség.

Indokolás

Indokolás

A vállalkozások már nem tudják „visszakérni” az adatokat, miután átadták őket a harmadik feleknek. A vállalkozásokat ezért kötelezni kell arra, hogy a szerződés megkötését követő 14 napon belül ne továbbítsák harmadik feleknek a fogyasztók személyes adatait, valamint hogy tényleges visszavonásról szóló nyilatkozatok esetében töröljék az adatokat.

18.
  módosítás

18.

módosítás

2. cikk – A 2011/83/EU irányelv módosításai

(9) bekezdés – a 2. pont törlendő

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (9)   A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | szolgáltatási szerződések esetében a szolgáltatás maradéktalan teljesítése után, amennyiben a teljesítés a fogyasztó kifejezett előzetes beleegyezésével kezdődött meg”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(9)   A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

szolgáltatási szerződések esetében a szolgáltatás maradéktalan teljesítése után, amennyiben a teljesítés a fogyasztó kifejezett előzetes beleegyezésével kezdődött meg”;

(9)   A 16. cikk a következőképpen módosul:

| a) | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | szolgáltatási szerződések esetében a szolgáltatás maradéktalan teljesítése után, amennyiben a teljesítés a fogyasztó kifejezett előzetes beleegyezésével kezdődött meg”; |
| --- | --- | --- |

a)

Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

szolgáltatási szerződések esetében a szolgáltatás maradéktalan teljesítése után, amennyiben a teljesítés a fogyasztó kifejezett előzetes beleegyezésével kezdődött meg”;

| (1) | az m) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „m) | nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések, ha a teljesítés elkezdődött, és amennyiben szerződés értelmében a fogyasztónak fizetnie kell ezekért a szolgáltatásokért, az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg, aki tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát.” |
| --- | --- | --- |

(1)

az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

„m)

nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések, ha a teljesítés elkezdődött, és amennyiben szerződés értelmében a fogyasztónak fizetnie kell ezekért a szolgáltatásokért, az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg, aki tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát.”

| (1) | az m) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „m) | nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések, ha a teljesítés elkezdődött, és amennyiben szerződés értelmében a fogyasztónak fizetnie kell ezekért a szolgáltatásokért, az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg, aki tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát.” |
| --- | --- | --- |

(1)

az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

„m)

nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések, ha a teljesítés elkezdődött, és amennyiben szerződés értelmében a fogyasztónak fizetnie kell ezekért a szolgáltatásokért, az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg, aki tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát.”

| (2) | A bekezdés a következő ponttal egészül ki:









  „n) | olyan áruk értékesítése, amelyeket a fogyasztó a jellegük, a tulajdonságaik és működésük meghatározásához szükséges időtartamnál hosszabb ideig kezelt az elállási időszakban.” |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

A bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„n)

„n)

olyan áruk értékesítése, amelyeket a fogyasztó a jellegük, a tulajdonságaik és működésük meghatározásához szükséges időtartamnál hosszabb ideig kezelt az elállási időszakban.”

olyan áruk értékesítése, amelyeket a fogyasztó a jellegük, a tulajdonságaik és működésük meghatározásához szükséges időtartamnál hosszabb ideig kezelt az elállási időszakban.”

Indokolás

Indokolás

Nincs egyértelmű bizonyíték olyan nagy mértékű visszaélésekre, amely indokolná a fogyasztók jogairól szóló irányelv fentiekkel történő módosítását. Az online vásárolt termékek visszaküldésének joga az egyik legfontosabb fogyasztói jog, és azt semmilyen módon nem szabad megnyirbálni.

19.
  módosítás

19.

módosítás

3. cikk – A 93/13/EK irányelv módosításai

A következőképpen módosítandó:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 93/13/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul: | A 93/13/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul: |
| A szöveg a következő 8b. cikkel egészül ki: | A szöveg a következő 8b. cikkel egészül ki: |
| „8b. cikk | „8b. cikk |
| [...] | [...] |
| (4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban bonyolított
  éves
  forgalom legalább
  4 %
  -ának felel meg. | (4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban
  az előző három üzleti év során
  bonyolított
  átlagos
  forgalom legalább
  8 %
  -ának felel meg. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 93/13/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul:

A 93/13/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul:

A szöveg a következő 8b. cikkel egészül ki:

A szöveg a következő 8b. cikkel egészül ki:

„8b. cikk

„8b. cikk

„8b. cikk

„8b. cikk

[...]

[...]

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban bonyolított
  éves
  forgalom legalább
  4 %
  -ának felel meg.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban
  az előző három üzleti év során
  bonyolított
  átlagos
  forgalom legalább
  8 %
  -ának felel meg.

Indokolás

Indokolás

Nem világos, melyik évtől kezdve kell kiszámítani az éves forgalmat. Ezért javasoljuk a szankciók minimális összegének a kereskedő által az érintett tagállam(ok)ban az előző három üzleti évben bonyolított átlagos forgalom 8/-ára való emelését.

20.
  módosítás

20.

módosítás

4. cikk – A 98/6/EK irányelv módosításai

A következőképpen módosítandó:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 98/6/EK irányelv a következőképpen módosul: | A 98/6/EK irányelv a következőképpen módosul: |
| A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép: | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| „8. cikk | „8. cikk |
| [...] | [...] |
| (4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban bonyolított
  éves
  forgalom legalább
  4 %
  -ának felel meg. | (4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban
  az előző három üzleti év során
  bonyolított
  átlagos
  forgalom legalább
  8 %
  -ának felel meg. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 98/6/EK irányelv a következőképpen módosul:

A 98/6/EK irányelv a következőképpen módosul:

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

„8. cikk

„8. cikk

„8. cikk

[...]

[...]

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban bonyolított
  éves
  forgalom legalább
  4 %
  -ának felel meg.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2017/2934 rendeletben meghatározott kiterjedt jogsértések és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértések esetében alkalmazható szankciók lehetővé teszik egy olyan bírság kiszabását, amelynek maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban
  az előző három üzleti év során
  bonyolított
  átlagos
  forgalom legalább
  8 %
  -ának felel meg.

Indokolás

Indokolás

Ugyanaz, mint a 93/13/EK irányelv módosításairól szóló 3. cikkhez javasolt módosítás esetében.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli annak a régóta várt javaslatnak a közzétételét, amely az összes tagállam kollektív jogorvoslati mechanizmusára vonatkozó minimális, EU-szerte alkalmazandó keretrendszer létrehozásáról szól, mert ez nagy lehetőséget adhat a fogyasztóknak, hogy jogorvoslathoz jussanak tömeges kár esetén, és várhatóan megszünteti az uniós fogyasztói jogok érvényesítésével kapcsolatos hiányosságokat; a javaslat azonban csak a jó irányba tett első lépésnek tekinthető, mivel több hiányossága is van; |
| --- | --- |

1.

üdvözli annak a régóta várt javaslatnak a közzétételét, amely az összes tagállam kollektív jogorvoslati mechanizmusára vonatkozó minimális, EU-szerte alkalmazandó keretrendszer létrehozásáról szól, mert ez nagy lehetőséget adhat a fogyasztóknak, hogy jogorvoslathoz jussanak tömeges kár esetén, és várhatóan megszünteti az uniós fogyasztói jogok érvényesítésével kapcsolatos hiányosságokat; a javaslat azonban csak a jó irányba tett első lépésnek tekinthető, mivel több hiányossága is van;

| 2. | támogatja a javaslat széles körű hatályát a tömeges károkozással járó területek valós befolyásolása érdekében, hogy olyan gyakorlatokat is lefedjen, amelyek hátrányosak a fogyasztók és általában a polgárok számára; |
| --- | --- |

2.

támogatja a javaslat széles körű hatályát a tömeges károkozással járó területek valós befolyásolása érdekében, hogy olyan gyakorlatokat is lefedjen, amelyek hátrányosak a fogyasztók és általában a polgárok számára;

| 3. | elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslata tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az Európai Bizottság javaslata tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 4. | sajnálatosnak tartja, hogy a jelenlegi, az összes tagállam kollektív jogorvoslati mechanizmusára vonatkozó minimális, EU-szerte alkalmazandó keretrendszer létrehozásáról szóló javaslat hatálya kizárólag a fogyasztói jogvitákra korlátozódik; |
| --- | --- |

4.

sajnálatosnak tartja, hogy a jelenlegi, az összes tagállam kollektív jogorvoslati mechanizmusára vonatkozó minimális, EU-szerte alkalmazandó keretrendszer létrehozásáról szóló javaslat hatálya kizárólag a fogyasztói jogvitákra korlátozódik;

| 5. | javasolja, hogy a kollektív jogorvoslati mechanizmusok legyenek kiterjesztve tömeges károkozások más eseteire is, beleértve a tömeges környezeti károkat, a közjavak károsítását, valamint az egészségügyi és biztonsági szabályok és munkavállalói jogok megsértését, annak érdekében, hogy minden polgár számára könnyebb legyen az igazságszolgáltatáshoz való jog gyakorlása; |
| --- | --- |

5.

javasolja, hogy a kollektív jogorvoslati mechanizmusok legyenek kiterjesztve tömeges károkozások más eseteire is, beleértve a tömeges környezeti károkat, a közjavak károsítását, valamint az egészségügyi és biztonsági szabályok és munkavállalói jogok megsértését, annak érdekében, hogy minden polgár számára könnyebb legyen az igazságszolgáltatáshoz való jog gyakorlása;

| 6. | ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy derítse fel, hogyan lehetne a jóvátételt kiterjeszteni ezekre a területekre, és hogy terjessze ki a kollektív jogorvoslati mechanizmusokra vonatkozó javaslat hatályát, hogy minden olyan károkozásra kiterjedjen, amit az uniós jog által biztosított alapjogok megsértése okoz; |
| --- | --- |

6.

ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy derítse fel, hogyan lehetne a jóvátételt kiterjeszteni ezekre a területekre, és hogy terjessze ki a kollektív jogorvoslati mechanizmusokra vonatkozó javaslat hatályát, hogy minden olyan károkozásra kiterjedjen, amit az uniós jog által biztosított alapjogok megsértése okoz;

| 7. | támogatja az alternatív vitarendezést (AVR) mint módszert a felek tárgyalásának lehetővé tételéhez és a jogvitákban való közvetítéshez. Támogatni kell a feljogosított egységek és a potenciális alperesek közötti, megegyezésen alapuló tárgyalást és közvetítést, mielőtt eljárás indítására kerülne a sor. Amikor csak lehetséges, támogatni lehetne az AVR-folyamatokat, például a tárgyalásokat és/vagy közvetítéseket a hosszadalmas és költséges kollektív jogorvoslati keresetek megkezdése előtt, hogy átfogó és kedvező peren kívüli egyezségek szülessenek; |
| --- | --- |

7.

támogatja az alternatív vitarendezést (AVR) mint módszert a felek tárgyalásának lehetővé tételéhez és a jogvitákban való közvetítéshez. Támogatni kell a feljogosított egységek és a potenciális alperesek közötti, megegyezésen alapuló tárgyalást és közvetítést, mielőtt eljárás indítására kerülne a sor. Amikor csak lehetséges, támogatni lehetne az AVR-folyamatokat, például a tárgyalásokat és/vagy közvetítéseket a hosszadalmas és költséges kollektív jogorvoslati keresetek megkezdése előtt, hogy átfogó és kedvező peren kívüli egyezségek szülessenek;

| 8. | kiemeli, hogy az irányelv minimális harmonizációra törekszik, amely nem zárja ki a létező kollektív jogorvoslati rendszerekre vonatkozó jobb vagy szigorúbb nemzeti szabályokat, így a tagállamok szigorúbb szabályokkal rendelkezhetnek, és fenntarthatják a nemzeti eljárásokat vagy újakat vezethetnek be; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy az irányelv minimális harmonizációra törekszik, amely nem zárja ki a létező kollektív jogorvoslati rendszerekre vonatkozó jobb vagy szigorúbb nemzeti szabályokat, így a tagállamok szigorúbb szabályokkal rendelkezhetnek, és fenntarthatják a nemzeti eljárásokat vagy újakat vezethetnek be;

| 9. | ellenzi annak lehetőségét, hogy a tagállamok eltérjenek a szabályoktól, ha a kár számszerűsítése bonyolult. Ez azt jelentené, hogy a fogyasztóknak egyénileg kellene cselekedniük ezekben az esetekben, ami azzal járna, hogy drága jogi és technikai segítséget kellene igénybe venniük. Ez leküzdhetetlen akadályt jelenthet az egyéni fogyasztók számára; |
| --- | --- |

9.

ellenzi annak lehetőségét, hogy a tagállamok eltérjenek a szabályoktól, ha a kár számszerűsítése bonyolult. Ez azt jelentené, hogy a fogyasztóknak egyénileg kellene cselekedniük ezekben az esetekben, ami azzal járna, hogy drága jogi és technikai segítséget kellene igénybe venniük. Ez leküzdhetetlen akadályt jelenthet az egyéni fogyasztók számára;

| 10. | azt javasolja, hogy az egyéni fogyasztók meghatalmazása ne legyen szükséges abban az esetben, ha a feljogosított egység megállapító döntést kér; |
| --- | --- |

10.

azt javasolja, hogy az egyéni fogyasztók meghatalmazása ne legyen szükséges abban az esetben, ha a feljogosított egység megállapító döntést kér;

| 11. | felhívja a figyelmet arra, hogy a feljogosított egységekként kijelölhető fogyasztói szervezetek korlátozott pénzügyi kapacitásokkal rendelkezhetnek. Ez különösen a kisebb tagállamokban lévő fogyasztói szervezeteket érinti. A pénzügyi kapacitás hiánya nem hátráltathatja szervezetek feljogosított egységekként történő kijelölését; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet arra, hogy a feljogosított egységekként kijelölhető fogyasztói szervezetek korlátozott pénzügyi kapacitásokkal rendelkezhetnek. Ez különösen a kisebb tagállamokban lévő fogyasztói szervezeteket érinti. A pénzügyi kapacitás hiánya nem hátráltathatja szervezetek feljogosított egységekként történő kijelölését;

| 12. | határozottan támogatja az uniós fogyasztóvédelmi szabályok frissítését és jobb érvényesítését; |
| --- | --- |

12.

határozottan támogatja az uniós fogyasztóvédelmi szabályok frissítését és jobb érvényesítését;

| 13. | üdvözli az online piactereken megkötött szerződésekre vonatkozóan javasolt, a fogyasztók jogairól szóló irányelvbe illesztendő átláthatósági követelményeket. Javasolja következmények és jogorvoslatok hozzáadását arra az esetre, ha a kereskedők nem felelnek meg ezeknek a követelményeknek; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az online piactereken megkötött szerződésekre vonatkozóan javasolt, a fogyasztók jogairól szóló irányelvbe illesztendő átláthatósági követelményeket. Javasolja következmények és jogorvoslatok hozzáadását arra az esetre, ha a kereskedők nem felelnek meg ezeknek a követelményeknek;

| 14. | fontosnak tartja olyan további jogorvoslatok kidolgozását a kártérítési jog és az elálláshoz való jog mellett, mint például a szerződés teljesítésének követeléséhez való jog vagy visszatérítési jog. Javasolja a jogorvoslatok egyértelmű meghatározását, és annak részletezését, hogy azok mivel járhatnak; |
| --- | --- |

14.

fontosnak tartja olyan további jogorvoslatok kidolgozását a kártérítési jog és az elálláshoz való jog mellett, mint például a szerződés teljesítésének követeléséhez való jog vagy visszatérítési jog. Javasolja a jogorvoslatok egyértelmű meghatározását, és annak részletezését, hogy azok mivel járhatnak;

| 15. | fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság biztosítsa, hogy a jogorvoslatokat ne csupán elérhetővé tegyék a tagállamok, hanem azok a megfelelő időben és költséghatékonyan legyenek elérhetőek; |
| --- | --- |

15.

fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság biztosítsa, hogy a jogorvoslatokat ne csupán elérhetővé tegyék a tagállamok, hanem azok a megfelelő időben és költséghatékonyan legyenek elérhetőek;

| 16. | az elállási jogot fontos fogyasztói jognak tartja, amelyet nem szabad gyengíteni visszaélés bármilyen konkrét bizonyítéka nélkül; |
| --- | --- |

16.

az elállási jogot fontos fogyasztói jognak tartja, amelyet nem szabad gyengíteni visszaélés bármilyen konkrét bizonyítéka nélkül;

| 17. | támogatja az Európai Bizottság megközelítését, amelynek célja olyan bírságok bevezetése, amelyek kiterjedt jogsértések esetén a kereskedő forgalmán alapulnak; |
| --- | --- |

17.

támogatja az Európai Bizottság megközelítését, amelynek célja olyan bírságok bevezetése, amelyek kiterjedt jogsértések esetén a kereskedő forgalmán alapulnak;

| 18. | úgy véli azonban, hogy kiterjedt jogsértések esetén a kereskedő éves forgalmának 4 %-ával megegyező minimális bírság nem jelent kellő visszatartó erőt; |
| --- | --- |

18.

úgy véli azonban, hogy kiterjedt jogsértések esetén a kereskedő éves forgalmának 4 %-ával megegyező minimális bírság nem jelent kellő visszatartó erőt;

| 19. | azt ajánlja, hogy a büntetés minimális összegét emeljék a kereskedő által az érintett tagállam(ok)ban az előző három üzleti évben bonyolított átlagos forgalom 8 %-ára; |
| --- | --- |

19.

azt ajánlja, hogy a büntetés minimális összegét emeljék a kereskedő által az érintett tagállam(ok)ban az előző három üzleti évben bonyolított átlagos forgalom 8 %-ára;

| 20. | sajnálja, hogy az online piacterek felelősségére vonatkozó szabályok hiányoznak a javaslatból. Az online platformok üzemeltetőinek kellene viselniük a felelősséget olyan esetekben, amikor elmulasztják a fogyasztó tájékoztatását arról, hogy egy harmadik fél az áruk vagy szolgáltatások valódi forgalmazója, illetve amikor elmulasztják a forgalmazó által terjesztett és az üzemeltető felé jelzett félrevezető információk eltávolítását; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy az online piacterek felelősségére vonatkozó szabályok hiányoznak a javaslatból. Az online platformok üzemeltetőinek kellene viselniük a felelősséget olyan esetekben, amikor elmulasztják a fogyasztó tájékoztatását arról, hogy egy harmadik fél az áruk vagy szolgáltatások valódi forgalmazója, illetve amikor elmulasztják a forgalmazó által terjesztett és az üzemeltető felé jelzett félrevezető információk eltávolítását;

| 21. | sajnálja, hogy hiányoznak a jobb és átláthatóbb felhasználói visszajelzési/értékelési rendszerek szabályai. |
| --- | --- |

21.

sajnálja, hogy hiányoznak a jobb és átláthatóbb felhasználói visszajelzési/értékelési rendszerek szabályai.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 524/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 1. o.).

1

(2)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

2

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/302 rendelete (2018. február 28.) a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról (HL L 60. I, 2018.3.2., 1. o.).

3

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 524/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/302 rendelete (2018. február 28.) a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról (HL L 60. I, 2018.3.2., 1. o.).

2

---