# Euroopa Liidu C 463/21.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 463 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik21. detsember 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 463

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik21. detsember 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–20185.–8. veebruari 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 254, 19.7.2018 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–20185.–8. veebruari 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 254, 19.7.2018 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 254, 19.7.2018

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 6. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/01 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruande kohta (2017/2124(INI)) | 2 |
| 2018/C 463/02 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta resolutsioon puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise kohta (2017/2084(INI)) | 10 |
| | Kolmapäev, 7. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/03 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon vähemuste kaitse ja mittediskrimineerimise kohta ELi liikmesriikides (2017/2937(RSP)) | 21 |
| 2018/C 463/04 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon täisleppimatuse kohta naiste suguelundite moonutamise suhtes (2017/2936(RSP)) | 26 |
| | Neljapäev, 8. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/05 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon Venemaa, Ojub Titijevi ja inimõiguste keskuse Memorial juhtumi kohta (2018/2560(RSP)) | 31 |
| 2018/C 463/06 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Egiptuses (2018/2561(RSP)) | 35 |
| 2018/C 463/07 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon laste orjuse kohta Haitis (2018/2562(RSP)) | 40 |
| 2018/C 463/08 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (2017/2071(INI)) | 44 |
| 2018/C 463/09 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon inimõiguste hetkeolukorra kohta Türgis (2018/2527(RSP)) | 56 |
| 2018/C 463/10 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2018/2559(RSP)) | 61 |
| 2018/C 463/11 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon UNRWA olukorra kohta (2018/2553(RSP)) | 65 |
| 2018/C 463/12 | Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon kellaaja muutmise korra kohta (2017/2968(RSP)) | 67 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 8. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/13 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 muudatustega (D054380/02 – 2017/3018(RPS)) | 68 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 6. veebruar 2018

2018/C 463/01

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruande kohta (2017/2124(INI))

2

2018/C 463/02

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta resolutsioon puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise kohta (2017/2084(INI))

10

Kolmapäev, 7. veebruar 2018

2018/C 463/03

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon vähemuste kaitse ja mittediskrimineerimise kohta ELi liikmesriikides (2017/2937(RSP))

21

2018/C 463/04

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon täisleppimatuse kohta naiste suguelundite moonutamise suhtes (2017/2936(RSP))

26

Neljapäev, 8. veebruar 2018

2018/C 463/05

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon Venemaa, Ojub Titijevi ja inimõiguste keskuse Memorial juhtumi kohta (2018/2560(RSP))

31

2018/C 463/06

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Egiptuses (2018/2561(RSP))

35

2018/C 463/07

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon laste orjuse kohta Haitis (2018/2562(RSP))

40

2018/C 463/08

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (2017/2071(INI))

44

2018/C 463/09

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon inimõiguste hetkeolukorra kohta Türgis (2018/2527(RSP))

56

2018/C 463/10

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2018/2559(RSP))

61

2018/C 463/11

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon UNRWA olukorra kohta (2018/2553(RSP))

65

2018/C 463/12

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon kellaaja muutmise korra kohta (2017/2968(RSP))

67

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 8. veebruar 2018

2018/C 463/13

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 muudatustega (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

68

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 6. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/14 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta otsus Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2221(IMM)) | 70 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 6. veebruar 2018

2018/C 463/14

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta otsus Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2221(IMM))

70

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 6. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/15 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE)) | 72 |
| 2018/C 463/16 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta otsus pestitsiididele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2018/2534(RSO)) | 73 |
| 2018/C 463/17 | P8_TA(2018)0023Asukohapõhine tõkestus ja muul viisil diskrimineerimine kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb siseturul asukohapõhist piiramist ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb siseturul toimuvat põhjendamatut asukohapõhist tõkestust ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2006/2004 ja (EL) 2017/2394 ning direktiivi 2009/22/EÜ | 76 |
| 2018/C 463/18 | P8_TA(2018)0024Heitkoguste kulutõhus vähendamine ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavad investeeringud ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 | 79 |
| | Kolmapäev, 7. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/19 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 20. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/2358 ja delegeeritud määrust (EL) 2017/2359 nende kohaldamise alguskuupäeva osas (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA)) | 82 |
| 2018/C 463/20 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE)) | 83 |
| 2018/C 463/21 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta otsus Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2017/2233(ACI)) | 89 |
| 2018/C 463/22 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugalis (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS)) | 93 |
| | Neljapäev, 8. veebruar 2018 |
| 2018/C 463/23 | P8_TA(2018)0037Välistegevuse tagatisfond ***IEuroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta | 94 |
| 2018/C 463/24 | P8_TA(2018)0038ELi tagatis Euroopa Investeerimispangale liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks ***IEuroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/..., millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks | 95 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 6. veebruar 2018

2018/C 463/15

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

72

2018/C 463/16

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta otsus pestitsiididele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2018/2534(RSO))

73

2018/C 463/17

P8_TA(2018)0023Asukohapõhine tõkestus ja muul viisil diskrimineerimine kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb siseturul asukohapõhist piiramist ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb siseturul toimuvat põhjendamatut asukohapõhist tõkestust ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2006/2004 ja (EL) 2017/2394 ning direktiivi 2009/22/EÜ

76

2018/C 463/18

P8_TA(2018)0024Heitkoguste kulutõhus vähendamine ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavad investeeringud ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814

79

Kolmapäev, 7. veebruar 2018

2018/C 463/19

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 20. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/2358 ja delegeeritud määrust (EL) 2017/2359 nende kohaldamise alguskuupäeva osas (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

82

2018/C 463/20

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

83

2018/C 463/21

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta otsus Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2017/2233(ACI))

89

2018/C 463/22

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugalis (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

93

Neljapäev, 8. veebruar 2018

2018/C 463/23

P8_TA(2018)0037Välistegevuse tagatisfond ***IEuroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

94

2018/C 463/24

P8_TA(2018)0038ELi tagatis Euroopa Investeerimispangale liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks ***IEuroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/..., millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

95

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

21.12.2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2017–2018

5.–8. veebruari 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 254, 19.7.2018
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 6. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/2

---

P8_TA(2018)0025

Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruande kohta (2017/2124(INI))

(2018/C 463/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 284 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 284 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirja, eriti selle artikleid 3 ja 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirja, eriti selle artikleid 3 ja 15,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise omavahendite töörühma aruannet (Monti aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise omavahendite töörühma aruannet (Monti aruanne),

| — | võttes arvesse makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust,

| — | võttes arvesse EKP majandusbülletääni artiklit „MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy“ (rahaloomeasutuste laenude intressimäärad: ülekandumine mittestandardse rahapoliitika ajal, väljaanne 1/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP majandusbülletääni artiklit „MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy“ (rahaloomeasutuste laenude intressimäärad: ülekandumine mittestandardse rahapoliitika ajal, väljaanne 1/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2017. aasta aruannet Euroopa tööstuse ja rahapoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2017. aasta aruannet Euroopa tööstuse ja rahapoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Transparency Internationali aruannet „Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank“ (ühe medali kaks külge? Euroopa Keskpanga sõltumatus ja aruandekohustus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Transparency Internationali aruannet „Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank“ (ühe medali kaks külge? Euroopa Keskpanga sõltumatus ja aruandekohustus),

| — | võttes arvesse EKP selgitavat lehte pealkirjaga „Mis on raha?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP selgitavat lehte pealkirjaga „Mis on raha?“,

| — | võttes arvesse EKP erakorralise likviidsusabi kokkulepet, mis avaldati 19. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP erakorralise likviidsusabi kokkulepet, mis avaldati 19. juunil 2017,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 22. märtsi 2010. aasta soovitust 2010/191/EL euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 22. märtsi 2010. aasta soovitust 2010/191/EL euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju kohta (1),

| — | võttes arvesse 3. mai 1998. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) (2) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 1998. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) (2) artiklit 11,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 128 lõiget 1 euro kui seadusliku maksevahendi staatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 128 lõiget 1 euro kui seadusliku maksevahendi staatuse kohta,

| — | võttes arvesse EKP presidendi 6. aprilli 2017. aasta kõnet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP presidendi 6. aprilli 2017. aasta kõnet,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 127 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 127 lõiget 5,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 127 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 127 lõiget 2,

| — | võttes arvesse EKP tagasisidet tähelepanekute kohta, mida Euroopa Parlament väljendas oma resolutsioonis EKP 2015. aasta aruande kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP tagasisidet tähelepanekute kohta, mida Euroopa Parlament väljendas oma resolutsioonis EKP 2015. aasta aruande kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0383/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0383/2017),

| A. | arvestades, et EKP nõukogu võttis 9. ja 10. märtsi 2016. aasta koosolekul vastu edasised meetmed, et saavutada hindade stabiilsuse esmane eesmärk ja majanduse rahapoliitika kaudu toetamise teisene eesmärk, tehes selleks järgmist: 1) peamiste intressimäärade vähendamine ja madalam hoiustamise püsivõimaluse intressimäär -0,4 %; 2) varaostukava raames tehtavate igakuiste ostude mahu suurendamine 80 miljardi euroni; 3) uue ettevõtlussektori väärtpaberite ostukava lisamine varaostukavasse, et osta euroalal asutatud ettevõtete (v.a pangad) emiteeritavaid eurodes nomineeritud investeerimisjärguga võlakirju; ning 4) suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide (TLTRO) uue seeria väljaandmine tähtajaga neli aastat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EKP nõukogu võttis 9. ja 10. märtsi 2016. aasta koosolekul vastu edasised meetmed, et saavutada hindade stabiilsuse esmane eesmärk ja majanduse rahapoliitika kaudu toetamise teisene eesmärk, tehes selleks järgmist: 1) peamiste intressimäärade vähendamine ja madalam hoiustamise püsivõimaluse intressimäär -0,4 %; 2) varaostukava raames tehtavate igakuiste ostude mahu suurendamine 80 miljardi euroni; 3) uue ettevõtlussektori väärtpaberite ostukava lisamine varaostukavasse, et osta euroalal asutatud ettevõtete (v.a pangad) emiteeritavaid eurodes nomineeritud investeerimisjärguga võlakirju; ning 4) suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide (TLTRO) uue seeria väljaandmine tähtajaga neli aastat;

| B. | arvestades, et EKP nõukogu otsustas oma 7. ja 8. detsembri 2016. aasta koosolekul kuulutada välja varaostukava jätkumise igakuiste vähendatud ostudega (60 miljardi euro ulatuses 80 miljardi euro asemel) 2017. aasta aprillist kuni 2017. aasta detsembrini või vajaduse korral kauem ning igal juhul seni, kuni inflatsiooni areng on EKP nõukogu hinnangul püsivalt kohandunud ja kooskõlas tema inflatsioonieesmärgiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EKP nõukogu otsustas oma 7. ja 8. detsembri 2016. aasta koosolekul kuulutada välja varaostukava jätkumise igakuiste vähendatud ostudega (60 miljardi euro ulatuses 80 miljardi euro asemel) 2017. aasta aprillist kuni 2017. aasta detsembrini või vajaduse korral kauem ning igal juhul seni, kuni inflatsiooni areng on EKP nõukogu hinnangul püsivalt kohandunud ja kooskõlas tema inflatsioonieesmärgiga;

| C. | arvestades, et EKP juhatuse liikmed on järjepidevalt rõhutanud, kui oluline on stabiilsuse ja kasvu pakti raames rakendada euroalal tootlikkust suurendavaid reforme ning majanduskasvu soodustavat eelarvepoliitikat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EKP juhatuse liikmed on järjepidevalt rõhutanud, kui oluline on stabiilsuse ja kasvu pakti raames rakendada euroalal tootlikkust suurendavaid reforme ning majanduskasvu soodustavat eelarvepoliitikat;

| D. | arvestades, et eurosüsteemi 2017. aasta septembri makromajandusliku ettevaate kohaselt on iga-aastane ühtlustatud tarbijahinnaindeksi inflatsioon euroalal 2017. aastal eeldatavasti 1,5 %, 2018. aastal 1,2 % ja 2019. aastal 1,5 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eurosüsteemi 2017. aasta septembri makromajandusliku ettevaate kohaselt on iga-aastane ühtlustatud tarbijahinnaindeksi inflatsioon euroalal 2017. aastal eeldatavasti 1,5 %, 2018. aastal 1,2 % ja 2019. aastal 1,5 %;

| E. | arvestades, et Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) peamine eesmärk on säilitada hindade stabiilsus, mille EKP nõukogu on määratlenud EKP nõukogu poolt iga-aastase ühtlustatud tarbijahinnaindeksi inflatsiooni aasta-aastase suurenemisena, mis on alla 2 %, kuid keskpikas perspektiivis peaaegu 2 %; arvestades, et EKP prognoosid on jäänud tema tegelikust keskpika perspektiiviga inflatsioonieesmärgist kõigil neljal aastal alates 2013. aastast märkimisväärselt allapoole ning et EKP prognoosib nüüd, et ei saavuta seda eesmärki enne 2020. aastat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) peamine eesmärk on säilitada hindade stabiilsus, mille EKP nõukogu on määratlenud EKP nõukogu poolt iga-aastase ühtlustatud tarbijahinnaindeksi inflatsiooni aasta-aastase suurenemisena, mis on alla 2 %, kuid keskpikas perspektiivis peaaegu 2 %; arvestades, et EKP prognoosid on jäänud tema tegelikust keskpika perspektiiviga inflatsioonieesmärgist kõigil neljal aastal alates 2013. aastast märkimisväärselt allapoole ning et EKP prognoosib nüüd, et ei saavuta seda eesmärki enne 2020. aastat;

| F. | arvestades, et EKP arvates on inflatsiooni nõrk areng tingitud muu hulgas palkade tagasihoidlikust kasvust ja madalatest energiahindadest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EKP arvates on inflatsiooni nõrk areng tingitud muu hulgas palkade tagasihoidlikust kasvust ja madalatest energiahindadest;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 5 kohaselt peab EKPS aitama säilitada finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 5 kohaselt peab EKPS aitama säilitada finantsstabiilsust;

| H. | arvestades, et 2016. aastal oli EKP puhaskasum 1,19 miljardit eurot, võrreldes 1,08 miljardi euroga 2015. aastal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2016. aastal oli EKP puhaskasum 1,19 miljardit eurot, võrreldes 1,08 miljardi euroga 2015. aastal;

| I. | arvestades, et selle puhaskasumi on andnud peamiselt rahapoliitika eesmärgil hoitavatest väärtpaberitest saadav suurem intressitulu, sealhulgas varaostukava ja USA dollari portfellid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selle puhaskasumi on andnud peamiselt rahapoliitika eesmärgil hoitavatest väärtpaberitest saadav suurem intressitulu, sealhulgas varaostukava ja USA dollari portfellid;

| J. | arvestades, et majanduskasv ja töötuse määr on geograafiliselt endiselt märgatavalt ebaühtlane, muutes majanduse ohtlikult ebakindlaks ja ohustades järjekindlat arengut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et majanduskasv ja töötuse määr on geograafiliselt endiselt märgatavalt ebaühtlane, muutes majanduse ohtlikult ebakindlaks ja ohustades järjekindlat arengut;

| K. | arvestades, et valitsuste rahastamine on ELi toimimise lepingu artikliga 123 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 21 keelatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valitsuste rahastamine on ELi toimimise lepingu artikliga 123 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 21 keelatud;

| L. | arvestades, et üha suuremal arvul finantstehnoloogia ettevõtetel on seoses finantsalase kaasamisega euroalal märkimisväärne potentsiaal, mis ühtlasi suurendab vajadust järelevalve ja jälgimise järele mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve tasandil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üha suuremal arvul finantstehnoloogia ettevõtetel on seoses finantsalase kaasamisega euroalal märkimisväärne potentsiaal, mis ühtlasi suurendab vajadust järelevalve ja jälgimise järele mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve tasandil;

Üldine ülevaade

| 1. | rõhutab, et EKP põhikirja artikli 7 kohaselt ei või EKP ega ükski riigi keskpank ega ükski nende otsuseid tegeva organi liige taotleda ega saada mingeid juhiseid ühenduse institutsioonidelt või asutustelt, ühegi liikmesriigi valitsuselt ega üheltki teiselt organilt; rõhutab seega EKP sõltumatust euroala rahandusasutusena, nagu on sätestatud aluslepingus; rõhutab siiski vajadust suurema vastutuse ja läbipaistvuse järele, mis peab olema proportsionaalne tema sõltumatuse tasemega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab ka EKP föderaalset olemust, mis välistab riiklikud vetod ja valitsuste sekkumise, võimaldades tal tegutseda otsustavalt eri probleemide korral, näiteks anda oma panus kriisiga toimetulekusse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib EKP leebe rahapoliitika, kaasa arvatud tema madalate intressimäärade ja varaostukava panust ajavahemikus 2012–2016 tsüklilise majanduse elavdamisse ja töökohtade loomisse, sealhulgas deflatsiooni ärahoidmise, soodsate rahastamistingimuste säilitamise teel äriühingutele ja leibkondadele ning finantsstabiilsuse ja maksesüsteemide nõuetekohase toimimise säilitamise kaudu; on siiski mures üksikhoiustajate suhtes rakendatud ebatraditsiooniliste rahapoliitikameetmete tagajärgede ning pensioni- ja kindlustusskeemide finantstasakaalu pärast, aga ka varamullide tekkimise pärast, mida EKP peaks hoolikalt jälgima ja vähendama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on mures, et euroala pangad ei kasutanud EKP loodud soodsat keskkonda oma kapitalibaasi tugevdamiseks, vaid Rahvusvaheliste Arvelduste Panga andmetel hoopis selleks, et maksta suuri dividende, mis mõnikord ületasid jaotamata kasumi taseme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab jätkuvalt muret eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide raames tagatisena esitatavate mittekaubeldavate väärtpaberite ja varaga tagatud väärtpaberite endiselt suure hulga pärast; kordab EKP-le oma nõudmist anda teavet selle kohta, millised keskpangad on sellised väärtpaberid vastu võtnud, ning avalikustada selliste varade hindamise meetodid; toonitab, et avalikustamine oleks kasulik EKP-le antud järelevalveülesannete parlamentaarse kontrolli eesmärgil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib murelikult, et üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi tasakaalustamatus euroalal on hoolimata kaubavahetuse tasakaalustamatuse vähenemisest uuesti suurenemas ning et see osutab pidevale kapitali väljavoolule euroala äärealadelt; |
| --- | --- |

6.

Hindade stabiilsus

| 7. | tuletab meelde, et Eurostati andmetel oli keskmine inflatsioon euroalal 2016. aastal 0,2 %, samal ajal kui energiahindu arvestamata oli inflatsioon 0,9 %; märgib lisaks, et vastavalt EKP 2016. aasta aruandele ei olnud põhiinflatsioonimääral 2016. aastal endiselt veenvalt tõusvat suunda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et eeldatavasti jääb inflatsioon euroalal hoolimata EKP väga leebest rahapoliitikast alla 2 % kuni vähemalt 2020. aastani, mis osutab sellele, et euroala majandus ei toimi täisvõimsusel, samas kui euro vahetuskursi hiljutine tugevnemine muudab lisaks muudele teguritele hindade stabiilsuse saavutamise raskemaks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks EKP enda hinnangu, et ilma tema meetmepaketita oleks inflatsioon praegu aastateks 2016–2019 prognoositud määrast keskmiselt peaaegu 0,5 % madalam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõustub EKPga, et tugeva ja majanduskasvu soodustava riikliku fiskaalpoliitika tasakaalustatud kombinatsioon, mille puhul järgitakse täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti, ning selle paindlikkus ja sotsiaalselt tasakaalustatud ja kaugelevaatavad tootlikkust suurendavad reformid on vajalikud ka liikmesriikide tasandil, et muuta praegune tsükliline taastumine jäävaks, kestlikuks ja tugevalt struktuurseks pikaajaliseks majanduslikuks arenguks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et võttes arvesse rahapoliitika ülekandumismehhanismide praegust ebatõhusust, peab EKP tagama, et saavutatakse hindade stabiilsus, mille EKP nõukogu on määranud kindlaks peaaegu 2 %-lise, kuid sellest allapoole jääva inflatsioonimäärana; on veendunud, et EKP peaks siiski hoolikalt hindama oma poliitika eeliseid ja kõrvalmõjusid, eelkõige seoses kavandatud meetmetega, et võidelda deflatsiooni vastu tulevikus; usub, et kindluse ja usalduse loomiseks finantsturgude vastu peaks EKP andma oma rahapoliitika meetmetest teada selgelt ja kokkuvõtlikult; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et praegune kriis on juhtinud tähelepanu vajadusele mitmekesistada keskpankade poliitilise raamistiku teoreetilist alust; palub EKP-l oma järgmises aastaaruandes analüüsida kriisi mõju oma teoreetilise raamistiku arengule; |
| --- | --- |

12.

Majanduskasv ja tööhõive

| 13. | tuletab meelde, et EKP peab vastavalt oma põhikirja artiklile 2 ja ELi toimimise lepingu artiklile 127 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 282 sätestatud täiendavatele üksikasjadele, ilma et sellega kahjustataks hindade stabiilsuse esmast eesmärki, toetama liidu üldist majanduspoliitikat, et aidata kaasa ELi lepingu artiklis 3 sätestatud liidu eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et SKP kasv euroalal on olnud stabiilne, kuid tagasihoidlik, ent on eelmiste aastatega võrreldes siiski soodne ja püsib stabiilne, olles 2015. aastal 2 % ja 2016. aastal 1,8 %; märgib, et komisjoni 2017. aasta sügisese majandusprognoosi kohaselt on SKP kasv 2017. aastal 2,2 % ja 2018. aastal 2,3 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et vastavalt EKP 2016. aasta aruandele suurenesid investeeringud sellele eelnenud aastaga võrreldes veidi aeglasemalt; rõhutab, et EKP rahapoliitika alased jõupingutused ei ole veel ELi majanduse investeeringute poolele käegakatsutavat mõju avaldanud; märgib, et mõju puudumine on eriti kahjulik liidu äärepoolsetele piirkondadele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et on kahetsusväärne, et vastavalt IMFi 2017. aasta aprilli maailmamajanduse väljavaadetele oli euroala toodangu lõhe -1,2 % potentsiaalsest SKPst 2016. aastal ja jääb eeldatavalt negatiivseks kuni 2019. aastani, mis annab alust arvata, et euroala SKP jääb prognoosiperioodil potentsiaalsest väiksemaks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et EKP arvates on tema rahapoliitika olnud kriitilise tähtsusega euroala tsüklilise majanduse taastamise eesmärg, mida muude tegurite hulgas on soodustanud ja soodustavad endiselt soodsate rahastamistingimuste ja tööturu olukorra paranemise tulemusena suurenev sisenõudlus ning tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamisega seotud reformid mõnes liikmesriigis, aga ka naftahindade langus, mis lisab perioodi 2016–2019 majanduskasvule kumulatiivselt 1,7 %; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, nagu märkis EKP president, et rahapoliitika ei ole majanduse elavdamise toetamiseks piisav ega saa aidata kaasa Euroopa majanduse struktuursete probleemide lahendamisele, välja arvatud juhul, kui seda täiendavad hoolikalt kavandatud, sotsiaalselt tasakaalustatud ja õiglased pikaajalised majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavad poliitikameetmed liikmesriikide tasandil, millele lisandub stabiilsuse ja kasvu pakti raames usaldusväärne eelarvepoliitika; nõustub ka EKPga, et on vaja süvendada majandus- ja rahaliidu institutsioonilist struktuuri, et toetada eespool nimetatud reforme ja muuta euroala makromajanduslike vapustuste suhtes vastupidavamaks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab kahetsusväärseks, et kuigi töötus vähenes võrreldes 2015. aasta detsembri 10,5 %-ga 2016. aasta detsembris 9,6 %-le, kannatavad paljud euroala riigid jätkuvalt kõrge töötuse määra all ja euroala kogunõudlus on endiselt tagasihoidlik, kusjuures silmas tuleb pidada ka seda, et püsiv ebavõrdsus ELis võib mõjuda tugevale ja kaasavale majandusarengule kahjulikult; nõuab seetõttu tootlikkuse suurendamisele suunatud poliitika rakendamist, milles keskendutakse kvaliteetsete töökohtade loomist soodustavatele oskustele, aga ka palgatõusule; |
| --- | --- |

19.

| 20. | võtab teadmiseks EKP aastaaruandes toodud analüüsi EKP poliitika jaotuslike tagajärgede kohta; julgustab EKPd jätkama oma rahapoliitika jaotusliku mõju uurimist, sealhulgas sissetulekute ebavõrdsuse osas, ning võtma neid uuringuid oma rahapoliitika kujundamisel arvesse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et rahapoliitika täieliku mõjususe tagamiseks tuleb praegust jooksevkonto tasakaalustamatust parandada asjakohase fiskaal- ja majanduspoliitika ning tootlikkust suurendavate reformide abil; |
| --- | --- |

21.

Laenupakkumine ja pangandusjärelevalve

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi M1 kasv oli 2016. aastal 8,8 %, kasvab M3 endiselt ainult 5 % aastas, mis näitab, et rahapoliitika ülekandumine ei ole täiesti tulemuslik ning osutab rahapoliitikas esinevatele kõrvalekaldumistele ja piisava laenupakkumise puudumisele; rõhutab seetõttu kapitaliturgude liidu tähtsust, mis võiks pakkuda alternatiivseid vahendeid majanduse rahastamiseks ajal, mil pangad on raskustes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tõdeb, et rahapoliitika on laenukulusid mõningal määral vähendanud ja aidanud parandada rahastamise kättesaadavust euroala äriühingute ja kodumajapidamiste jaoks, mõjutades eelkõige teatavaid liikmesriike, nagu on märgitud EKP 2016. aasta aruandes, milles nenditakse, et euroala kodumajapidamiste laenukulud on riigiti jätkuvalt erinevad; on seetõttu seisukohal, et selle poliitika mõju on piiratud vähese laenunõudluse tõttu, struktuuriliste probleemide püsimise tõttu mõne liikmesriigi pangandussüsteemis ning usalduse puudumise tõttu finantsasutuste endi vahel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | julgustab laenude kättesaadavust VKEde jaoks veelgi parandama, suurendades seeläbi nende kaasatust majanduse arengusse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab tervitatavaks asjaolu, et alates 2015. aastast on väga väikeste laenude intressimäärad jätkuvalt vähenenud kiirema tempoga kui suurte laenude intressimäärad, mis on veelgi vähendanud vahet väga väikeste ja suurte laenude vahel; märgib lisaks, et väikeste ja suurte laenude intressimäärade vahe on nüüd euroala riikides sarnane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et intressimäärade pikaaegne peaaegu lauge tulukõver võib mõjutada pangandussüsteemi stabiilsust ja kasumlikkust; nõustub siiski EKP hinnanguga, et panga kasumlikkus sõltub lõppkokkuvõttes tema ärimudelist ning struktuurist ja bilansist, isegi kui intressimäärad on madalad; märgib ka, et ELi pangandussektorit iseloomustab mitmekesisus, mis tuleneb suuresti riikide eripäradest, mis omakorda aitab kaasa finantssüsteemi stabiilsusele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tõdeb, et kuigi praegusel madalate intressimäärade poliitikal on viivislaenude mahule ajutine positiivne mõju, tuleks viivislaenudega seotud suurte riskide vastu struktuursel viisil tulemuslikult võidelda; võtab teadmiseks EKP ja ühtse järelevalvemehhanismi jõupingutused euroala pankade üle järelevalve teostamisel ja nende abistamisel, et vähendada nende viivislaenude riski, ning eelkõige EKP poolt pankadele 2017. aasta märtsis antud suunised viivislaenude vastu võitlemiseks ning tema meetmed üksikute pankade suhtes, samuti majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 11. juuli 2017. aastal heaks kiidetud tegevuskava, ilma et see piiraks parlamendi volitusi esimese tasandi õigusaktide suhtes; juhib tähelepanu sellele, et nõukogu tegevuskava nõuetekohaseks rakendamiseks on vaja pankade, järelevalveasutuste, reguleerivate asutuste ja riikide ametiasutuste ühiseid jõupingutusi; nõuab stressiteste, mida iseloomustab laiahaardelisus, metoodika asjakohasus ja stabiilsus; soovitab hoolikalt jälgida kinnisvaraturu arengut; on seisukohal, et mis tahes lisameetmete kasutamisel tuleb tagada Euroopa Parlamendi õiguste täielik austamine; |
| --- | --- |

27.

Ettevõtlussektori varaostukava

| 28. | tunneb heameelt edusammude üle, mida EKP on teinud, avalikustades loetelu väärtpaberitest, mida eurosüsteem hoiab EKP ettevõtlussektori väärtpaberite ostukava alusel, kuid märgib, et sellest kavast saavad otsest kasu peamiselt suured ettevõtted; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub EKP-l jätkata täieliku läbipaistvuse tagamist ettevõtlussektori varaostukava alusel tehtavate ostude mahu avalikustamisel ettevõtete kaupa pärast mõistliku ajavahemiku möödumist; palub, et EKP avaldaks ühes kasutajasõbralikus tabelis ka kõik ettevõtlussektori varaostukava andmed, et suurendada kavaga seotud avalikku aruandekohustust; rõhutab, et kava lõppedes tuleks igal juhul tagada täielik läbipaistvus; kutsub EKP-d üles avalikustama ettevõtlussektori varaostukava suhtes kohaldatavaid kriteeriume, mis puudutavad ettevõtlussektori varaostukavas ostetavate äriühingu võlakirjade kõlblikkust, et vältida turul võimalikke konkurentsimoonutusi; rõhutab, et võlakirjade kõlblikkus sõltub riskijuhtimise kriteeriumidest, mitte emiteeriva äriühingu suurusest; |
| --- | --- |

29.

Lisaülesanded

| 30. | märgib, et EKP kui ELi institutsioon on seotud Pariisi kokkuleppega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõustub, et hästi toimiv, mitmekesine ja integreeritud kapitaliturg toetab ühtse rahapoliitika ülekandumist; on arvamusel, et kapitaliturgude liit peaks omama kapitalikogumi laiendamisel ELis keskset rolli; nõuab kapitaliturgude liidu järkjärgulist, õigeaegset ja täielikku lõpuleviimist ning rakendamist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et EKP pooldab Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomist pangandusliidu kolmanda sambana; rõhutab hoiuste tagamise kindlustuse üliolulist rolli usalduse suurendamisel ja hoiuste võrdse turvalisuse tagamisel pangandusliidus; rõhutab, et Euroopa hoiuste tagamise skeem võiks aidata finantsstabiilsuse edendamisele ja kaitsmisele veelgi kaasa; tõdeb, et riskide jagamine ja riski vähendamine peavad käima käsikäes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | võtab teadmiseks komisjoni kaalutlused Euroopa turvalise vara loomise kohta euroala pangandusliidu jaoks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | võtab teadmiseks EKP nõukogu 23. juuni 2017. aasta otsuse, mis käsitleb soovitust võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse EKPSi ja EKP põhikirja artiklit 22, et luua õiguslik alus, mis võimaldaks eurosüsteemil täita kliiringu kesksete vastaspoolte järelevalvestruktuuri kavandatavas reformis oma rolli emiteeriva keskpangana ja annaks seega EKP-le pädevuse reguleerida kliiringusüsteemide, sh kliiringu kesksete vastaspoolte tegevust, et võidelda tõhusalt riskide vastu, mida need süsteemid tekitavad maksesüsteemide sujuvale toimimisele ja ühtse rahapoliitika rakendamisele; hindab praegu seda soovitust ja ootab nimetatud ettepanekut käsitlevat arutelu; |
| --- | --- |

34.

Sularaha ja e-raha

| 35. | nõustub EKPga sularaha tähtsuses seadusliku maksevahendina, arvestades et euro on euroalal ainus seaduslik maksevahend, ning tuletab kõikidele euroala liikmesriikidele meelde, et euro müntide ja pangatähtede vastuvõtmine peaks olema tehingutes reegel, ilma et see piiraks nimetatud liikmesriikide õigust kehtestada rahapesu, maksupettuste ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse eesmärgil sularahamaksete ülempiir; soovitab eurosüsteemil väljastada Karl Suure mälestuspangatähed, mis oleksid samuti seaduslikud maksevahendid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | võtab teadmiseks käimasolevad arutelud, mis käsitlevad nn keskpanga e-raha või nn e-baasraha, mis tehakse kättesaadavaks paljudele osapooltele, sealhulgas kodumajapidamistele; ergutab komisjoni ja EKPd selliseid kavasid uurima, et parandada lisaks sularaha kättesaadavusele üldsuse juurdepääsu maksesüsteemidele, aga ka lahendada võimalikud probleemid, mis kaasnevad EKP raha emiteerimise monopoliga; rõhutab, et edusammud virtuaalse raha valdkonnas ei tohi kaasa tuua piiranguid sularahamaksetes või sularaha kaotamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab küberturvalisuse tähtsust finantssektoris; tunneb heameelt EKP töö üle selles valdkonnas, sealhulgas 2016. aasta veebruaris algatatud katseprojekti üle, mis näeb ette olulistest küberintsidentidest teatamist ja koostööd G7 raames; |
| --- | --- |

37.

Vastutus ja läbipaistvus

| 38. | palub, et Euroopa Keskpank jätaks finantsabi programmi lõpuleviimise läbivaatamisel alles vajaliku toetuse andmise Kreekale ja mis tahes muudele liikmesriikidele; on seisukohal, et selline toetus võiks hõlmata, piiramata selle sõltumatut staatust, Kreeka riigivõlakirjade kaasamist avaliku sektori varade ostukavasse, võttes aluseks kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavad abikõlblikkuse kriteeriumid, ning tagatud võlakirjade kolmanda ostukava laiendamist Kreeka avalik-õiguslikele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele samade abikõlblikkuse kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub EKP-l koos Euroopa järelevalveasustustega hinnata kõiki tagajärgi, mida toob kaasa Ühendkuningriigi EList väljaastumine, ja olla valmis pankade ja nende tegevuse üleviimiseks euroalale; peab äärmiselt oluliseks tugevdada järelevalvet eurokliiringu üle väljaspool euroala, et vältida puudusi järelevalves ja finantsstabiilsusega seotud probleeme; alustab nimetatud tugevdamise eesmärgil arutelu komisjoni 2017. aasta juunis komiteetasandil esitatud ettepaneku üle, millega muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määrust kesksete vastaspoolte järelevalve osas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et kõrgetasemeline omavahendite töörühm on kindlaks teinud, et EKP kasum emissioonitulust võiks olla üks ELi eelarve võimalikest uutest omavahenditest; rõhutab, et nimetatud kasumi muutmine ELi omavahendiks nõuaks EKPSi ja EKP põhikirja muutmist, samuti kohandusi, võtmaks arvesse euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide eriolukorda; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on seisukohal, et EKP sõltumatus ja seega tema vastutuse tase peavad olema vastavuses tema tähtsusega; rõhutab, et EKP vastutus ja ülesanded nõuavad läbipaistvust avalikkuse suhtes ja suuremat aruandekohustust parlamendi ees; rõhutab, et parlamendile tuleb esitada kandidaatide nimekiri, et parlament saaks täita oma institutsioonilist rolli EKP presidendi, asepresidendi ja teiste juhatuse liikmete ametisse nimetamisel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et rahandusalane dialoog on oluline vahend, mille abil tagada rahapoliitika otsuste läbipaistvus Euroopa Parlamendi ja seega ka üldsuse jaoks; tunneb heameelt EKP presidendi ja teiste juhatuse liikmete regulaarse kohaloleku ning arutelude üle rahandusalase dialoogi raames ja muus vormis; on seisukohal, et rahandusalast dialoogi saaks veelgi parandada, sealhulgas selle ümberkujundamise teel, et tugevdada EKP presidendi ja teiste juhatuse liikmetega rahandusalase dialoogi raames ja muus vormis toimuva seisukohtade vahetamise suunitlust, interaktiivsust ja asjakohasust, järgides 2014. aasta märtsis majandus- ja rahanduskomisjoni poolt tellitud rahandusekspertide soovitusi ja tagasisidet; kutsub ka EKP ametnikke üles jätkama kiiduväärset tava esitada vastused kirjalikult, kui pärast seisukohtade vahetamist on veel jäänud lahendamata küsimusi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt EKP 2016. aastal tehtud otsuse üle avaldada oma iga-aastases aruandes tagasiside parlamendi tähelepanekute kohta ning julgustab EKPd jätkama läbipaistvuse alaseid pingutusi, et oma rahanduspoliitika meetmeid paremini selgitada; tuletab EKP-le meelde oma palvet, et EKP lisaks oma aastaaruandesse peatüki või lisa, milles antakse põhjalik tagasiside parlamendi raporti kohta, mis käsitleb eelmist aastat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub EKP-l tagada oma siseauditi komitee liikmete sõltumatus; nõuab tungivalt, et EKP avaldaks huvide konfliktide vältimiseks EKP nõukogu liikmete majanduslike huvide deklaratsioonid; nõuab tungivalt, et EKP tagaks, et eetikakomitee eesistujaks ei oleks EKP nõukogu endine eesistuja või endine liige ega ükski isik, kellel võiks olla huvide konflikt; palub, et EKP nõukogu järgiks ELi personalieeskirju ja käitumisjuhendit ning nõuaks oma liikmetelt pärast nende volituste lõppemist kaheaastast sarnasel ametikohal töötamisest hoidumist; rõhutab, et EKP juhatuse liikmed peaksid põhimõtteliselt hoiduma olemast samaaegselt liikmed foorumites või muudes organisatsioonides, kuhu kuuluvad EKP järelevalve alla kuuluvate pankade juhid, välja arvatud kui selline liikmelisus on maailma tasemel väljakujunenud tava ja EKP osaleb koos teiste keskpankadega, nt Ameerika Ühendriikide Föderaalreserviga või Jaapani Pangaga; leiab, et sellistel juhtudel peaks EKP võtma asjakohaseid meetmeid, et vältida võimalikku konflikti oma järelevalverolliga, ning mitte osalema arutlustes, mis puudutavad tema järelevalve all olevaid panku; võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani 15. jaanuari 2018. aasta soovituse Euroopa Keskpanga presidendi ja panga otsuseid tegevate organite liikmete kaasamise kohta organisatsiooni Group of Thirty; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub EKP-l võtta vastu selge ja avalik rikkumistest teatamise poliitika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et EKP praegune ajutiste töötajate töölevõtupoliitika, milles kasutatakse ka korduvaid töölepinguid, võib tekitada töökeskkonnas ebastabiilsust ja kahjustada EKPs kutsealast ühtekuuluvust; on mures väidetavate semupoliitika juhtumite ja EKP töötajate suure rahulolematuse pärast; võtab teadmiseks ja kiidab heaks EKP algatused nende probleemide lahendamiseks, sealhulgas tugevdatud dialoogi kaudu töötajate esindajatega, ning julgustab seda jätkama; palub EKP-l tagada võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused kõigile oma töötajatele ning tagada asutuses inimväärsed töötingimused; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt EKP jõupingutuste üle parandada vastavalt 2017. aasta mai erakorralise likviidsusabi kokkuleppele erakorralise likviidsusabi andmise ja selle hinnakujunduse selgust ja läbipaistvust; juhib tähelepanu sellele, et keskpanga likviidsuse pakkumist euroala asutustele tuleks veelgi täpsustada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab heameelt EKP tava üle avaldada oma üldiselt kohaldatavad otsused, määrused, soovitused ja arvamused, vähendades nii oluliselt avalikustamisest tehtavate erandite arvu; palub EKP-l suurendada läbipaistvust avalikkuse ees, sealhulgas avalike konsultatsioonide kaudu, kui avaldamine ei häiri märkimisväärselt turgude toimimist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toonitab, et EKP järelevalverolli ja tema rahapoliitilisi ülesandeid ei tohiks segamini ajada ning need ei tohiks põhjustada huvide konflikti panga peamiste ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  ELT L 83, 30.3.2010, lk 70.

(2)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

(3)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/20170410_feedback_on_the_input_provided_by_the_european_parliament.en.pdf?384c7fc03ceda115fe0e9aa7cf378e07.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/10

---

P8_TA(2018)0026

Puhta energia valdkonna innovatsiooni kiirendamine

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta resolutsioon puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise kohta (2017/2084(INI))

(2018/C 463/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Puhta energia alase innovatsiooni kiirendamine“ (COM(2016)0763), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Puhta energia alase innovatsiooni kiirendamine“ (COM(2016)0763),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitud Pariisi kokkulepet, mille Euroopa Liit ratifitseeris 4. oktoobril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitud Pariisi kokkulepet, mille Euroopa Liit ratifitseeris 4. oktoobril 2016,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist „Integreeritud energiatehnoloogia strateegilise kava suunas: Euroopa energiasüsteemi ümberkujundamise kiirendamine“ (C(2015)6317), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist „Integreeritud energiatehnoloogia strateegilise kava suunas: Euroopa energiasüsteemi ümberkujundamise kiirendamine“ (C(2015)6317),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080) ning oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni „Euroopa energialiidu suunas“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080) ning oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni „Euroopa energialiidu suunas“ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885) ning oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885) ning oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist (COM(2016)0759), ning eriti dokumendis määratletud energialiidu teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõdet, eelkõige artiklit 22 pealkirjaga „Teadusuuringuid, innovatsiooni ja konkurentsivõimet käsitlev lõimitud aruandlus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist (COM(2016)0759), ning eriti dokumendis määratletud energialiidu teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõdet, eelkõige artiklit 22 pealkirjaga „Teadusuuringuid, innovatsiooni ja konkurentsivõimet käsitlev lõimitud aruandlus“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2017. aasta teatist „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“ (COM(2017)0376), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2017. aasta teatist „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“ (COM(2017)0376),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa uued liidrid: idu- ja kasvufirmade algatus“ (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa uued liidrid: idu- ja kasvufirmade algatus“ (COM(2016)0733),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0005/2018),

| A. | arvestades, et teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni kujul on tegemist selgesti tajutava ELi energialiidu mõõtmega, sest energiaalane teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon on põhilised liikumapanevad jõud, mis mõjutavad liidu juhtpositsiooni tööstuses, ülemaailmset konkurentsivõimet, jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ning samuti liikmesriikide ja liidu üldist energiajulgeolekut, vähendades sõltuvust energiaimpordist ja edendades kõigi energiaallikate tõhusat ja säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni kujul on tegemist selgesti tajutava ELi energialiidu mõõtmega, sest energiaalane teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon on põhilised liikumapanevad jõud, mis mõjutavad liidu juhtpositsiooni tööstuses, ülemaailmset konkurentsivõimet, jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ning samuti liikmesriikide ja liidu üldist energiajulgeolekut, vähendades sõltuvust energiaimpordist ja edendades kõigi energiaallikate tõhusat ja säästvat kasutamist;

| B. | arvestades, et EL on jätkuvalt maailmas esirinnas kõrge väärtusega ja vähese heitega energia alase innovatsiooni vallas, sealhulgas energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja arendatava puhta tehnoloogia alal, mis annab ELile kindla aluse edasiliikumiseks puhta energia alastes teadusuuringutes ja innovatsioonis, sealhulgas elektromobiilsuses kasutatavate akude väljatöötamises ja energia salvestamises; arvestades, et selle juhtpositsiooni peamised tõukejõud on olnud ambitsioonikas kliima- ja energiapoliitika, mis toimivad eelkõige kliima- ja energiapoliitika raamistikus aastani 2030, ning samuti energia tegevuskava aastani 2050; arvestades, et sellega seoses muudeti Pariisi kokkuleppega üleilmseid eesmärke oluliselt kaugeleulatuvamaks ja suurendati allakirjutanute konkreetseid kohustusi kliimamuutuste leevendamise alal; arvestades, et ELi poliitikasuunad ja vahendid peavad olema jätkuvalt ambitsioonikad, et saata õigeid signaale investoritele ja mitte kaotada oma juhtpositsiooni globaalsel turul puhta energia alastes teadusuuringutes ja innovatsioonis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on jätkuvalt maailmas esirinnas kõrge väärtusega ja vähese heitega energia alase innovatsiooni vallas, sealhulgas energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja arendatava puhta tehnoloogia alal, mis annab ELile kindla aluse edasiliikumiseks puhta energia alastes teadusuuringutes ja innovatsioonis, sealhulgas elektromobiilsuses kasutatavate akude väljatöötamises ja energia salvestamises; arvestades, et selle juhtpositsiooni peamised tõukejõud on olnud ambitsioonikas kliima- ja energiapoliitika, mis toimivad eelkõige kliima- ja energiapoliitika raamistikus aastani 2030, ning samuti energia tegevuskava aastani 2050; arvestades, et sellega seoses muudeti Pariisi kokkuleppega üleilmseid eesmärke oluliselt kaugeleulatuvamaks ja suurendati allakirjutanute konkreetseid kohustusi kliimamuutuste leevendamise alal; arvestades, et ELi poliitikasuunad ja vahendid peavad olema jätkuvalt ambitsioonikad, et saata õigeid signaale investoritele ja mitte kaotada oma juhtpositsiooni globaalsel turul puhta energia alastes teadusuuringutes ja innovatsioonis;

| C. | arvestades, et ELi, sh Euroopa tööstuse konkurentsivõime tagamiseks tulevikus tuleb teha edusamme energiatõhususel ja taastuvenergial põhinevate uuenduste alal ning teadus- ja arendustegevuses; arvestades, et EList saab maailma liider taastuvate energiaallikate vallas üksnes kulutõhusate uuenduste rakendamisega ning teadus- ja arendustegevuse edendamisega selles konkreetses sektoris; arvestades, et energiatõhususe prioriteediks seadmise põhimõtte rakendamist tuleb toetada tugeva Euroopa tasandi innovatsioonipoliitikaga, eelkõige seoses süsteemide integreerimisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi, sh Euroopa tööstuse konkurentsivõime tagamiseks tulevikus tuleb teha edusamme energiatõhususel ja taastuvenergial põhinevate uuenduste alal ning teadus- ja arendustegevuses; arvestades, et EList saab maailma liider taastuvate energiaallikate vallas üksnes kulutõhusate uuenduste rakendamisega ning teadus- ja arendustegevuse edendamisega selles konkreetses sektoris; arvestades, et energiatõhususe prioriteediks seadmise põhimõtte rakendamist tuleb toetada tugeva Euroopa tasandi innovatsioonipoliitikaga, eelkõige seoses süsteemide integreerimisega;

| D. | arvestades, et täielikult toimiv ja konkurentsivõimeline energia siseturg, millel on nõuetekohane õigusraamistik ja taristu, on väga oluline, et veelgi innustada teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni ning edendada uue puhta tehnoloogia võimalikult suuremahulist turuleviimist kõigis ELi piirkondades, võimaldades mastaabisäästu ning tagades õigus- ja investeerimiskindluse, luues seeläbi liidule võimaluse täiel määral ära kasutada potentsiaali, mis kaasneb tehnoloogianeutraalse energiaalase innovatsiooniga, mis edendab tõhusust, energiaallikate vähesaastavat ja säästvat kasutamist ning detsentraliseeritud tootmise, energia salvestamise ja transpordi valdkonna lahendusi ja tehnoloogiat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et täielikult toimiv ja konkurentsivõimeline energia siseturg, millel on nõuetekohane õigusraamistik ja taristu, on väga oluline, et veelgi innustada teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni ning edendada uue puhta tehnoloogia võimalikult suuremahulist turuleviimist kõigis ELi piirkondades, võimaldades mastaabisäästu ning tagades õigus- ja investeerimiskindluse, luues seeläbi liidule võimaluse täiel määral ära kasutada potentsiaali, mis kaasneb tehnoloogianeutraalse energiaalase innovatsiooniga, mis edendab tõhusust, energiaallikate vähesaastavat ja säästvat kasutamist ning detsentraliseeritud tootmise, energia salvestamise ja transpordi valdkonna lahendusi ja tehnoloogiat;

| E. | arvestades, et puhta energia alane innovatsioon peaks aitama pakkuda Euroopa tarbijatele taskukohast energiavarustust, aidates neil kasu saada madalamatest energiatariifidest ja suuremast kontrollist oma energiatarbimise ja tootmise üle ning pakkudes neile vähem energiat tarbivaid tooteid ja teenuseid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et puhta energia alane innovatsioon peaks aitama pakkuda Euroopa tarbijatele taskukohast energiavarustust, aidates neil kasu saada madalamatest energiatariifidest ja suuremast kontrollist oma energiatarbimise ja tootmise üle ning pakkudes neile vähem energiat tarbivaid tooteid ja teenuseid;

| F. | arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide energiapoliitika ja rahastamisvahendid, sealhulgas asjaomased avaliku sektori investeeringud tuleks kavandada nii, et saaks täiel määral ära kasutada tehnika aina kiiremat arengut, ning eelkõige tuleks keskenduda järkjärgulisele üleminekule puhtaile, ülitõhusatele ja vähese heitega energiasüsteemidele; arvestades, et turu, tehnoloogilise või teadusliku ebakindluse tõttu ei ole erasektori rahastus tihti piisav või kättesaadav; arvestades, et EL peab saatma tugevaid ja järjekindlaid signaale ja looma stiimuleid, et pakkuda investoritele kindlust ja suurendada erainvesteeringuid puhta energia alase innovatsiooni, teadus- ja arendustegevuse ning rakendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide energiapoliitika ja rahastamisvahendid, sealhulgas asjaomased avaliku sektori investeeringud tuleks kavandada nii, et saaks täiel määral ära kasutada tehnika aina kiiremat arengut, ning eelkõige tuleks keskenduda järkjärgulisele üleminekule puhtaile, ülitõhusatele ja vähese heitega energiasüsteemidele; arvestades, et turu, tehnoloogilise või teadusliku ebakindluse tõttu ei ole erasektori rahastus tihti piisav või kättesaadav; arvestades, et EL peab saatma tugevaid ja järjekindlaid signaale ja looma stiimuleid, et pakkuda investoritele kindlust ja suurendada erainvesteeringuid puhta energia alase innovatsiooni, teadus- ja arendustegevuse ning rakendamise valdkonnas;

| G. | arvestades, et innovatsiooni viivad eelkõige edasi novaatorid ja turu nõudlus; arvestades, et komisjon peaks keskenduma oma jõupingutustes peamiselt novaatoritele toetava raamistiku loomisele, mis hõlmaks meetmeid alates teadusrahastuse kättesaadavuse lihtsustamisest kuni teadmiste muutmiseni kaubanduslikult tasuvateks toodeteks; arvestades, et selles kontekstis võivad kasulikuks osutuda partnerlused teadlaste ja asjaomaste tööstuspartnerite vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et innovatsiooni viivad eelkõige edasi novaatorid ja turu nõudlus; arvestades, et komisjon peaks keskenduma oma jõupingutustes peamiselt novaatoritele toetava raamistiku loomisele, mis hõlmaks meetmeid alates teadusrahastuse kättesaadavuse lihtsustamisest kuni teadmiste muutmiseni kaubanduslikult tasuvateks toodeteks; arvestades, et selles kontekstis võivad kasulikuks osutuda partnerlused teadlaste ja asjaomaste tööstuspartnerite vahel;

| H. | arvestades, et energiatoetused mõjutavad turuhindu, varjates erinevatest allikatest pärit energiaga kaasnevad tegelikud kulud ja energiaga seotud tehnoloogia tegeliku maksumuse, mõjutades sel viisil negatiivselt puhta energia alase innovatsiooni valdkonnas tehtavate teadusuuringute ja investeeringute tingimusi, samuti innovatsiooni võimalikku kasutuselevõttu; arvestades, et toetuste kasutamine tuleks järk-järgult lõpetada ja üleminekuajal peaks kasutamine piirduma ajutiste rahaliste vahenditega, mille eesmärk on luua võrdsed tingimused ja konkurentsivõimeline turg, mis soodustaks uue puhta tehnoloogia kasutuselevõttu eelkõige energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energiatoetused mõjutavad turuhindu, varjates erinevatest allikatest pärit energiaga kaasnevad tegelikud kulud ja energiaga seotud tehnoloogia tegeliku maksumuse, mõjutades sel viisil negatiivselt puhta energia alase innovatsiooni valdkonnas tehtavate teadusuuringute ja investeeringute tingimusi, samuti innovatsiooni võimalikku kasutuselevõttu; arvestades, et toetuste kasutamine tuleks järk-järgult lõpetada ja üleminekuajal peaks kasutamine piirduma ajutiste rahaliste vahenditega, mille eesmärk on luua võrdsed tingimused ja konkurentsivõimeline turg, mis soodustaks uue puhta tehnoloogia kasutuselevõttu eelkõige energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonnas;

| I. | arvestades, et puhaste, vähese heitega ja energiatõhusate lahenduste ja tehnoloogia, sealhulgas toormaterjalide ja mineraalide säästva hankimise soodustamiseks mõeldud konkreetsete stiimulite ja poliitika käsitlemisel ELi tasandil peaks võtma aluseks energiaallikatest, jaotusvõrkudest ja tehnoloogiast pärinevate kasvuhoonegaaside heite olelusringi hindamise; arvestades, et rõhk tuleks asetada neile puhta energia alastele uuendustele, millel on otsene mõju kodanikele ja tootvatele tarbijatele, võimaldades neil osaleda energiasüsteemi ümberkujundamises ja selle ümberkujundamise taskukohasemaks muutmises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puhaste, vähese heitega ja energiatõhusate lahenduste ja tehnoloogia, sealhulgas toormaterjalide ja mineraalide säästva hankimise soodustamiseks mõeldud konkreetsete stiimulite ja poliitika käsitlemisel ELi tasandil peaks võtma aluseks energiaallikatest, jaotusvõrkudest ja tehnoloogiast pärinevate kasvuhoonegaaside heite olelusringi hindamise; arvestades, et rõhk tuleks asetada neile puhta energia alastele uuendustele, millel on otsene mõju kodanikele ja tootvatele tarbijatele, võimaldades neil osaleda energiasüsteemi ümberkujundamises ja selle ümberkujundamise taskukohasemaks muutmises;

| J. | arvestades, et energiaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkond tunnistati 7. raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ prioriteediks ning see peaks jätkuvalt olema ka 9. raamprogrammi prioriteet, pidades silmas liidu kohustusi energialiidus ja Pariisi kokkuleppe alusel, et tõhusamalt võimendada teadus- ja arendustegevuse rahastamist avaliku ja erasektori vahenditest ning aidata vähendada riske investeerimisel kõige perspektiivikamatesse uuendustesse puhta energia valdkonnas, eelkõige energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et energiaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkond tunnistati 7. raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ prioriteediks ning see peaks jätkuvalt olema ka 9. raamprogrammi prioriteet, pidades silmas liidu kohustusi energialiidus ja Pariisi kokkuleppe alusel, et tõhusamalt võimendada teadus- ja arendustegevuse rahastamist avaliku ja erasektori vahenditest ning aidata vähendada riske investeerimisel kõige perspektiivikamatesse uuendustesse puhta energia valdkonnas, eelkõige energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alal;

| K. | arvestades, et transpordisektor moodustab ühe kolmandiku ELi energiatarbimisest, tal on energiatõhususe ja CO2-heite vähendamise seisukohalt tohutu potentsiaal ning seetõttu peaks tal olema oluline osa üleminekul uutele energialahendustele ja vähese CO2-heitega ühiskonnale; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et transpordisektor moodustab ühe kolmandiku ELi energiatarbimisest, tal on energiatõhususe ja CO2-heite vähendamise seisukohalt tohutu potentsiaal ning seetõttu peaks tal olema oluline osa üleminekul uutele energialahendustele ja vähese CO2-heitega ühiskonnale;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle, millega luuakse raamistik puhta energia alase innovatsiooni kiirendamisele ELis; rõhutab vajadust energiaalase innovatsiooni õigus- ja rahastamisraamistiku järele, mis oleks kooskõlas ELi energia tegevuskavaga aastani 2050 ja Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustustega ning mis edendaks kõigi energiaallikate tõhusat ja säästvat kasutamist, tuues seeläbi kaasa energiasäästu ja üldisema kasu, sealhulgas tervishoiu, ohutuse ja õhu ja vee kvaliteedi vallas, tagades samal ajal liidu tööstuse konkurentsivõime, energiavarustuse kindluse ja ELi aluslepingutes sätestatud kohustuste täitmise, samuti igakülgse reageerimise keskkonnaprobleemidele; tunnistab, et ELi puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise raamistik on lahutamatu osa laiemast seadusandlike ettepanekute paketist, mis on esitatud nime all „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, ning peaks seetõttu – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 191 ja 194 sätteid järgides – tugevdama selle erinevaid elemente, milleks on Pariisi kokkuleppe alusel võetud liidu kohustused ja energialiidu õigusaktid ja põhimõtted üldisemalt, eelkõige need, mida kajastavad kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030 ja energia tegevuskava aastani 2050; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et energiaalase innovatsiooni edukas rakendamine on mitmemõõtmeline väljakutse, mis hõlmab nii pakkumise kui nõudluse väärtusahelaid, inimkapitali, turudünaamikat, reguleerimist, innovatsiooni ja tööstuspoliitika probleemide lahendamist; rõhutab, et sellise väljakutse lahendamisse on vaja kaasata nii kodanikud – tarbijad ja tootvad tarbijad – kui ka hulk erinevaid sidusrühmi, sealhulgas akadeemilised ringkonnad, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid, VKEd, idufirmad, energia- ja ehitusettevõtted, liikuvusteenuste pakkujad, muud teenusepakkujad, seadmete tootjad, IT- ja telekommunikatsiooniettevõtted, finantsasutused, liidu, riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori asutused, taastuvenergiakogukonnad, vabaühendused, haridustöötajad ja arvamusliidrid; toonitab, kui väärtuslikud on uued ärimudelid, mis kasutavad innovatiivset digitehnoloogiat muu hulgas selleks, et optimeerida puhta energia kohapeal omatootmist, salvestamist, vahetamist ja omatarbeks toodetud energia tarbimist ning parandada taastuvenergia kättesaadavust teiste hulgas kütteostuvõimetute majapidamiste jaoks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | leiab, et kulutõhus üleminek keskkonnasõbralikele, tarbijatele suunatud ning digitaliseeritumatele ja detsentraliseeritumatele energiasüsteemidele aktiivsete tootvate tarbijate ja nende kogukondadega nõuab uurimistegevust ja innovatsiooni rakendamist kõigis energiasüsteemide sektorites, sealhulgas on vajalikud ka tehnoloogia tüübist sõltumatud ja süsteemsed lahendused, muu hulgas lahendused, mille eesmärk on tõhusus ja detsentraliseeritud energiatootmine; nendib, et see üleminek soodustab uute organisatsiooniliste mudelite levikut, eriti energia tootmise, ülekande, jaotuse ja salvestamise valdkonnas, elektromobiilsuses, ärijuhtimises ja vajaduse haldamisel ning teenuste pakkumisel; tunnistab, et ühendatud ja digitaliseeritud energiasüsteemi edendamiseks on vaja ühiseid standardeid; rõhutab ulatuslike jätkusuutlike katseprojektide, sealhulgas kogukonnapõhiste katseprojektide võimalikku osa süsteemse energiaalase innovatsiooni rakendamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et energiatõhusus peaks olema ELi teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika valdkonnaülene horisontaalne prioriteet, mida kohaldatakse kõigi sektorite suhtes ja mis ei oleks piiratud energeetikaga seotud projektidega ning mis edendaks ja motiveeriks süstemaatiliselt energiatõhusamate protsesside, teenuste ja kaupade väljatöötamist, rakendades samal ajal energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet kogu energiaahelas, sealhulgas energia tootmises, ülekandes, jaotuses ja lõppkasutuses; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, kui oluline on Euroopa energiaturgude edasine liberaliseerimine, kõrvaldades selleks eelkõige hinna vaba kujunemist piiravad takistused ja kaotades järkjärgult energiatoetused, et soodustada jätkuvat innovatsiooni ja uute tehnoloogiate kasutuselevõttu, mis toob kaasa energia säästvama kasutamise ja taastuvenergia üha suurema tarnimise, ning et luua võrdsed võimalused ja konkurentsivõimeline turg, mis suudaksid pakkuda paremaid lahendusi energiatarbijatele, tootvatele tarbijatele, kogukondadele ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Liidu meetmete sidusus

| 6. | märgib, et puhta energia alane teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon sõltuvad otsustaval määral stabiilsest turust ning õigusraamistiku prognoositavusest ja kindlusest, mis nõuab ambitsioonikat ja saavutatavat pikaajalist poliitilist käsitust, sealhulgas energia ja kliimaga seotud eesmärke ja kohustusi, püsivaid sihipäraseid stiimuleid ning pikaajalisteks investeeringuteks mõeldud omakapitali, et luua tehnoloogiatele võrdsed võimalused, soodustades seega innovatsiooni, lihtsustades energiavarustust, vähendades turulepääsu takistusi ning hõlbustades puhta energia alasel innovatsioonil saavutada turul kasutuselevõtuks vajalik kriitiline mass; tervitab ja julgustab keskendumist olulistele tehnoloogiaharudele, mis on välja toodud energiatehnoloogia strateegilises kavas (SET-kava) ja komisjoni teatises; kordab ELi toimimise lepingu artikli 194 sätteid ja märgib, et need peavad kajastuma puhta energia alast innovatsiooni toetavas poliitikas ja rahastamisvahendites; rõhutab siiski vajadust tegeleda eelisjärjekorras valdkonna- ja sektoriülese süsteemse energiaalase innovatsiooniga, samuti hariduse ja ettevõtluse edendamisega, sest innovatsioon ei olene üksnes tehnoloogiast; rõhutab vajadust süsteemse lähenemisviisi järele, et suuta tulemuslikult lõimida erinevaid olemasolevaid või väljatöötatavaid lahendusi, eelkõige neid, mis on seotud energiatõhususega ja taastuvate energiaallikate lõimimisega; nõuab Euroopa tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormide kasutamist, et aidata teha kindlaks sihipärast toetust väärivaid perspektiivikaid puhta energia alaseid innovaatilisi lahendusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ning asjakohasel juhul piirkondlikud ametiasutused võtaksid kasutusele mehhanismid ELi, riiklike ja piirkondlike teadusuuringute ja energiaalase innovatsiooni programmide koordineerimiseks, et suurendada koostoimet ja vältida dubleerimist, tagades sel viisil olemasolevate ressursside ja taristu ja samuti liikmesriikide energiaallikate tõhusaima kasutuse, et maksimaalselt suurendada uue tehnoloogia ja innovatsiooni turuleviimist ning edendada uusi ettevõtlusmudeleid kõigis Euroopa Liidu piirkondades; leiab, et selle eesmärgi saavutamisele võiks kaasa aidata asjakohase teabe kajastamine integreeritud riiklikes energia- ja kliimakavades; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on edendada parimate tavade ja teabe vahetust ning ühtlustada energiaalase innovatsiooni programmides osalemise eeskirju nii ELi kui ka kolmandate riikide organisatsioonidele, ettevõtetele, ülikoolidele ja uurimisinstituutidele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle jätkata alusuuringute rahastamist programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa Teadusnõukogu kaudu; rõhutab, et vaja on veelgi suurendada energiavaldkonna teadusalaste koostööprojektide rahastamist programmi „Horisont 2020“ üheks prioriteediks oleva ühiskondlike väljakutsete raames, kuid ka soodustada energiaalast innovatsiooni teiste ühiskonna ees seisvate ülesannete puhul; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku tugevdada turgu loovaid innovaatilisi lahendusi, asutades selleks lisaks idu- ja kasvufirmade algatusele Euroopa innovatsiooninõukogu, aidates sel viisil edendada turu hõlvamist ja uute turgude loomist võimaldavate murranguliste innovaatiliste lahenduste väljatöötamist; usub, et turupõhiste rahastamisvahendite (näiteks laenud ja omakapital) loomine ei peaks toimuma toetuste arvelt, mis võimaldavad mittetulundus- ja avaliku sektori osalistel, näiteks akadeemilistel ringkondadel, ülikoolidel ja kodanikuühiskonnal, osaleda suure väärtusega riikidevahelistes Euroopa projektides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on jätkuvalt mures olemasolevate rahastamisvahendite mitmekesisuse ja keerulisuse pärast ning rõhutab vajadust asjaomaste fondide vahelise suurema sidususe järele, sealhulgas struktuurifondide vahel, mis on ette nähtud puhta energia projektide jaoks, ja vajadust muuta olemasolevad ELi ja liikmesriigi tasandi rahastamisvahendid arusaadavamaks; kutsub komisjoni üles kaardistama erinevaid rahastamisvõimalusi ja -vahendeid kogu väärtusahelas ning leiab, et tuleks hinnata eri rahastamisvahendite koondamise võimalust, hoidudes samas hoolikalt kahjustamast nende täiendavust; on lisaks seisukohal, et mõnel liikmesriigil puudub suutlikkus töötada välja energiaalast innovatsiooni toetavad meetmed, eelkõige riiklike rahaliste abikavade kaudu, ning kutsub komisjoni üles seda suutlikkust veelgi parandama, tagades samas puhta energia alase innovatsiooni sidusa ja lihtsustatud ELi rahastamise raamistiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles hindama oma energiaalaste rahastamisvahendite ja fondide tulemuslikkust ning kiiresti reageerides täiustama rahastamisvahendeid juhul, kui leitakse konkreetseid ummikseise, mittevastavusi või parandamist vajavaid aspekte, ning kohandama neid vahendeid ja fonde uute ELi energiaeesmärkidega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et komisjon pakuks liidu tööstuspoliitika raames välja sihipärase, pikaajalise ja tehnoloogianeutraalse energiamõõtme, mis põhineks suurel energiatõhususel, turu edasisel liberaliseerimisel ja läbipaistvuse suurendamisel, et aidata vältida investeerimist kasutuskõlbmatutesse varadesse; rõhutab, et see mõõde peaks olema lahutamatu osa Euroopa Liidu tööstuspoliitika strateegiast ja tegevuskavast; rõhutab, et uuenduslikel protsessidel ja tehnoloogiatel on tähtis roll energiamahukate tööstusharude heitenäitajate parandamises; kutsub komisjoni üles seadma energia- ja ressursitõhusust teadusuuringutes ja innovatsioonis esikohale ning julgustab liikmesriike investeerima arvestatava osa HKSi enampakkumise tuludest energiatõhususse ja kestlikesse vähese heitega tehnoloogiatesse; tõstab esile innovatsioonifondi loomist innovatsiooni toetamiseks vähese CO2-heitega tehnoloogiates ja protsessides heitkogustega kauplemise süsteemi 4. etapis; peab väga oluliseks edendada avatud innovatsioonisüsteemi, kus tööstus ja ettevõtted koondavad oma eksperditeadmised ning arendavad üheskoos kvaliteetseid ja säästlikke lahendusi; tunnustab puhta energia tööstusliku konkurentsi foorumi rolli tähtsaima energiainnovatsiooni rakendamisel, sealhulgas fotogalvaanilise ja tuuleenergia sektoris, kuid muu hulgas ka energia salvestamise lahenduste leidmisel, süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel ning energiatootmise bioprotsessides; tunneb heameelt, et komisjon toetab otsustavalt tööstuse juhitavaid algatusi edendada ELi üleilmset juhtrolli puhta energia ja vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et fotogalvaanikatööstus peab olema Euroopa tööstuspoliitika keskmes, et rahuldada kasvava ülemaailmse turu nõudlust ajal, mil suurem osa fotoelektrilisi elemente ja mooduleid toodetakse väljaspool Euroopa Liitu, peamiselt Hiinas; rõhutab, et EL peab täielikult osalema uues investeerimistsüklis, et säilitada oma juhtpositsioon teadus- ja arendustegevuses fotogalvaaniliste tootmismasinate, samuti mõnede teiste segmentide, nagu inverterite, toorainete, hoonesse integreeritavate fotogalvaaniliste elementide, käitamise ja hoolduse ning süsteemide tasakaalu valdkonnas; rõhutab lisaks, et on vaja on säilitada oskusteavet süsteemide integreerimise alal, näiteks seoses väikesemõõduliste fotogalvaanilise lahendustega arenguriikides; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid püüaksid energiasektoris ja muudes seotud sektorites rohkem toetada innovatsiooni tooraine säästvas hankimises, toodete projekteerimise parandamises, olemasolevate metallide ja materjalide ringlussevõtus, taaskasutamises ja kaskaadkasutuses ringmajanduse ja energiasäästu kontekstis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab sidemeid digiülemineku, infotehnoloogia ning energiaga seotud teaduse ja innovatsiooni vahel, eelkõige seoses parema teabekogumisega, koostalitlusvõimega, seotud andmeturbe ja privaatsuse tagamisega; on seisukohal, et hajusandmebaasi tehnoloogia, näiteks plokiahela süsteem võib aidata selliseid protsesse oluliselt tõhusamaks muuta ja soodustada kodanike osalemist energiasüsteemi ümberkujundamises, sealhulgas vastastikuse energiakaubanduse kaudu; palub sel eesmärgil, et komisjon edendaks seda algatust, parandaks reguleerivat raamistikku ning tagaks kooskõla energialiidu, digitaalse ühtse turu, küberjulgeoleku strateegiate ja Euroopa andmekaitse raamistiku asjaomaste aspektidega, et tugevdada liidu võimet püsida selle uue suundumuse esirinnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles looma spetsiaalse talitustevahelise meeskonna, kes muu hulgas:






  a) | võimaldaks uut ühist teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika kavandamist, et tagada järjepidevus, kooskõla ja vältida prioriteetide sagedast muutmist; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

võimaldaks uut ühist teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika kavandamist, et tagada järjepidevus, kooskõla ja vältida prioriteetide sagedast muutmist;

| b) | tuvastaks asjaomased sidusrühmad Euroopa Liidu laiemas energiainnovatsiooni ökosüsteemis selle kõigil tasanditel ning kõikides sektorites, sealhulgas avamere tuuleenergia ja muude taastuvenergiatehnoloogiate sektorites; |
| --- | --- |

b)

tuvastaks asjaomased sidusrühmad Euroopa Liidu laiemas energiainnovatsiooni ökosüsteemis selle kõigil tasanditel ning kõikides sektorites, sealhulgas avamere tuuleenergia ja muude taastuvenergiatehnoloogiate sektorites;

| c) | tuvastaks olemasolevad sidusrühmade foorumid, kus tegeletakse energiaalase uurimistegevuse ja innovatsiooniga, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas; edendaks klastrite loomist, integreerimist rahvusvahelistesse väärtuse loomise võrgustikesse, investeeringuid ja innovatsiooni; pakuks võimalusi sektorite-, valdkondade- ja piirkondadevaheliste kogemuste vahetuste korraldamiseks, sealhulgas energiainnovatsiooniprojektide kohta ning seoses riikliku ja kohaliku pikaajalise energiainnovatsioonipoliitika, ühisinvesteeringuvõimaluste ja energiasüsteemi ümberkujundamise ülevõtmisega kodanike ja rohujuure tasandi algatuste poolt; |
| --- | --- |

c)

tuvastaks olemasolevad sidusrühmade foorumid, kus tegeletakse energiaalase uurimistegevuse ja innovatsiooniga, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas; edendaks klastrite loomist, integreerimist rahvusvahelistesse väärtuse loomise võrgustikesse, investeeringuid ja innovatsiooni; pakuks võimalusi sektorite-, valdkondade- ja piirkondadevaheliste kogemuste vahetuste korraldamiseks, sealhulgas energiainnovatsiooniprojektide kohta ning seoses riikliku ja kohaliku pikaajalise energiainnovatsioonipoliitika, ühisinvesteeringuvõimaluste ja energiasüsteemi ümberkujundamise ülevõtmisega kodanike ja rohujuure tasandi algatuste poolt;

| d) | ergutaks kõikide tasandite avalikke asutusi töötama välja kapitali suurendamise kavad ja toetaks puhta energia alast innovatsiooni, et suurendada investorite usaldust ja võtta kasutusele erakapital; |
| --- | --- |

d)

ergutaks kõikide tasandite avalikke asutusi töötama välja kapitali suurendamise kavad ja toetaks puhta energia alast innovatsiooni, et suurendada investorite usaldust ja võtta kasutusele erakapital;

| e) | koostaks ülevaate parimatest tavadest ja poliitika- ja rahastamisvahenditest energia valdkonnas, mis hõlmaks muu hulgas avaliku ja erasektori partnerlust, avalikke hankeid ja maksusoodustusi, vahetamise ja teabega seotud mehhanisme, teabevahendeid ja kampaaniaid ning tegevussuuniseid ja tehnilist abi puhta energia alase innovatsiooni hoogustamise ja rakendamise kohta ning tootvate tarbijate kaasamise kohta, et tagada ELi piisav toetus innovatsioonitsükli kõigis etappides ja lõppeesmärgina pakkuda liikmesriikidele, kohalikele omavalitsustele ja sidusrühmadele praktilist abivahendite komplekti; |
| --- | --- |

e)

koostaks ülevaate parimatest tavadest ja poliitika- ja rahastamisvahenditest energia valdkonnas, mis hõlmaks muu hulgas avaliku ja erasektori partnerlust, avalikke hankeid ja maksusoodustusi, vahetamise ja teabega seotud mehhanisme, teabevahendeid ja kampaaniaid ning tegevussuuniseid ja tehnilist abi puhta energia alase innovatsiooni hoogustamise ja rakendamise kohta ning tootvate tarbijate kaasamise kohta, et tagada ELi piisav toetus innovatsioonitsükli kõigis etappides ja lõppeesmärgina pakkuda liikmesriikidele, kohalikele omavalitsustele ja sidusrühmadele praktilist abivahendite komplekti;

| f) | uuriks võimalust koostada innovatsiooni soodustavad, lihtsustatud ning paindlikud eeskirjad üheksandas raamprogrammis osalemise ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eeskirjade jaoks, et need omavahel paremini vastavusse viia, vältida taotlejate ressursside raiskamist ning edendada tipptasemel innovatsiooni kogu Euroopas; |
| --- | --- |

f)

uuriks võimalust koostada innovatsiooni soodustavad, lihtsustatud ning paindlikud eeskirjad üheksandas raamprogrammis osalemise ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eeskirjade jaoks, et need omavahel paremini vastavusse viia, vältida taotlejate ressursside raiskamist ning edendada tipptasemel innovatsiooni kogu Euroopas;

| g) | looks mehhanismi eesmärgiga toetada piiriülest energiaalast idufirmade keskkonda, sealhulgas Euroopa inkubaatori süsteemi, tagamaks et energiainnovatsiooni ja ärimudelite turule viimine aitaks üle saada innovatsioonitsükli käivitamise raskemast etapist; |
| --- | --- |

g)

looks mehhanismi eesmärgiga toetada piiriülest energiaalast idufirmade keskkonda, sealhulgas Euroopa inkubaatori süsteemi, tagamaks et energiainnovatsiooni ja ärimudelite turule viimine aitaks üle saada innovatsioonitsükli käivitamise raskemast etapist;

| h) | suurendaks koostoimet programmiga „Horisont 2020“ ja muude rahastamisalgatustega, et tugevdada teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamist ELi väiksema tulemuslikkusega piirkondades; |
| --- | --- |

h)

suurendaks koostoimet programmiga „Horisont 2020“ ja muude rahastamisalgatustega, et tugevdada teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamist ELi väiksema tulemuslikkusega piirkondades;

| i) | annaks Euroopa institutsioonidele nõu sidusate hankemenetluste kohta, soodustades laiaulatuslikumat energiainnovatsiooni rakendamist; aitaks püstitada konkreetsed eesmärgid, mis käsitlevad Euroopa tasandi avalike hangete uuenduslikke lahendusi; |
| --- | --- |

i)

annaks Euroopa institutsioonidele nõu sidusate hankemenetluste kohta, soodustades laiaulatuslikumat energiainnovatsiooni rakendamist; aitaks püstitada konkreetsed eesmärgid, mis käsitlevad Euroopa tasandi avalike hangete uuenduslikke lahendusi;

| j) | töötaks välja konkreetsed ettepanekud tõhusa nõuandva struktuuri loomiseks, kust novaatorid saaksid kogu energiainnovatsiooni rahastamist puudutava info ELi, liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispanga tasandil olemasolevate fondide ja instrumentide ning muude võimalike erasektori allikate kohta ühest kohast; parandaks tehnilise abi andmist, koondades andmeid era- ja avaliku sektori rahastusvõimaluste kohta, ning suunaks taotlejad kõige sobivamate rahastamismehhanismide juurde, eelkõige energiatõhususe valdkonnas, kus väikesed projektid tuleb koondada laiematesse rahastamisportfellidesse; |
| --- | --- |

j)

töötaks välja konkreetsed ettepanekud tõhusa nõuandva struktuuri loomiseks, kust novaatorid saaksid kogu energiainnovatsiooni rahastamist puudutava info ELi, liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispanga tasandil olemasolevate fondide ja instrumentide ning muude võimalike erasektori allikate kohta ühest kohast; parandaks tehnilise abi andmist, koondades andmeid era- ja avaliku sektori rahastusvõimaluste kohta, ning suunaks taotlejad kõige sobivamate rahastamismehhanismide juurde, eelkõige energiatõhususe valdkonnas, kus väikesed projektid tuleb koondada laiematesse rahastamisportfellidesse;

| k) | teeks kindlaks, kuidas saaks ELi riigihankeid käsitlevatesse õigusaktidesse sisse viia stiimulid uuenduslike energialahenduste edendamiseks avalikus sektoris; |
| --- | --- |

k)

teeks kindlaks, kuidas saaks ELi riigihankeid käsitlevatesse õigusaktidesse sisse viia stiimulid uuenduslike energialahenduste edendamiseks avalikus sektoris;

| 16. | rõhutab, et riigihanked võivad olla innovatsiooni tõukejõud ja edendada jätkusuutlikumat majanduskasvu, nagu on ka tunnistatud kestliku arengu eesmärkides; märgib, et väga oluline on valida kestlikud tooted, teenused ja riiklikud projektid, ning see võib luua uuenduslikele toodetele juhtivaid või uusi turge; tunneb heameelt komisjoni algatuse üle kehtestada idu- ja kasvufirmasid käsitleva algatuse raames meetmed ELi hangete kohta, et muu hulgas innustada liikmesriike seadma hangete innovatsiooni osas ambitsioonikaid eesmärke; rõhutab ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimalikku rolli hea eeskuju andmises ja heade tavade vahetamises foorumitel, näiteks linnapeade pakti raames; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks mõjuhinnangutes konkurentsivõime kontrollimisel innovatsioonivõime komponenti ning kohaldaks teadusuuringute ja innovatsiooni töövahendit kõigis uutes energiapoliitika ettepanekutes ja kehtivate õigusaktide läbivaatamisel, kahjustamata õigusaktide tõhusust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil tagada, et tema meetmed ühelt poolt innovatsiooni alal ning teiselt poolt standardite ja koostalitlusvõime alal oleks täiesti ühtsed, mis võimaldaks ELil tõusta maailmas juhtpositsioonile puhta energia standardite kehtestamises asjade internetiga seotud sektorites; tunneb sellega seoses heameelt näiteks Euroopa uue arukate seadmete standardi (Saref) väljatöötamise üle, mis võib luua energiaga seotud andmete jaoks uue ELi-põhise viitekeele, mis võimaldab koduseadmetel teavet vahetada mis tahes energiajuhtimissüsteemiga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et energiainnovatsiooni poliitika peab olema kooskõlas ELi võetud kohustusega kaitsta ja tõhustada süsiniku sidujaid ning säilitada samal ajal bioloogilist mitmekesisust, eelkõige metsas, maal ja meredes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | julgustab asjaomaseid liikmesriike andma piisava panuse, et täita ELi eesmärk kasutada teadus- ja arendustegevuseks 3 % SKPst; juhib tähelepanu asjaolule, et üldine suurendamine 3 %-ni annaks Euroopas teadusuuringutele ja innovatsioonile aastas lisaks üle 100 miljardi euro; tuletab meelde, et kaks kolmandikku teadus- ja arendustegevuse rahastamisest peaks tulema erasektorist; |
| --- | --- |

20.

Pikaajaline finantseerimiskindlus

| 21. | kordab parlamendi nõudmist suurendada 9. raamprogrammi üldist eelarvet vähemalt 120 miljardi euroni ja nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks kestlike, vähese heitega energiaprojektide rahastamist 9. raamprogrammi alusel vähemalt 50 % lisaks programmi „Horisont 2020“ vastavatele summadele, et tagada piisav rahastamine, toetamaks ELi taastuvenergiale üleminekut ja energialiidu tõhusat elluviimist; nõuab eeskätt 9. raamprogrammi rahaliste vahendite suurendamist, et stimuleerida läbimurret ja turgu loovat innovatsiooni, eriti VKEsid ja idufirmasid; rõhutab, kui olulised on tugevad tipptaseme kriteeriumid, et muuta EL innovatsiooni, teadusuuringute ja juhtivate tehnoloogiate, sh alusuuringute ülemaailmseks keskuseks; juhib tähelepanu programmi „Horisont 2020“ vahehindamise tulemustele, mis näitavad, et programmi kliima- ja säästlikkusalased kulutused on alates 1. jaanuarist 2017 eesmärgist väiksemad; tunneb heameelt, et programmis „Horisont 2020“ on 2018. aasta eelarve raames suurendatud rahalisi vahendeid energiaga seotud ühiskonnaprobleemide lahendamiseks, kuid on jätkuvalt väga mures Euroopa ühendamise rahastu energiaprojektide kärbete pärast ja leiab, et see ei ole energialiidu eesmärkidega kooskõlas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab, et vaja on parandada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) rahastatud investeeringute kvaliteeti ja keskenduda eelkõige stiimulitele, et parandada geograafilist jaotust, võttes arvesse praegust EFSI geograafilise ulatuse tasakaalustamatust ning vähem arenenud ja üleminekupiirkondade erivajadusi; tunnistab, et on vaja teha koostööd riiklike investeerimise tugipankadega, investeerimisplatvormidega ja asjakohaste finantsvahendajatega ja võimalik, et selleks tuleks neile delegeerida õigus kasutada ELi tagatist; nõuab, et oluliselt tugevdataks Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rolli ja suutlikkust, eelkõige kohaliku esindatuse kaudu ja proaktiivse rolli kaudu projektide ettevalmistamises; |
| --- | --- |

22.

| 23. | usub, et 9. raamprogramm peaks toetama selliseid algatusi nagu 100 % taastuvenergiat kasutavad linnad, mis hõlmab linnu ja kohalikke omavalitsusi, kes püüavad innovatsiooniprojektide kaudu oluliselt suurendada linnade taastuvenergiavõimsust elektri, transpordi, kütte ja jahutuse osas; see võiks hõlmata arukaid võrke, energiajuhtimissüsteeme, tegevusi, mis võimaldavad sektoreid ühendada, elektriautode kasutamise edendamist jne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab SET-kava, teadmis- ja innovaatikakogukonna InnoEnergy ja asjakohaste ühiste tehnoloogiaalgatuste rolli energiainnovatsiooni edendamisel; rõhutab, et need erinevad raamistikud tuleb paremini ühendada, muuhulgas näiteks algatusega InnovFin, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja välja pakutud üleeuroopalise riskikapitali fondifondide programmiga, ning see peaks olema osa koordineeritud ja suunatud puhta energia alase innovatsiooni investeerimisstrateegiast, mis aitaks varajase kasvuetapi projektidel, idufirmadel ja VKEdel ületada nn surmaorgu ja jõuda ülemaailmseks laienemiseks vajaliku turuleviimise valmiolekuastmeni; leiab, et tõhusad stiimulid energiainnovatsiooni investeerimiseks, mis tulevad riiklikest innovatsiooni- ja pensionifondidest, võiksid täita olulist osa vajaliku omakapitali kaasamisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et esimesed omalaadsed projektid on väga riskantsed ning neid rahastatakse omakapitali ja laenu abil palju harvemini kui tõestatud vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiaid; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles kaotama olemasolevad regulatiivsed takistused ja tegema ettepaneku luua säästva energiatehnoloogia esimeste omalaadsete projektide (SET-FOAK) investeerimisfond; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunnustab Euroopa innovatsiooninõukogu võimalikku rolli algfaasis olevatele äriühingutele rahastuse leidmisel ja teeb ettepaneku, et see nõukogu võiks koordineerida puhta energia alase innovatsiooni ühtse investeerimisstrateegia eri aspekte; palub täiendavat teavet Euroopa Innovatsiooninõukogu struktuuri ja sidususe kohta olemasolevate innovatsiooni toetavate instrumentidega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | leiab, et kodanikukeskne energiainnovatsioon nõuab, et turule sisenemisel oleks vähem takistusi, ja pakub kasutamata võimalusi innovatsiooni rahastamiseks; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas energiainnovatsiooni tõhusalt edendada, muu hulgas ühisrahastamise kaudu, ning kaaluma võimalust luua energiainnovatsiooni ühis-aktsiafond; on seisukohal, et olemasolevaid rahastamisviise peaksid täiendama mitmesugused uued viisid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et on tähtis arendada arukate võrkude tehnoloogiat, samuti edendada ja integreerida alt-üles detsentraliseeritud tootmist, sh klastrite ja ühistuliste skeemide kaudu; palub, et komisjon toetaks neid puhta energia innovatsiooni valdkondi rahastamismehhanismidega, sh sellistega, mis leevendavad erainvesteeringute riske ja vähendavad avaliku sektori investeeringute koormust energiasüsteemi moderniseerimisel; tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle kasutada rohkem ergutusauhindu, mis on väärtuslik vahend alt-üles murrangulise innovatsiooni toetamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et julgustamaks alt-üles lähenemist innovatsioonile, tuleks edendada väikesemahuliste rakenduste (nt negavattide, kohapealse tootmise, kohapealse salvestamise jm) kasutuselevõttu ning soodustada nende rühmitamist ja koondamist, et tõmmata ligi rohkem investeeringuid ja suurendada nende taskukohasust, pöörates erilist tähelepanu väikese sissetulekuga majapidamistele või korterelamutele; |
| --- | --- |

29.

ELi ülemaailmne juhtpositsioon

| 30. | tuletab meelde Pariisi kokkuleppe eesmärke ülemaailmsete jõupingutuste toetamisel, et kiirendada puhta energia valdkonna innovatsiooni; rõhutab, et on vaja jätkuvalt rahastada kliimamuutuste teadusuuringuid ja andmekogumist; palub, et komisjon uuriks kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega erinevaid võimalusi, kuidas abistada arenguriike ja areneva majandusega riike energiasüsteemi ümberkujundamisel, muu hulgas suutlikkuse suurendamise meetmetega, aidata neil vähendada taastuvenergia ja energiatõhususprojektide kapitalikulusid, toetada võimalikku tehnosiiret ja pakkuda lahendusi arukate linnade, samuti äärepoolseimate ja maapiirkondade arendamiseks, tugevdades niiviisi arenguriikide energiainnovatsiooni ökosüsteemi ja aidates neil täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi; tunneb sellega seoses heameelt hiljuti loodud Euroopa Kestliku Arengu Fondi üle; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära algatuse Mission Innovation potentsiaali, nii et selle liikmed saaksid täita endale võetud kohustuse kahekordistada aastatel 2015–2020 summat, mis kulutatakse aastas teadus- ja arendustegevusele puhta energia valdkonnas; rõhutab, kui tähtis on püüda saavutada sünergiat teiste ülemaailmsete algatustega, nagu näiteks Breakthrough Energy Coalition, ning ülemaailmsete aktsia- ja investeerimisfondidega; tunneb sellega seoses heameelt, et EL juhib püüdlusi lahendada päikesevalguse muundamise innovatsiooniülesanne ning hoonete vastuvõetava hinnaga kütte- ja jahutusvõimaluste innovatsiooniülesanne; nõuab sellega seoses, et uuritaks ülemaailmse koordineeritud tööjaotuse võimalikkust energiainnovatsioonis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub, et komisjon töötaks välja tervikliku strateegia kestlike puhta energia tehnoloogiate ja süsteemsete lahenduste eksportimiseks, mis hõlmaks selleks ette nähtud toetusvahendit ja abi ELi delegatsioonidelt kolmandates riikides; rõhutab sellega seoses, et põhjalikel ja laiaulatuslikel vabakaubanduspiirkondadel võib olla sellise strateegia rakendamisel oluline roll; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles patentide registreerimise menetlusi põhjalikult analüüsima ning palub kaotada tarbetu halduskoormuse, mis aeglustab uuenduslike toodete jõudmist turule ja mõjutab ELi juhtrolli puhtale energiale üleminekul; |
| --- | --- |

33.

Kodanikukeskne energiaalane innovatsioon

| 34. | usub, et puhta energia alase innovatsiooni kiirendamine eeldab eurooplaste mõtteviisi muutumist nii, et see ei piirduks pelgalt teadlikkusega energiaprobleemidest, vaid et pikapeale kujuneks sügavam arusaam käitumismallide muutumisest, eriti seoses energia säästmise ning uute tootmis- ja tarbimisharjumustega, mis on vajalik selleks, et tulla toime jätkusuutliku majanduskasvu pakiliste probleemidega ja lõigata kõigis valdkondades kasu digitaalse revolutsiooni ja innovatsiooni eelistest ning lõppkokkuvõttes kujundada energiasüsteem edukalt ümber; märgib, et innovatsioon võib aidata kodanikel täita energia tootmises aktiivsemat rolli, sealhulgas oma toodetava energia võrku lülitamise kaudu, ning võimaldab neil koduse tarbimise vähendamisega aidata kaasa energia tõhusamale kasutamisele ning vähendada seeläbi nii heitkoguseid kui ka energiaarveid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et vaja on suurendada Euroopa teadmusbaasi ning vähendada killustatust, edendades teaduses ja hariduses tipptaset, et luua akadeemilise kvaliteedi poolest rahvusvaheliselt juhtivad uurimiskeskused; rõhutab, et vaja on välja töötada strateegia, mis tagab, et Euroopa meelitab ligi välismaiseid talente, kuid säilitab samal ajal ka suhteid parimate Euroopa talentidega välismaal; tunnistab, et kvalifitseeritud tööjõud annab Euroopale suure eelise ja on tähtis edasiviiv jõud, et suurendada investeerimist teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunnistab, kui tähtis on Euroopa kodanike ja kogukondade täielik demokraatlik kaasamine, mis täidab energiasüsteemi edukas ümberkujundamises keskset osa; rõhutab samal ajal, et tõhus ümberkujundamine eeldab avatust, läbipaistvust ja võrdseid võimalusi ning peab põhinema ausal konkurentsil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | usub, et puhta energia ja energiatõhususe innovatsioonipotentsiaal võimaldab luua uusi ja paremaid töökohti; on seisukohal, et selleks, et üleminek säästlikule vähese CO2-heitega majandusele oleks edukas, tuleb tagada, et tööturud suudavad asjakohaselt vastata innovatiivsete puhta energia süsteemide uutele nõudmistele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles pöörama oma teadus- ja arendustegevuse algatustes rohkem tähelepanu energiasüsteemide innovatsiooni ning uute kutseprofiilide, haridusalaste vajaduste, töökohtade ja koolitusnõuete vahelisele seosele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunnistab, et vaja on selliseid süsteemseid haridus- ja kaasamiskavasid, mis võimaldavad ühiskonnal osaleda täiel määral energiasüsteemi ümberkujundamises ja igas vanuses eurooplastel jõuda järk-järgult teadlikkuse ja mõistmise seisundist aktiivse kaasatuse ja mõjuvõimu suurendamise seisundini; kutsub komisjoni, liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi ning erasektorit üles edendama teadlikke tarbijavalikuid ja kodanike kaasamist energiaga seotud küsimustesse muu hulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniate, energiaarveid ja hinnavõrdlusvahendeid käsitleva kõikehõlmava ja kättesaadava teabe, omatootmise, tarbimiskaja ja ühistuliste jagamisvormide edendamise, energiavaldkonna investeeringute kaasavate eelarvete ja ühisrahastamise ning maksu- ja investeerimissoodustuste, aga ka tehnoloogiliste lahenduste ja innovatsiooni juhtimise abil; kutsub komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid ametiasutusi üles tegema kindlaks kütteostuvõimetute majapidamiste probleemi lahendamise parimad tavad; |
| --- | --- |

39.

| 40. | usub, et piirkondadel ja linnadel on otsustav roll säästvate energiamudelite edendamises; tunnistab piirkondade ja linnade tähtsust energiasüsteemi ümberkujundamise eest vastutamise suurendamisel ning kliima ja energiaga seotud ning alt ülespoole suunatud innovatsiooni edendamisel; märgib, et piirkonnad ja linnad sobivad kõige paremini lõimitud lahenduste katsetamiseks ja rakendamiseks kodanike vahetul osalusel; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on linnapeade pakt, kuna sellega püütakse soodustada parimate tavade vahetamist kogu maailmas ning vahendite ja investeeringute võimalikku ühendamist; märgib, et maapiirkonnad pakuvad samuti innovatsioonivõimalusi, mis võivad aidata lahendada sellised probleemid nagu kaugus või demograafilised muutused, aga ka võimalusi uute teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | julgustab komisjoni ja liikmesriike aitama piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel võtta koordineeritud meetmeid energiaalase innovatsiooni stimuleerimiseks kohalikul ja piirkondadeülesel tasandil, et töötada välja ühtsed strateegiad; rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamine avaldab mõnes Euroopa Liidu piirkonnas tööhõivele märgatavat mõju, ning toonitab sellega seoses, et eritähelepanu tuleks pöörata piirkondadele, mis peavad lahendama pruun- või kivisöel või muudel tahketel fossiilkütustel põhineva energiatootmise järkjärgulisest kaotamisest tulenevad probleemid, ja ka mäetööstustele, et reageerida liikmesriigi, kohalike ametiasutuste või tööstusharude otsustele või muudele asjaoludele; rõhutab, et neid piirkondi tuleb toetada kaasavate, kohalike ja õiglaste üleminekustrateegiate väljatöötamisel, ühiskondliku, sotsiaal-majandusliku ja keskkonnamõjuga toimetulekul ning kaevanduste ümberkujundamisel; toob esile sellise toetuse andmise rahalised võimalused – näiteks heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumiste tulude osaline kasutamine ning aastateks 2021–2030 loodav moderniseerimisfond; on seisukohal, et sidusrühmi kaasavate protsesside käigus peaks välja töötama viisid, kuidas äratada kõige paremini alternatiivsete innovatiivsete ettevõtjate, idufirmade ja tööstusharude huvi, et ehitada üles jätkusuutlik piirkondlik majandus, suurendada inimväärikust ning aidata asendada elektritootmise senised viisid taastuvate energiaallikate või energiatõhusate lahendustega; nõuab, et teadus- ja innovatsioonipoliitikas keskendutaks sellele, kuidas elavdada asjaomaseid piirkondi jätkusuutlike töökohtade ja majanduskasvu väljavaadete abil, eriti kui pruun- või kivisöel või muudel tahketel fossiilkütustel põhineva energiatootmise lõpetamine on seotud kaevandustegevusega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles aitama suurendada kohalike ja piirkondlike ametiasutuste mõjuvõimu puhta energia alaste uuenduste, näiteks arukate linnade, elektromobiilsuse ning nuti- ja mikrovõrkude kasutuselevõtmisel ning taastuvate energiaallikate turulejõudmisel, sõltuvalt nende küpsuse astmest, ning aitama neil ametiasutustel lahendada energiasüsteemi ümberkujundamise edendamisega seotud probleeme, nagu näiteks kodanike kaasamine; julgustab vahetama parimaid tavasid, ühendama investeeringuid, hindama paremini projektide laenukõlblikkust ja arendama rahastamisstrateegiaid, näiteks ärimudeleid ning riigihangete ja laenude kasutamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | usub, et transpordisektoril on väga suur potentsiaal ja see peaks täitma ümberkujundamises tähtsat osa, ning julgustab komisjoni toetama elektrisõidukite taristu kasutuselevõtu praegust rahastamist; kutsub komisjoni üles jätkama selliste algatuste toetamist ja edasi arendamist nagu üleeuroopaline elektromobiilsuse algatus ning Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte; |
| --- | --- |

43.

| 44. | julgustab komisjoni tunnistama vesinikupõhise liikuvuse ning transpordi- ja elektrisektori ühendamise kasulikkust, ning looma stiimuleid uutele ärimudelitele sarnastes valdkondades, näiteks nutikate laadimissüsteemide ning sõiduki ja jaotusvõrgu vaheliste ühendusseadmete jaoks, mis võimaldaks elektrisõidukite omanikel energiat paindlikul viisil energiasüsteemi lülitada; kutsub komisjoni üles tagama sellise innovatsiooni rahastamist, mille eesmärk on töötada välja vesiniku salvestamise lahendusi ja elektrisõidukite jaoks täiustatud pikaajalise salvestamise lahendusi ning arendada vesiniku tankimise taristut ning taristu- ja pistikulahendusi, sealhulgas laadimistaristut elektrisõidukitele; julgustab liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi võtma täiendavaid meetmeid, nagu fiskaaltoetused elektri- ja vesinikusõidukite turuleviimiseks ning maksusoodustused ja -vabastused elektri- ja vesinikusõidukite omanikele, ning mitmesuguseid muid meetmeid elektrisõidukite kasutamise edendamiseks, näiteks allahindlused, boonusmaksed ja soodustused elektrisõidukite ostjatele ning elektrisõidukitele tasuta parkimiskohtade loomine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et ELi teadus- ja arendusprogrammi „Horisont 2020“ raames tehakse suuri pingutusi, et saavutada transpordisektoris 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heite 60 %-line vähendamine võrreldes 1990. aasta tasemega (4); tuletab meelde, et ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide näol on tegemist olulise teguriga, mis võimaldab energia-, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia uuenduste ning intelligentsete transpordisüsteemide turuleviimist; palub komisjonil edaspidi suunata kättesaadavad rahalised vahendid selgemalt omavahel seotud strateegilistele prioriteetidele, nagu vähese heitega liikuvus, alternatiivkütuste laadimistaristu ja lõimitud linnatransport, pöörates eritähelepanu kõikidele saastavatele heidetele, müra vähendamisele, liiklusohutusele, ummikutele ja kitsaskohtadele, lähtudes tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest; juhib lisaks tähelepanu sellele, kui tähtis on arendada täiustatud biokütuseid ning suurendada raudteetranspordi ja jalgrattasõidu osakaalu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon toetab riigihangete ja keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi läbivaatamise kaudu innovatiivsete keskkonnasäästlike energialahenduste turuleviimist, ning tunnistab, et sellest võivad võita ühistranspordiga tegelevad asutused ja ettevõtjad, bussitootjad, tööstustarnijad, energiateenuste osutajad, riigisisesed ja rahvusvahelised ühendused ning uurimiskeskused; palub komisjonil esitada kiiresti sellekohased ettepanekud; |
| --- | --- |

46.

| 47. | soovitab luua transpordialaste teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kava, mis hõlmab liikmesriikide ja komisjoni ning ka kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ja ettevõtjate vaheliste konsultatsioonide käigus koostatud tegevuskavasid ning vastavat juhtimismehhanismi, et toetada transpordisektoris teadusuuringuid, innovatsiooni ja uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ning soodustada vähese heitega liikuvust, mis on kõik väga vajalikud; nõuab, et nende tegevuskavade järeldused lisataks komisjoni iga-aastasesse tööprogrammi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab lõimitud ja koordineeritud käsitlust, milles võetakse arvesse ELi ja liikmesriikide poliitika ja õigusaktide linnamõõdet, ning säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamist, et toetada, võimaldada ja edendada liikmesriikide meetmeid, millega parandatakse linnapiirkondade elanike tervist ja elukvaliteeti ning linnade keskkonnaseisundit; julgustab arendama koostoimelisi intelligentseid transpordisüsteeme ja isejuhtivaid sõidukeid ning võtma kasutusele sidetaristu, millega tagada 5G võrgu suur läbilaskevõime ja väike latentsusaeg; nõuab aktiivset tegevust selle nimel, et vähendada linna- ja maapiirkondade ning rohkem arenenud ja mahajäänud piirkondade erinevusi seoses taristu kvaliteediga ja parandada nende koostööd selles vallas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | peab tähtsaks 2017. aasta juunis allkirjastatud Euroopa uut arengukonsensust, milles esitatakse ELi ja selle liikmesriikide arengukoostöö alase tegevuse ühine kujutlus ja raamistik; märgib, et esimest korda on 17 kestliku arengu eesmärki ja nendega seotud eesmärgid, mis tuleb saavutada 2030. aastaks, ühtmoodi kohaldatavad kõigis riikides, pidades silmas Euroopa Liidu lubadust võtta nende täitmisel juhtroll; märgib, et arengukonsensusega viiakse liidu arengupoliitika kooskõlla kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ning määratakse kindlaks olulised meetmed säästva energia ja kliimamuutuste vallas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde, et ühissätete määruse artiklis 8 on sätestatud, et „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eesmärke tuleb ellu viia kooskõlas säästva arengu põhimõttega“, pidades silmas ELi keskkonna säilitamise, keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise eesmärke ning kohustusi Pariisi kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde, et ühissätete määruses nimetatud partnerluslepingute ja programmide eesmärk on edendada ressursitõhusust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist ning partnerluse, mitmetasandilise valitsemise, mittediskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse horisontaalseid põhimõtteid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seisukohal, et ELi poliitikavaldkondade koostoimet tuleks parandada dumpinguvastaseid meetmeid käsitleva ELi ühtse ja järjepideva seisukoha abil, tagamaks, et töötlev tööstus kasutab energiasüsteemi ümberkujundamist täiel määral ära; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tunnustab piirkondade ja linnade olulist rolli energiasüsteemi ümberkujundamise eest vastutamise suurendamisel kogu maailmas ning kliima ja energiaga seotud ja alt ülespoole suunatud innovatsiooni edendamisel; nõuab samade keskkonnakvaliteedi standardite kohaldamist kõigi ELi turule sisenevate energiatehnoloogiate suhtes; väljendab muret linnade rohealade kaitsmise pärast; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 21.

(2)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 62.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.

(4)  Nagu on sätestatud komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144).

---

Kolmapäev, 7. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/21

---

P8_TA(2018)0032

Võitlus vähemustesse kuuluvate ELi kodanike diskrimineerimise vastu ELi liikmesriikides

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon vähemuste kaitse ja mittediskrimineerimise kohta ELi liikmesriikides (2017/2937(RSP))

(2018/C 463/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 10, 19, 21 ja 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 10, 19, 21 ja 167,

| — | võttes arvesse petitsiooniõigust, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 20 ja 227 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsiooniõigust, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 20 ja 227 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21 ja 22, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21 ja 22,

| — | võttes arvesse ELi lepingu preambulit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu preambulit,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 12 ning Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 12 ning Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (3) (vaba liikumise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (3) (vaba liikumise direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu üldkohtu 3. veebruari 2017. aasta otsust kohtuasjas T-646/13: Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe vs. komisjon (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu üldkohtu 3. veebruari 2017. aasta otsust kohtuasjas T-646/13: Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe vs. komisjon (4),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (5),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (6),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi kodakondsust käsitleva 2013. aasta aruande kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi kodakondsust käsitleva 2013. aasta aruande kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (7),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2015. aasta tegevuse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2015. aasta tegevuse kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (10),

| — | võttes arvesse 2017. aasta aprillis petitsioonikomisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt tellitud uuringut „Discrimination(s) as emerging from the petitions received“ (Laekunud petitsioonidest nähtuvad diskrimineerimise ilmingud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta aprillis petitsioonikomisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt tellitud uuringut „Discrimination(s) as emerging from the petitions received“ (Laekunud petitsioonidest nähtuvad diskrimineerimise ilmingud),

| — | võttes arvesse 2017. aasta augustis kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt tellitud uuringut „Towards a comprehensive EU protection system for minorities“ (Laiaulatusliku ELi süsteemi loomine vähemuste kaitseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta augustis kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt tellitud uuringut „Towards a comprehensive EU protection system for minorities“ (Laiaulatusliku ELi süsteemi loomine vähemuste kaitseks),

| — | võttes arvesse 2017. aasta mais kultuuri- ja hariduskomisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna B poolt tellitud uuringut „Minority Languages and Education: Best Practices and Pitfalls“ (Vähemuskeeled ja haridus – parimad tavad ja kitsaskohad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta mais kultuuri- ja hariduskomisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna B poolt tellitud uuringut „Minority Languages and Education: Best Practices and Pitfalls“ (Vähemuskeeled ja haridus – parimad tavad ja kitsaskohad),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni korraldatud 4. mai 2017. aasta avalikku kuulamist teemal „Võitlus ELi kodanike diskrimineerimisega ELi liikmesriikides ja vähemuste kaitse“ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni korraldatud 4. mai 2017. aasta avalikku kuulamist teemal „Võitlus ELi kodanike diskrimineerimisega ELi liikmesriikides ja vähemuste kaitse“ (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 216 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 216 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud mitmeid petitsioone, milles tuntakse muret vähemuste hulka kuuluvate ELi kodanike vastaste mitmesuguste diskrimineerivate tavade pärast, ning on tõstatatud teemadel korraldanud kuulamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud mitmeid petitsioone, milles tuntakse muret vähemuste hulka kuuluvate ELi kodanike vastaste mitmesuguste diskrimineerivate tavade pärast, ning on tõstatatud teemadel korraldanud kuulamise;

| B. | arvestades, et vähemuste õigused ja õigusriigi põhimõte on tugevalt üksteisega seotud; arvestades, et ELi lepingu artiklis 2 on sõnaselgelt nimetatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi, ning arvestades, et need õigused väärivad samasugust suhtumist nagu teised aluslepingutes sätestatud õigused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vähemuste õigused ja õigusriigi põhimõte on tugevalt üksteisega seotud; arvestades, et ELi lepingu artiklis 2 on sõnaselgelt nimetatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi, ning arvestades, et need õigused väärivad samasugust suhtumist nagu teised aluslepingutes sätestatud õigused;

| C. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 10 on sätestatud, et oma „poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel püüab liit võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel“, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 10 on sätestatud, et oma „poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel püüab liit võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel“,

| D. | arvestades, et rahvusvahelised lepingud annavad vähemuste õigustele küll tugeva raamistiku, kuid vähemuste õiguste tegelikku kaitset ELis saab veel tunduvalt parandada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahvusvahelised lepingud annavad vähemuste õigustele küll tugeva raamistiku, kuid vähemuste õiguste tegelikku kaitset ELis saab veel tunduvalt parandada;

| E. | arvestades, et ELis on igal inimesel teistega võrdne õigus ja kohustus saada täieõiguslikuks, aktiivseks ja integreeritud ühiskonnaliikmeks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELis on igal inimesel teistega võrdne õigus ja kohustus saada täieõiguslikuks, aktiivseks ja integreeritud ühiskonnaliikmeks;

| F. | arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide kohaselt on vähemuste õiguste austamine oluline nõue liidu kandidaatriikidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide kohaselt on vähemuste õiguste austamine oluline nõue liidu kandidaatriikidele;

| G. | arvestades, et diskrimineerimist etnilise päritolu alusel mainitakse kõige levinuma diskrimineerimise vormina, ning arvestades, et seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimine on viimase diskrimineerimist käsitleva Eurobaromeetri uuringu (12) kohaselt märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et diskrimineerimist etnilise päritolu alusel mainitakse kõige levinuma diskrimineerimise vormina, ning arvestades, et seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimine on viimase diskrimineerimist käsitleva Eurobaromeetri uuringu (12) kohaselt märkimisväärselt suurenenud;

| H. | arvestades, et komisjoni ettepanek võrdse kohtlemise direktiivi kohta (COM(2008)0426) hõlmab paljusid valdkondi, nagu haridus, sotsiaalkaitse, kaupade ja teenuste kättesaadavus ja pakkumine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni ettepanek võrdse kohtlemise direktiivi kohta (COM(2008)0426) hõlmab paljusid valdkondi, nagu haridus, sotsiaalkaitse, kaupade ja teenuste kättesaadavus ja pakkumine;

| I. | arvestades, et petitsioonikomisjonile laekunud petitsioone, mis puudutavad diskrimineerimist seoses vähemuste õigustega, tuleks põhjalikult uurida, et inimeste tõstatatud probleeme mõista ja lahendusi välja pakkuda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et petitsioonikomisjonile laekunud petitsioone, mis puudutavad diskrimineerimist seoses vähemuste õigustega, tuleks põhjalikult uurida, et inimeste tõstatatud probleeme mõista ja lahendusi välja pakkuda;

| J. | arvestades, et mitmest petitsioonist ilmneb, et vähemused kogevad diskrimineerimist oma põhiõiguste kasutamisel, ning arvestades, et see tekitab muret vähemuskogukondade tuleviku pärast, eelkõige keskkonda saastavat tegevust arvestades; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitmest petitsioonist ilmneb, et vähemused kogevad diskrimineerimist oma põhiõiguste kasutamisel, ning arvestades, et see tekitab muret vähemuskogukondade tuleviku pärast, eelkõige keskkonda saastavat tegevust arvestades;

| K. | arvestades, et liikmesriikide rahvusvähemustega seotud kultuuripärandi kaitse ja tugevdamine, mis on kogukondade, rühmade ja üksikisikute kultuurilise identiteedi oluline koostisosa, etendab olulist rolli sotsiaalses ühtekuuluvuses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikide rahvusvähemustega seotud kultuuripärandi kaitse ja tugevdamine, mis on kogukondade, rühmade ja üksikisikute kultuurilise identiteedi oluline koostisosa, etendab olulist rolli sotsiaalses ühtekuuluvuses;

| L. | arvestades, et liikmesriikidel on selge kohustus võtta parandusmeetmeid seoses romade kogukonna liikmeid diskrimineeriva kohtlemisega, mis puudutab eelkõige romade suhtlemist piirkondlike ja riiklike haldusasutustega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikmesriikidel on selge kohustus võtta parandusmeetmeid seoses romade kogukonna liikmeid diskrimineeriva kohtlemisega, mis puudutab eelkõige romade suhtlemist piirkondlike ja riiklike haldusasutustega;

| M. | arvestades, et petitsioonide esitajad on mures, et nende keelelised õigused ja teised vähemusõigused, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas ja ELi õiguse üldpõhimõtetena, on jäänud ELi laiaulatusliku reageeringu ja kaitseta, nagu on märkinud ka Euroopa Liidu Kohus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et petitsioonide esitajad on mures, et nende keelelised õigused ja teised vähemusõigused, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas ja ELi õiguse üldpõhimõtetena, on jäänud ELi laiaulatusliku reageeringu ja kaitseta, nagu on märkinud ka Euroopa Liidu Kohus;

| 1. | taunib asjaolu, et vähemuste hulka kuuluvad isikud kogevad endiselt takistusi oma põhiõiguste austamise tagamisel ning kannatavad vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegude tõttu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid järjekindlalt järgima vähemuste õigusi ja perioodiliselt hindama, kas neid õigusi austatakse või mitte; |
| --- | --- |

2.

Põlisrahvaste ning rahvus- ja keeleliste vähemuste diskrimineerimise vastane võitlus kui riikide ja ELi ülesanne

| 3. | märgib, et vähemuste küsimused ei ole olnud ELi tegevuskavas piisavalt tähtsal kohal, ning toetab integreeritud lähenemist võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise probleemidele eesmärgiga tagada liikmesriikide asjakohane suhtumine oma ühiskonnas elavate inimeste mitmekesisusse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et ELil on kohustus vähemuste õigusi kaitsta ja edendada; peab vajalikuks parandada ELi õigusraamistikku, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi igakülgselt kaitsta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab ELi institutsioonide osatähtsust vähemuste kaitsega seotud küsimustes teadlikkuse suurendamisel ning liikmesriikide ergutamisel ja toetamisel, et nad edendaksid kultuurilist mitmekesisust ja sallivust eelkõige hariduse kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kultuuripärandi poliitika väljatöötamine peaks alati olema kaasav, kogukonna- ja osaluspõhine ning hõlmama konsulteerimist ja dialoogi asjaomaste vähemuskogukondadega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et ELil puuduvad tõhusad vahendid, millega jälgida vähemuste õiguste järgimist; nõuab, et rakendataks kogu ELi hõlmavat efektiivset järelevalvet põlisrahvaste ja keeleliste vähemuste olukorra üle; on seisukohal, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet peaks tõhusamalt jälgima rahvusvähemuste diskrimineerimise ilminguid liikmesriikides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab liikmesriikide tähtsat rolli põlisrahvaste ning rahvus- või keeleliste vähemuste kaitsmisel; tuletab meelde, et rahvusvähemuste kaitse ning keele ja rahvusvähemusse kuulumise alusel diskrimineerimise keelamine on sätestatud aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi resolutsioonis vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas tõstatatud probleemid ei ole veel lahendatud; |
| --- | --- |

9.

Vähemusi käsitleva ELi õigusraamistiku probleemid ja võimalused

| 10. | rõhutab, et rahvusvähemuste õigused ja nende kaitse on lahutamatult seotud õigusriigi põhimõttega, nagu on kirjas 1990. aastal allkirjastatud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Kopenhaageni dokumendis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub liikmesriikidel tagada, et nende õigussüsteemid garanteeriksid vähemustesse kuuluvate isikute mittediskrimineerimise, ning palub rakendada vastavasisulistel rahvusvahelistel õigusnormidel põhinevaid sihipäraseid kaitsemeetmeid; taunib vähemuste hulka kuuluvate isikute diskrimineerivat kohtlemist ametiisikute poolt; teeb ettepaneku, et pädevad asutused kasutasid sellest teatamiseks olemasolevaid meetmeid ja rakendaksid selliste diskrimineerimisjuhtumite puhul vajaduse korral sanktsioone; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust tegeleda liikmesriikides alaliselt elavate mittekodanike olukorra ja õigusliku seisundiga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et rahvusvähemuste loodus- ja kultuuripärandi ressursid on sotsiaalse ühtekuuluvuse alustoed ning neid tuleb käsitada varana, mille peaks täielikult säilitama tulevaste põlvkondade jaoks – muu hulgas saastava tegevuse lõpetamise abil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub kõiki liikmesriike üles allkirjastama, ratifitseerima ja jõustama rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 12 ning Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta või ajakohastama oma kohustusi seoses asjaomaste rahvusvaheliste lepingutega; rõhutab, et keelelisi vähemusi ja põlisrahvaid tuleks kohelda vastavalt neis dokumentides nimetatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi ja võrdse tööalase kohtlemise direktiivi läbivaatamist; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et võrdse kohtlemise direktiivi ettepaneku vastuvõtmiseks on tehtud vähe edusamme, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles taasalustama asjakohaseid läbirääkimisi, et need enne praeguse parlamendikoosseisu ametiaja lõppu lõpule viia; |
| --- | --- |

15.

Vähemuskeelte kaitse

| 16. | kutsub liikmesriike üles tagama, et järgitaks õigust kasutada vähemuskeelt, ja kaitsma kooskõlas ELi aluslepingutega keelelist mitmekesisust liidus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et kogukondades, kus on rohkem kui üks ametlik keel, tuleb kooskõlas iga liikmesriigi põhiseadusliku korraga austada keelelisi õigusi, piiramata ühe keele õigusi võrreldes teisega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles tugevamalt edendama piirkondlike ja vähemuskeelte õpetamist ja kasutamist, mis võib olla üks ELis keelelise diskrimineerimise vastu võitlemise moodus; |
| --- | --- |

18.

LGBTI-inimeste õigused

| 19. | kutsub komisjoni üles võtma LGBTI-inimeste diskrimineerimise ja homofoobia vastu võitlemiseks otsustavamaid meetmeid, sealhulgas konkreetseid seadusandlikke meetmeid, respekteerides seejuures liikmesriikide pädevusi; soovitab LGBTI-õigusi jälgida ning anda selget ja hästi kättesaadavat teavet LGBTI-inimeste ja nende perekondade piiriüleste õiguste tunnustamise kohta ELis; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid asjakohaselt investeerima sihipärasesse harimisse eri tasanditel, et ära hoida kiusamist ja struktuurselt võidelda homofoobia vastu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et komisjon tagaks, et liikmesriigid rakendaksid nõuetekohaselt vaba liikumise direktiivi, järgides muu hulgas järjekindlalt pereliikmeid käsitlevaid sätteid ning keelates mis tahes alustel diskrimineerimise; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, millega tagataks, et LGBTI-inimesed ja nende perekonnad saavad kasutada oma vaba liikumise õigust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 21 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 21; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(4)  ECLI:EU:T:2017:59.

(5)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 405.

(6)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 52.

(7)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 146.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0512.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0413.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0487.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/117287/peti-hearing-programme-20170504-en.pdf

(12)  Diskrimineerimine ELis 2015. aastal, http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2077

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/26

---

P8_TA(2018)0033

Täisleppimatus naiste suguelundite moonutamise suhtes

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon täisleppimatuse kohta naiste suguelundite moonutamise suhtes (2017/2936(RSP))

(2018/C 463/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta kuriteoohvrite õiguste direktiivi (2012/29/EL) (1) 2. peatüki artikleid 8 ja 9 selle kohta, et vägivalla, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ohvritele tuleb kohustuslikus korras tugiteenuseid pakkuda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta kuriteoohvrite õiguste direktiivi (2012/29/EL) (1) 2. peatüki artikleid 8 ja 9 selle kohta, et vägivalla, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ohvritele tuleb kohustuslikus korras tugiteenuseid pakkuda,

| — | võttes arvesse 26. juuni 2013. aasta vastuvõtutingimuste direktiivi (2013/33/EL) (2) artikleid 11 ja 21, milles tuuakse konkreetselt välja, et naiste suguelundite moonutamise ohvrid kuuluvad nende kaitsetute isikute hulka, kes peaksid varjupaigamenetluse ajal saama asjakohast ravi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juuni 2013. aasta vastuvõtutingimuste direktiivi (2013/33/EL) (2) artikleid 11 ja 21, milles tuuakse konkreetselt välja, et naiste suguelundite moonutamise ohvrid kuuluvad nende kaitsetute isikute hulka, kes peaksid varjupaigamenetluse ajal saama asjakohast ravi,

| — | võttes arvesse 13. detsembri 2011. aasta miinimumnõuete direktiivi (2011/95/EL) (3) artiklit 20, kus naiste suguelundite moonutamise praktika kui psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla raske vorm loetakse põhjuste hulka, mida võetakse arvesse rahvusvahelise kaitse andmise menetlemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembri 2011. aasta miinimumnõuete direktiivi (2011/95/EL) (3) artiklit 20, kus naiste suguelundite moonutamise praktika kui psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla raske vorm loetakse põhjuste hulka, mida võetakse arvesse rahvusvahelise kaitse andmise menetlemisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni teatise „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni teatise „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta (5), milles kutsutakse üles lõpetama kogu maailmas naiste suguelundite moonutamine ennetamise, kaitsemeetmete ja õigusaktide kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta (5), milles kutsutakse üles lõpetama kogu maailmas naiste suguelundite moonutamine ennetamise, kaitsemeetmete ja õigusaktide kaudu,

| — | võttes arvesse koostatavaid ELi aastaaruandeid inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostatavaid ELi aastaaruandeid inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas,

| — | võttes arvesse nõukogu 2014. aasta juuni järeldusi „Naiste- ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamine ja selle vastu võitlemine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2014. aasta juuni järeldusi „Naiste- ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamine ja selle vastu võitlemine“,

| — | võttes arvesse nõukogu 2010. aasta märtsi järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2010. aasta märtsi järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta ELis,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ (COM(2013)0833),

| — | võttes arvesse 6. veebruari 2013. aasta ühisavaldust rahvusvahelise naiste suguelundite moonutamise vastase päeva kohta, milles komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning viis volinikku kinnitasid ELi kohustust võidelda oma välissuhete raames naiste suguelundite moonutamise vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. veebruari 2013. aasta ühisavaldust rahvusvahelise naiste suguelundite moonutamise vastase päeva kohta, milles komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning viis volinikku kinnitasid ELi kohustust võidelda oma välissuhete raames naiste suguelundite moonutamise vastu,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, eelkõige eesmärgi 14 punkti b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, eelkõige eesmärgi 14 punkti b,

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige eesmärki 5.3 teha lõpp kahjulikele praktikatele, näiteks varajased ja sundabielud ning naiste suguelundite moonutamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige eesmärki 5.3 teha lõpp kahjulikele praktikatele, näiteks varajased ja sundabielud ning naiste suguelundite moonutamine,

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 2016–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 2016–2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2013. aasta aruannet „Naiste suguelundite moonutamine Euroopa Liidus ja Horvaatias“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2013. aasta aruannet „Naiste suguelundite moonutamine Euroopa Liidus ja Horvaatias“,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2014. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2014. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni (6) naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni ELi nimel sõlmimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni (6) naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni ELi nimel sõlmimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 2017. aasta septembri avaldust vajaduse kohta suurendada jõupingutusi, et ära hoida naiste suguelundite moonutamist ja sundabielusid Euroopas ning nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 2017. aasta septembri avaldust vajaduse kohta suurendada jõupingutusi, et ära hoida naiste suguelundite moonutamist ja sundabielusid Euroopas ning nende vastu võidelda;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni „Naiste suguelundite moonutamise kaotamiseks tehtavate ülemaailmsete jõupingutuste suurendamine“ (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni „Naiste suguelundite moonutamise kaotamiseks tehtavate ülemaailmsete jõupingutuste suurendamine“ (A/RES/67/146),

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse ELi ja ÜRO 2017. aasta algatust Spotlight naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ÜRO 2017. aasta algatust Spotlight naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse küsimust komisjonile täisleppimatuse kohta naistevastase vägivalla suhtes (O-000003/2018 – B8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimust komisjonile täisleppimatuse kohta naistevastase vägivalla suhtes (O-000003/2018 – B8-0005/2018),

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 nõutakse eesmärgis 5 (saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu) sõnaselgelt naiste suguelundite moonutamise ja muude kahjulike praktikate likvideerimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 nõutakse eesmärgis 5 (saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu) sõnaselgelt naiste suguelundite moonutamise ja muude kahjulike praktikate likvideerimist;

| B. | arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) eesmärgis 14 (soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamine ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu ja osalemise suurendamine) on naiste suguelundite moonutamise probleemile erilist tähelepanu pööratud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) eesmärgis 14 (soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamine ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu ja osalemise suurendamine) on naiste suguelundite moonutamise probleemile erilist tähelepanu pööratud;

| C. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas (2016–2020) on prioriteetse teemavaldkonna B all (kehaline ja vaimne puutumatus) toodud näitajana nende 15–49-aastaste naiste ja tütarlaste protsendimäär, kelle suguelundid on moonutatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas (2016–2020) on prioriteetse teemavaldkonna B all (kehaline ja vaimne puutumatus) toodud näitajana nende 15–49-aastaste naiste ja tütarlaste protsendimäär, kelle suguelundid on moonutatud;

| D. | arvestades, et naiste suguelundite moonutamist, mis on riigipiire ületav kahjulik praktika, on tunnistatud üleilmse probleemina ning ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkides määratletakse seda kui kahjulikku praktikat, mis tuleb 2030. aastaks kõrvaldada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naiste suguelundite moonutamist, mis on riigipiire ületav kahjulik praktika, on tunnistatud üleilmse probleemina ning ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkides määratletakse seda kui kahjulikku praktikat, mis tuleb 2030. aastaks kõrvaldada;

| E. | arvestades, et UNICEFi 2016. aasta statistilises aruandes on märgitud, et maailmas on vähemalt 200 miljonit tütarlast ja naist, kelle suguelundid on moonutatud, kuid täpne arv ei ole endiselt teada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et UNICEFi 2016. aasta statistilises aruandes on märgitud, et maailmas on vähemalt 200 miljonit tütarlast ja naist, kelle suguelundid on moonutatud, kuid täpne arv ei ole endiselt teada;

| F. | arvestades, et naiste suguelundite moonutamine, mida ikka veel traditsiooniliselt praktiseeritakse Aafrika mandri mõningates osades, samuti mõnedes Lähis-Ida, Aasia ja Okeaania piirkondades, on probleemiks ka Euroopa Liidus ning põhjustab sellest mõjutatud naistele ja tütarlastele ränki tagajärgi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste suguelundite moonutamine, mida ikka veel traditsiooniliselt praktiseeritakse Aafrika mandri mõningates osades, samuti mõnedes Lähis-Ida, Aasia ja Okeaania piirkondades, on probleemiks ka Euroopa Liidus ning põhjustab sellest mõjutatud naistele ja tütarlastele ränki tagajärgi;

| G. | arvestades, et viimase kolme aastakümne jooksul on tehtud edusamme, ehkki need ei ole olnud ühtlased, mille tulemusel selle praktika esinemissagedus on langenud umbes 30 %; arvestades, et rahvastiku kasv võib need edusammud nullida, mis tähendab seda, et suureneb nende naiste ja tütarlaste arv, kelle peal see protseduur läbi viiakse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimase kolme aastakümne jooksul on tehtud edusamme, ehkki need ei ole olnud ühtlased, mille tulemusel selle praktika esinemissagedus on langenud umbes 30 %; arvestades, et rahvastiku kasv võib need edusammud nullida, mis tähendab seda, et suureneb nende naiste ja tütarlaste arv, kelle peal see protseduur läbi viiakse;

| H. | arvestades, et kohalik kogukond mõjutab tihti kõige suuremal määral vanemate otsust oma tütart lõigata lasta või naiste valikut suguelundite moonutamise kasuks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kohalik kogukond mõjutab tihti kõige suuremal määral vanemate otsust oma tütart lõigata lasta või naiste valikut suguelundite moonutamise kasuks;

| I. | arvestades, et ehkki ükski usk ei nõua naiste suguelundite moonutamist, eeldab tugev usuline taust paljudes seda praktiseerivates kogukondades usu- ja muude juhtide kaasamist naiste suguelundite moonutamise vastasesse liikumisse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ehkki ükski usk ei nõua naiste suguelundite moonutamist, eeldab tugev usuline taust paljudes seda praktiseerivates kogukondades usu- ja muude juhtide kaasamist naiste suguelundite moonutamise vastasesse liikumisse;

| J. | arvestades, et selleks, et töötada välja asjakohane strateegia sellise praktika kaotamiseks, tuleb seda alati analüüsida kohalikus kontekstis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selleks, et töötada välja asjakohane strateegia sellise praktika kaotamiseks, tuleb seda alati analüüsida kohalikus kontekstis;

| K. | arvestades, et naiste suguelundite moonutamist tuleb sageli käsitleda koos teiste soolise ebavõrdsuse probleemidega ning see tundub olevat ainult üks paljudest naiste õiguste rikkumistest, mille näiteks on: tütarlaste puudulik juurdepääs haridusele, sealhulgas üldisele seksuaalharidusele; töö või töökoha puudumine; vara omamise või pärimise võimaluse puudumine; sunniviisilised või varajased abielud; seksuaalne ja füüsiline vägivald; kvaliteetsete tervishoiuteenuste, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenuste puudumine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste suguelundite moonutamist tuleb sageli käsitleda koos teiste soolise ebavõrdsuse probleemidega ning see tundub olevat ainult üks paljudest naiste õiguste rikkumistest, mille näiteks on: tütarlaste puudulik juurdepääs haridusele, sealhulgas üldisele seksuaalharidusele; töö või töökoha puudumine; vara omamise või pärimise võimaluse puudumine; sunniviisilised või varajased abielud; seksuaalne ja füüsiline vägivald; kvaliteetsete tervishoiuteenuste, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenuste puudumine;

| L. | arvestades, et naiste suguelundite moonutamine, nagu ka muud soopõhise vägivalla vormid, on naise keha kontrollimise viis, ning see on vastuolus naise õigusega tervisele, turvalisusele ja kehalisele puutumatusele ning mõnel juhul isegi õigusega elule; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naiste suguelundite moonutamine, nagu ka muud soopõhise vägivalla vormid, on naise keha kontrollimise viis, ning see on vastuolus naise õigusega tervisele, turvalisusele ja kehalisele puutumatusele ning mõnel juhul isegi õigusega elule;

| M. | arvestades, et ehkki ärahoidmine on naiste suguelundite moonutamise kaotamiseks sobilikum viis kui rikkujate vastutusele võtmine, kuna süüteo toimepanijad ja sellele kaasaaitajad on sageli ohvri vanemad, on teisest küljest selge, et tuleb kõrvaldada takistused naiste suguelundite moonutamise juhtumite menetlemisel, võttes samas arvesse lapse parimaid huvisid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ehkki ärahoidmine on naiste suguelundite moonutamise kaotamiseks sobilikum viis kui rikkujate vastutusele võtmine, kuna süüteo toimepanijad ja sellele kaasaaitajad on sageli ohvri vanemad, on teisest küljest selge, et tuleb kõrvaldada takistused naiste suguelundite moonutamise juhtumite menetlemisel, võttes samas arvesse lapse parimaid huvisid;

| 1. | võtab teadmiseks, et naiste suguelundite moonutamise esinemissagedus on tänu otsustavatele meetmetele ja teadlikkuse suurendamisele vähenenud, ning ergutab kõiki osalejaid jätkama jõupingutusi, et säilitada tegutsemishoog riikides, kus naiste suguelundite moonutamine on laialt levinud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | arvab, et see hoog võimaldab rahvusvahelistel organisatsioonidel ja riikidel suurendada oma jõupingutusi, eelkõige luues sidemeid ja ühendusi eri piirkondade, sidusrühmade ja valdkondade vahel, et teha aktiivselt koostööd kõnealusest ja muudest tütarlapsi kahjustavatest praktikatest loobumise nimel, arvestades, et tütarlapsed võivad kannatada füüsiliste, psühholoogiliste ja emotsionaalsete tagajärgede all kogu elu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustab kohalike kogukondadega töötavate organisatsioonide hindamatut tööd nii ELis kui ka väljaspool ennetus- ja selgitustöö tegemisel ja huvide kaitsmisel ning tõdeb, et nende vahel sidemete loomine on vajalik, kui tahetakse, et naiste suguelundite moonutamine jääks minevikku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama naiste suguelundite moonutamise ärahoidmisele tähelepanu kõikides valdkondades, eelkõige tervishoius, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoius, sotsiaaltöös, varjupaigamenetlustes, hariduses, sealhulgas seksuaalkasvatuses, õiguskaitses, õigusemõistmisel, lastekaitses ning meedias ja kommunikatsioonis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Istanbuli konventsiooni artikli 38 kohaselt on liikmesriikidel kohustus kriminaliseerida naiste suguelundite moonutamine ning sellele õhutamine ja sundimine; märgib, et konventsioon ei kaitse mitte ainult suguelundite moonutamise ohus olevaid tütarlapsi ja naisi, vaid ka neid tütarlapsi ja naisi, kes kannatavad elu lõpuni selle praktika tagajärgede all (näiteks korduv infibulatsioon, varjupaigaga seotud olukorrad, juurdepääs ravile jne); rõhutab, et Istanbuli konventsioonis sätestatakse, et kultuuri, tava, religiooni, traditsiooni või nn au ei tohi lugeda naistevastase vägivalla õigustuseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub ELil ja liikmesriikidel, kes ei ole veel Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooni ratifitseerinud, seda viivitamata teha, et ELi kohustused oleksid kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, millega edendatakse terviklikku ja integreeritud lähenemisviisi naistevastasele vägivallale ja naiste suguelundite moonutamisele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib rahuloluga, et kõikides liikmesriikides kaitstakse kriminaalõigusega kas otseselt või kaudselt tütarlapsi ja naisi suguelundite moonutamise eest, kuid lisab tõsise murega, et see ei tundu olevat tõhus, kuna ELis on algatatud vaid üksikuid kohtuasju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib murega, et seaduste jõustamine ja eelkõige süüdistuse esitamine on probleemiks kõigis liikmesriikides ja päritoluriikides; kutsub komisjoni seetõttu üles hõlbustama asjakohastele osalejatele suunatud koolituste korraldamist naiste suguelundite moonutamise avastamise, uurimise ja selle eest vastutusele võtmise kohta; kutsub liikmesriike üles suuremale valvsusele naiste suguelundite moonutamise avastamisel, uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et kriminaalõigus ja sihipärane koolitus peavad käima käsikäes teadlikkuse suurendamise jõupingutustega, et heidutada moonutajaid praktikat jätkamast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab, et oluline erinevus naiste suguelundite moonutamise ja muude soopõhise vägivalla vormide vahel on see, et esimese puhul ei soovita halba teha, ning toonitab, et kuigi see ei saa mingil juhul olla õigustuseks, tuleb seda suguelundite moonutamise kaotamise strateegiates arvesse võtta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taunib asjaolu, et teatavates riikides viivad suguelundite moonutamist läbi arstid, ning rõhutab, et selline lahendus ei ole vastuvõetav algpõhjustega tegelemiseks, nagu ÜRO ja WHO on juba kinnitanud; palub liikmesriikidel seadusega selgelt keelata naiste suguelundite moonutamise muutmine meditsiiniliseks toiminguks ning suurendada meditsiinitöötajate teadlikkust sellest probleemist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et naiste suguelundite moonutamine on üks kõige prognoositavamaid soopõhise vägivalla vorme, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada tõhusad ennetusmeetmed pagulaslaagrites; kutsub komisjoni üles kaasama naiste suguelundite moonutamise ja muude kahjulike praktikate ärahoidmine ulatuslikumalt integratsiooniprotsessidesse ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi tegevusse ning jagama ELi Varjupaigaameti kaudu asjakohast teavet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimisel, varjupaigapoliitika direktiivide läbivaatamisel ja uue ELi Varjupaigaameti rolli kaudu kehtestataks seoses naiste suguelundite moonutamisega rangeimaid varjupaigataotlejate kaitse standard; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ootab, et rajatakse ülemaailmne võrgustik, mille abil luuakse sidemeid asjaomaste osalejate vahel kogu maailmas, et panna pead kokku ja ühendada jõud; kutsub komisjoni üles seda tähtsat võrgustikku toetama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles kodanikuühiskonnale vastu tulema ja tagama piisavalt paindliku rahastamise, et kogukondades töötavad rohujuure tasandi organisatsioonid saaksid rahastamist taotleda, et koos naiste suguelundite moonutamise teemaga saaks käsitleda mitmeid muid tütarlaste ja naiste õiguste küsimusi, kasutades terviklikku lähenemisviisi, ning et saaks luua sidemeid organisatsioonide vahel, kes tegutsevad ELis ja riikides, kus praktiseeritakse naiste suguorganite moonutamist; tunneb sellega seoses heameelt naiste suguelundite moonutamise kaotamise Euroopa võrgustiku ja selle liikmete töö üle, sealhulgas projekti Change Plus abil, kes koolitavad kohalike kogukondade esindajaid, et edendada mitte ainult muutust seadusandluses, vaid ka oma kogukondade suhtumises; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama andmeid naiste suguelundite moonutamise leviku ja vormide kohta ning kaasama akadeemilised ringkonnad naiste suguelundite moonutamist käsitlevate andmete kogumise protsessi, sellealastesse teadusuuringutesse ja tulevase spetsialistide põlvkonna koolitamisse; tunnistab, et Euroopa rändevõrgustikul võib olla abistav roll; on seisukohal, et ühine naiste suguelundite moonutamist käsitlevate teadusuuringute kava võimaldaks moonutamist praktiseerivate piirkondade ülikoolidel luua sidemed ELi ülikoolidega, et korraldada vahetusprogramme, parandada andmete kogumist ja suurendada tulevaste spetsialistide pädevust eri valdkondades; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel lisada naiste suguelundite moonutamist ja muid tütarlapsi kahjustavaid praktikaid käsitleva põhiteabe nende erialade haridusprogrammidesse, millel on tähtis roll naiste suguelundite moonutamise ärahoidmisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et hoolimata kohalikust kontekstist tuleks naiste suguelundite moonutamist käsitada soolise vägivallana ja soolise võrdõiguslikkuse probleemina ning sellega tuleb tegeleda tervikliku lähenemisviisi abil, et vältida nende kogukondade halvustamist, kus praktiseeritakse suguelundite moonutamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et kõikide tütarlaste kooliskäimise tagamine ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks eeltingimuste loomine on esimesed sammud naiste positsiooni parandamiseks suguelundite moonutamist praktiseerivates kogukondades; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, kui suur potentsiaal ja mõju on erinevatel teabevahetuse kanalitel, nagu kunst, kirjandus ning uus ja kohaliku tasandi meedia, kodanikele sõnumite edastamisel; rõhutab, kui oluline on kaasata poisid ja mehed uute soolise võrdõiguslikkuse narratiivide loomisse ning võitlusse kehtivate võimustruktuuride vastu võrgustike, vastastikuste programmide, teabekampaaniate ja koolitusprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles aitama liikmesriikidel ja riikidel, kus suguelundite moonutamist praktiseeritakse, luua võrgustikke ja integreeritud strateegiaid naiste suguelundite moonutamise ärahoidmiseks, koolitades muu hulgas sotsiaal- ja meditsiinitöötajaid, kogukonna- ja usujuhte ning politsei- ja õiguskaitseametnikke; tunnistab, et ükski religioon ei propageeri suguelundite moonutamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles lisama naiste suguelundite moonutamise ja muud naisi ja tütarlapsi kahjustavad praktikad oma inimõiguste teemalistesse dialoogidesse ja diplomaatilistesse teavituskampaaniatesse; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama koostööd kolmandate riikidega, et ergutada neid vastu võtma siseriiklikud õigusaktid, millega keelustatakse naiste suguelundite moonutamine, ning toetama õiguskaitseasutusi rakendamise tagamisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib rahuloluga, et delegatsioone ja Euroopa välisteenistust koolitatakse laste õiguste või soolise võrdõiguslikkuse alase koolituse raames igal aastal naiste suguelundite moonutamise teemal, ja kutsub komisjoni üles tagama, et sellised vahendid nagu „Teeme ühiselt lõpu naiste suguelundite moonutamisele“ oleksid eri valdkondade töötajatele hästi teada ja sihtrühmadele kättesaadavad; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja Euroopa Liidu Nõukogule. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(2)  ELT L 180, 29.6.2013, lk 96.

(3)  ELT L 337, 20.12.2011, lk 9.

(4)  ELT C 93, 24.3.2017, lk 142.

(5)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 87.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0329.

---

Neljapäev, 8. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/31

---

P8_TA(2018)0034

Venemaa, Ojub Titijevi ja inimõiguste keskuse Memorial juhtum

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon Venemaa, Ojub Titijevi ja inimõiguste keskuse Memorial juhtumi kohta (2018/2560(RSP))

(2018/C 463/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (1), 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (2) ning 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (3), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (4), 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtumi kohta (5) ning 6. aprilli 2017. aasta resolutsiooni Venemaa kohta ning Aleksei Navalnõi ja teiste meeleavaldajate vahistamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (1), 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (2) ning 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (3), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (4), 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtumi kohta (5) ning 6. aprilli 2017. aasta resolutsiooni Venemaa kohta ning Aleksei Navalnõi ja teiste meeleavaldajate vahistamise kohta (6),

| — | võttes arvesse parlamendi väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni esimeeste 12. jaanuari 2018. aasta avaldust, milles nõuti inimõiguste kaitsja Ojub Titijevi kohest vabastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni esimeeste 12. jaanuari 2018. aasta avaldust, milles nõuti inimõiguste kaitsja Ojub Titijevi kohest vabastamist,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamist või julma, ebainimlikku või väärikust alandavat kohtlemist või karistust, ning milles Venemaa Föderatsioon on osaline, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamist või julma, ebainimlikku või väärikust alandavat kohtlemist või karistust, ning milles Venemaa Föderatsioon on osaline,

| — | võttes arvesse ELi 19. jaanuari 2018. aasta avaldust inimõiguste rikkumise kohta seoses inimõiguste keskusega Memorial Venemaal ning Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 11. jaanuari 2018. aasta avaldust Tšetšeeni Vabariigi inimõiguste keskuse Memorial direktori Ojub Titijevi kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 19. jaanuari 2018. aasta avaldust inimõiguste rikkumise kohta seoses inimõiguste keskusega Memorial Venemaal ning Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 11. jaanuari 2018. aasta avaldust Tšetšeeni Vabariigi inimõiguste keskuse Memorial direktori Ojub Titijevi kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee 2017. aasta novembris ja detsembris toimunud külastust Venemaa Föderatsiooni Tšetšeeni Vabariiki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee 2017. aasta novembris ja detsembris toimunud külastust Venemaa Föderatsiooni Tšetšeeni Vabariiki,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel, ja peatatud läbirääkimisi ELi ja Venemaa uue lepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel, ja peatatud läbirääkimisi ELi ja Venemaa uue lepingu sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni seitsmendat perioodilist aruannet, mida ÜRO inimõiguste komitee arutas 16. ja 17. märtsil 2015 peetud 3136. ja 3137. istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni seitsmendat perioodilist aruannet, mida ÜRO inimõiguste komitee arutas 16. ja 17. märtsil 2015 peetud 3136. ja 3137. istungil,

| — | võttes arvesse 24. juunil 2013 vastu võetud Euroopa Ülemkogu suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juunil 2013 vastu võetud Euroopa Ülemkogu suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu täisliige ning inimõiguste ülddeklaratsiooni ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni osaline on võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et Venemaal on kohustus ja vahendid, et uurida Tšetšeenia ametivõimude toimepandud kuritegusid; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on ratifitseerinud 18st rahvusvahelisest inimõiguste lepingust 11; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu täisliige ning inimõiguste ülddeklaratsiooni ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni osaline on võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et Venemaal on kohustus ja vahendid, et uurida Tšetšeenia ametivõimude toimepandud kuritegusid; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on ratifitseerinud 18st rahvusvahelisest inimõiguste lepingust 11;

| B. | arvestades, et 9. jaanuaril 2018 vahistas Tšetšeenia politsei 2009. aastal Sahharovi auhinna võitnud inimõiguste keskuse Memorial Tšetšeenia büroo direktori Ojub Titijevi, keda süüdistati narkootikumide omamises; arvestades, et Titijev on oma süüd eitanud ning valitsusvälised organisatsioonid ja teised inimõiguste kaitsjad on nimetanud süüdistusi väljamõelduks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 9. jaanuaril 2018 vahistas Tšetšeenia politsei 2009. aastal Sahharovi auhinna võitnud inimõiguste keskuse Memorial Tšetšeenia büroo direktori Ojub Titijevi, keda süüdistati narkootikumide omamises; arvestades, et Titijev on oma süüd eitanud ning valitsusvälised organisatsioonid ja teised inimõiguste kaitsjad on nimetanud süüdistusi väljamõelduks;

| C. | arvestades, et 25. jaanuaril 2018 jättis Tšetšeeni Vabariigi ülemkohus jõusse Šalinski linnakohtu otsuse jätta Ojub Titijev kaheks kuuks vahi alla; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 25. jaanuaril 2018 jättis Tšetšeeni Vabariigi ülemkohus jõusse Šalinski linnakohtu otsuse jätta Ojub Titijev kaheks kuuks vahi alla;

| D. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni kriminaalõigust muudeti ja sellele lisati uus artikkel 212.1, mille kohaselt võidakse isikut süüdistada avalikke kogunemisi käsitleva seaduse rikkumises, vaatamata sellele, et see muudatus piirab sõna- ja kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni kriminaalõigust muudeti ja sellele lisati uus artikkel 212.1, mille kohaselt võidakse isikut süüdistada avalikke kogunemisi käsitleva seaduse rikkumises, vaatamata sellele, et see muudatus piirab sõna- ja kogunemisvabadust;

| E. | arvestades, et Venemaa ametivõimud näitavad üles kalduvust eirata rahumeelse kogunemise vabadust ning pidasid pärast 26. märtsi 2017. aasta rahumeelseid meeleavaldusi ainuüksi Moskvas kinni rohkem kui 1 000 meeleavaldajat ja paljudes teistes Venemaa Föderatsiooni linnades veel hulganisti meeleavaldajaid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa ametivõimud näitavad üles kalduvust eirata rahumeelse kogunemise vabadust ning pidasid pärast 26. märtsi 2017. aasta rahumeelseid meeleavaldusi ainuüksi Moskvas kinni rohkem kui 1 000 meeleavaldajat ja paljudes teistes Venemaa Föderatsiooni linnades veel hulganisti meeleavaldajaid;

| F. | arvestades, et poliitvangide arv riigis on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud ja jõudis inimõiguste keskuse Memorial andmetel 2016. aastal 102 isikuni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et poliitvangide arv riigis on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud ja jõudis inimõiguste keskuse Memorial andmetel 2016. aastal 102 isikuni;

| G. | arvestades, et 2012. aasta valitsusväliste organisatsioonide seadus piirab suuresti valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust iseseisvalt töötada ja tõhusalt tegutseda; arvestades, et selle seaduse alusel on Venemaa justiitsministeerium nimetanud Memoriali „välisagendiks“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2012. aasta valitsusväliste organisatsioonide seadus piirab suuresti valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust iseseisvalt töötada ja tõhusalt tegutseda; arvestades, et selle seaduse alusel on Venemaa justiitsministeerium nimetanud Memoriali „välisagendiks“;

| H. | arvestades, et Memoriali ajaloolane Juri Dmitrijev oli osa meeskonnast, kes leidis Sandarmohhis enam kui 9 000 inimese massihaua, kellest paljud olid nõukogude intelligentsi liikmed; arvestades, et viimastel aastatel on Memorialist saanud viimane iseseisev inimõiguste organisatsioon, mis tegutseb jätkuvalt Tšetšeeni Vabariigis; arvestades, et väga tõenäoliselt olid Tšetšeeni Vabariigis toimunud inimõiguste kaitsjate vastased rünnakud, sh Ojub Titijevi välja mõeldud kriminaalsüüdistus ja naabervabariikides toimunud rünnakud, korraldatud kättemaksuks Memorialile selle eest, et keskus paljastab inimõiguste rikkumisi Tšetšeenias ja püüab nendega seoses õiglust jalule seada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Memoriali ajaloolane Juri Dmitrijev oli osa meeskonnast, kes leidis Sandarmohhis enam kui 9 000 inimese massihaua, kellest paljud olid nõukogude intelligentsi liikmed; arvestades, et viimastel aastatel on Memorialist saanud viimane iseseisev inimõiguste organisatsioon, mis tegutseb jätkuvalt Tšetšeeni Vabariigis; arvestades, et väga tõenäoliselt olid Tšetšeeni Vabariigis toimunud inimõiguste kaitsjate vastased rünnakud, sh Ojub Titijevi välja mõeldud kriminaalsüüdistus ja naabervabariikides toimunud rünnakud, korraldatud kättemaksuks Memorialile selle eest, et keskus paljastab inimõiguste rikkumisi Tšetšeenias ja püüab nendega seoses õiglust jalule seada;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament andis 2009. aastal Sahharovi auhinna mõttevabaduse viljelemise eest Memoriali inimõiguste rühmale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament andis 2009. aastal Sahharovi auhinna mõttevabaduse viljelemise eest Memoriali inimõiguste rühmale;

| J. | arvestades, et ajakirja „Economist“ 2017. aasta demokraatia indeksis on Venemaa 167 riigi hulgas 135. kohal, mis tähendab olulist langust võrreldes 102. kohaga 2006. aastal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirja „Economist“ 2017. aasta demokraatia indeksis on Venemaa 167 riigi hulgas 135. kohal, mis tähendab olulist langust võrreldes 102. kohaga 2006. aastal;

| K. | arvestades, et LGBTI-inimestega seotud inimõiguste rikkumised Tšetšeenias on väga murettekitavad; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on alla kirjutanud mitmele rahvusvahelisele inimõiguste lepingule ning Euroopa Nõukogu liikmena Euroopa inimõiguste konventsioonile ja on seega kohustatud tagama kõigi ohustatud isikute turvalisuse; arvestades, et EL on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja oskusteavet, et aidata Venemaal ajakohastada ja järgida oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega; arvestades, et Venemaal on kohustus ja vahendid, et uurida Tšetšeenia ametivõimude toimepandud kuritegusid; arvestades, et alates 1993. aastast ei loeta homoseksuaalsust Venemaa Föderatsioonis enam kuriteoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et LGBTI-inimestega seotud inimõiguste rikkumised Tšetšeenias on väga murettekitavad; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on alla kirjutanud mitmele rahvusvahelisele inimõiguste lepingule ning Euroopa Nõukogu liikmena Euroopa inimõiguste konventsioonile ja on seega kohustatud tagama kõigi ohustatud isikute turvalisuse; arvestades, et EL on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja oskusteavet, et aidata Venemaal ajakohastada ja järgida oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega; arvestades, et Venemaal on kohustus ja vahendid, et uurida Tšetšeenia ametivõimude toimepandud kuritegusid; arvestades, et alates 1993. aastast ei loeta homoseksuaalsust Venemaa Föderatsioonis enam kuriteoks;

| 1. | nõuab, et viivitamata vabastataks Tšetšeeni Vabariigi inimõiguste keskuse Memorial direktor Ojub Titijev, kes peeti kinni 9. jaanuaril 2018 ning kellele seejärel esitati välja mõeldud ametlik süüdistus narkootikumide ebaseaduslikus omandamises ja valdamises; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud tagaksid Titijevi inim- ja juriidiliste õiguste täieliku austamise, sh juurdepääsu advokaadile ja arstiabile, füüsilise puutumatuse ja väärikuse ning kaitse kohtuliku ahistamise, kriminaliseerimise ja meelevaldse vahistamise vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | taunib Tšetšeenia ametivõimude avaldust, milles süüdistatakse inimõiguste kaitsjaid ja organisatsioone nende töö pärast; märgib murelikult, et vahistamine toimus peagi pärast avalikke märkusi Tšetšeenia parlamendi spiikri Magomed Daudovi poolt, kes näib lubavat inimõiguste kaitsjate vastu suunatud vägivalda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et Titijevi vahistamine on osa Tšetšeenias töötavate sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate vahistamiste, ründamiste, hirmutamise ja diskrediteerimise murettekitavast suundumusest; juhib tähelepanu sellele, et teised selle murettekitava suundumuse hulka kuuluvad juhtumid hõlmavad Kaukaasia rahvaste assamblee esimehe Ruslan Kutajevi ja ajakirjaniku Žalaudi Gerijevi vahistamist, kes mõlemad mõisteti süüdi narkootikumidega seotud kahtlastel põhjustel vastavalt 2014. ja 2016. aastal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et kedagi ei ole veel kohtu alla antud Ojub Titijevi Memoriali eelkäija ja Tšetšeenia inimõiguste aktivisti Natalia Estemirova mõrva eest – Estemirova rööviti 2009. aasta juulis Groznõis oma kodu juures ja leiti samal päeval mahalastuna naabruses asuva Inguššia Gazi-Yurti küla lähedal; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud seda kuritegu tõsiselt uuriksid; tuletab sellega seoses meelde, et 2009. aastal lasti Moskva kesklinnas maha veel üks inimõiguste jurist ja aktivist, Stanislav Markelov, kes oli tuntud Tšetšeenia väärkohtlemiste uurimisega seoses; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud teeksid viivitamata lõpu Venemaa Föderatsiooni selles piirkonnas töötavate sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate vahistamiste, ründamiste, hirmutamise ja diskrediteerimise murettekitavale suundumusele, mis rikub nende õigust väljendusvabadusele; mõistab hukka Tšetšeenia ametivõimude rünnakud inimõiguste kaitsjate vastu ning nõuab tungivalt, et Moskva teeks neile rünnakutele lõpu ja looks Tšetšeenias ning teistes Venemaa Föderatsiooni osades inimõiguste kaitsjate ja organisatsioonide jaoks normaalse töökeskkonna; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab sügavat muret kriitilise kodanikuühiskonna tingimuste halvenemise pärast Venemaal – eriti selliste organisatsioonide puhul, mis tegelevad inimõiguste ja demokraatlike vabadustega ning kritiseerivad riigi selle valdkonna poliitikat; rõhutab, et 2009. aasta Sahharovi auhinna võitja Memorial on tänapäeval üks tõsiseltvõetavamaid inimõiguste käsitlejaid Venemaal ning temast on saanud viimane sõltumatu inimõiguste organisatsioon, kes jätkab tegutsemist Tšetšeeni Vabariigis, ning väljendab oma solidaarsust ja tugevat toetust Memoriali pühendunud tööle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Venemaa ametivõime üles kaitsma kõiki Venemaa kodanikke ebaseadusliku väärkohtlemise eest; palub Venemaa ametivõimudel teha viivitamata lõpp väljendusvabaduse mahasurumisele Tšetšeenias ning pakkuda tõhusaid julgeolekutagatisi väärkohtlemise ohvritele ja tunnistajatele ning tuua väärkohtlemiste toimepanijaid kohtu ette; rõhutab, et Venemaal ja selle valitsusel on lõplik vastutus nimetatud tegude uurimisel, toimepanijate vastutusele võtmisel ja kõikide Venemaa kodanike kaitsmisel ebaseadusliku kohtlemise eest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et Põhja-Kaukaasia piirkonna inimõiguste organisatsioonide tagakiusamise ja ahistamise järjekordne näide oli 17. jaanuaril 2018 aset leidnud rünnak Memoriali büroo vastu naabruses asuvas Inguššia Vabariigis ja 22. jaanuaril 2018 toimunud rünnak, kus tundmatu süütaja pani põlema Memoriali Dagestani büroole kuuluva auto; mõistab need rünnakud hukka ja nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud uuriksid tulemuslikult neid ja muid rünnakuid Memoriali vara vastu ning ähvardusi selle töötajate vastu ja tagaksid süüdlaste vastutusele võtmise; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Venemaa ametivõime üles uurima viivitamata, sõltumatult, objektiivselt ja põhjalikult Tšetšeenia taunitavaid sündmusi; kutsub Tšetšeenia ja Venemaa Föderatsiooni ametivõime üles järgima siseriiklikke õigusakte ja rahvusvahelisi kohustusi, järgima õigusriigi põhimõtet ja universaalseid inimõigusnorme ning tagama kõikide ohustatud isikute turvalisuse ja demokraatlikud vabadused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab teadmiseks Memoriali taotluse uurida Titijevi juhtumit väljaspool Tšetšeeniat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka rünnakud Tšetšeenia teiste kodanikuühiskonna rühmade ja valitsusväliste organisatsioonide vastu, sealhulgas Tšetšeenias asuva inimõiguste kaitsjate ühise mobiilse rühma vastu suunatud rünnakud ja laimukampaaniad, mis viisid 2016. aastal rühma Tšetšeeniast lahkumiseni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab sügavat muret seoses teadetega LGBTI-inimesteks peetud isikute meelevaldse kinnipidamise ja piinamise kohta Tšetšeeni Vabariigis; kutsub ametivõime üles seda tagakiusamiskampaaniat lõpetama ja võimaldama rahvusvahelistel inimõiguste organisatsioonidel väidetavaid kuritegusid usaldusväärselt uurida; mõistab samuti hukka isikute tapmise perekonnaliikmete poolt nn aumõrvade käigus ning taunib Tšetšeenia ametiasutuste toetust nendele kuritegudele ja nende julgustamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles abistama Tšetšeeniast põgenenud isikuid ja tooma see väärkohtlemiskampaania avalikkuse ette; tervitab asjaolu, et mitu liikmesriiki on pakkunud kõnealustele ohvritele varjupaika, ning kutsub kõiki liikmesriike üles jätkama või tõhustama ohvrite, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate varjupaigataotluste menetlemist kooskõlas Euroopa ja siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning Euroopa välisteenistusel tagada, et ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide käigus, kui neid jätkatakse, tõstatatakse kõik poliitilistel põhjustel süüdistatud isikute juhtumid ning Venemaa esindajatel palutakse nendel kohtumistel iga juhtumi puhul ametlikult vastata, ning palub suhtlusest Venemaa ametivõimudega parlamendile aru anda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Tšetšeenia ametivõimudele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 150.

(2)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 250.

(3)  ELT C 274, 27.7.2016, lk 21.

(4)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 126.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0446.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0125.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/35

---

P8_TA(2018)0035

Hukkamised Egiptuses

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Egiptuses (2018/2561(RSP))

(2018/C 463/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eriti 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (1), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Ibrahim Halawa kohta, keda võib ähvardada surmanuhtlus (2), ning 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (3); 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Kuveidis ja Bahreinis (4) ning 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (5), ja 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eriti 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (1), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Ibrahim Halawa kohta, keda võib ähvardada surmanuhtlus (2), ning 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (3); 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Kuveidis ja Bahreinis (4) ning 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (5), ja 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva kohta (6),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, sõnavabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, sõnavabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida tugevdab 2007. aasta ELi-Egiptuse tegevuskava; võttes arvesse ka ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteete aastateks 2017–2020, mis võeti vastu 25. juulil 2017, ning ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogule järgnenud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida tugevdab 2007. aasta ELi-Egiptuse tegevuskava; võttes arvesse ka ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteete aastateks 2017–2020, mis võeti vastu 25. juulil 2017, ning ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogule järgnenud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa Nõukogu peasekretäri 10. oktoobri 2017. aasta ühisavaldust Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa Nõukogu peasekretäri 10. oktoobri 2017. aasta ühisavaldust Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva puhul,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide, sealhulgas ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportööri Nils Melzeri 26. jaanuari 2018. aasta ühisavaldust, milles nõutakse tungivalt, et Egiptuse ametivõimud peataksid lähitulevikku kavandatud hukkamised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide, sealhulgas ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportööri Nils Melzeri 26. jaanuari 2018. aasta ühisavaldust, milles nõutakse tungivalt, et Egiptuse ametivõimud peataksid lähitulevikku kavandatud hukkamised,

| — | võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eelkõige selle artiklit 93 (rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide siduv olemus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eelkõige selle artiklit 93 (rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide siduv olemus),

| — | võttes arvesse ÜRO kaitsemeetmeid, millega tagatakse surmamõistetute õiguste kaitse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kaitsemeetmeid, millega tagatakse surmamõistetute õiguste kaitse,

| — | võttes arvesse õigust õiglasele kohtumenetlusele ja õigusabile käsitlevaid Aafrika põhimõtteid ja suuniseid, milles keelatakse sõjaväekohtutes tsiviilisikute üle kohtumõistmine igasugustel asjaoludel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigust õiglasele kohtumenetlusele ja õigusabile käsitlevaid Aafrika põhimõtteid ja suuniseid, milles keelatakse sõjaväekohtutes tsiviilisikute üle kohtumõistmine igasugustel asjaoludel,

| — | võttes arvesse Oslos 21.–23. juunil 2016. aastal toimunud surmanuhtluse vastasel kuuendal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Oslos 21.–23. juunil 2016. aastal toimunud surmanuhtluse vastasel kuuendal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ELi uut inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uut inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 2 ning selle protokolle nr 6 ja nr 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 2 ning selle protokolle nr 6 ja nr 13,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kuute resolutsiooni, milles pooldatakse surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kuute resolutsiooni, milles pooldatakse surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamist,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille Egiptus on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille Egiptus on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Egiptus on ühinenud, eelkõige selle artiklit 18 ja teist fakultatiivprotokolli surmanuhtluse kohta, ning selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Egiptus on ühinenud, eelkõige selle artiklit 18 ja teist fakultatiivprotokolli surmanuhtluse kohta, ning selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et surmanuhtlus on kõige ebainimlikum ja alandavam karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule; arvestades, et Euroopa Liit esindab jõulist ja põhimõttelist surmanuhtluse vastast seisukohta ning on selle poolt, et kehtestada surmanuhtluse kasutamisele ülemaailmne moratoorium ja kaugemas perspektiivis see terves maailmas täielikult kaotada, mis on liidu inimõiguste poliitika keskseid eesmärke; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et surmanuhtlus on kõige ebainimlikum ja alandavam karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule; arvestades, et Euroopa Liit esindab jõulist ja põhimõttelist surmanuhtluse vastast seisukohta ning on selle poolt, et kehtestada surmanuhtluse kasutamisele ülemaailmne moratoorium ja kaugemas perspektiivis see terves maailmas täielikult kaotada, mis on liidu inimõiguste poliitika keskseid eesmärke;

| B. | arvestades, et Egiptuses on alates jaanuarist 2014 väidetavalt vähemalt 2 116 inimest mõistetud surma; arvestades, et endiste presidentide Mohamed Morsi ja Adli Mansouri ametiajal ei kiidetud heaks ühtegi surmaotsust; arvestades, et alates 1. jaanuarist 2014 on viidud täide vähemalt 81 hukkamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Egiptuses on alates jaanuarist 2014 väidetavalt vähemalt 2 116 inimest mõistetud surma; arvestades, et endiste presidentide Mohamed Morsi ja Adli Mansouri ametiajal ei kiidetud heaks ühtegi surmaotsust; arvestades, et alates 1. jaanuarist 2014 on viidud täide vähemalt 81 hukkamist;

| C. | arvestades, et väidetavalt tehti 2017. aastal Egiptuse kohtutes vähemalt 186 surmaotsust ja hukati 16 inimest; arvestades, et viimastel nädalatel ja alates detsembrist 2017 on see arv murettekitavalt kasvanud; arvestades, et hiljutised hukkamised viidi täide, ilma et ohvritele ja nende perekondadele oleks ette teatatud; arvestades, et veel 24 egiptlast ähvardab lähitulevikus hukkamine, ja et kõik nende apellatsioonimenetlused on ammendunud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väidetavalt tehti 2017. aastal Egiptuse kohtutes vähemalt 186 surmaotsust ja hukati 16 inimest; arvestades, et viimastel nädalatel ja alates detsembrist 2017 on see arv murettekitavalt kasvanud; arvestades, et hiljutised hukkamised viidi täide, ilma et ohvritele ja nende perekondadele oleks ette teatatud; arvestades, et veel 24 egiptlast ähvardab lähitulevikus hukkamine, ja et kõik nende apellatsioonimenetlused on ammendunud;

| D. | arvestades, et Egiptuses toimub praegu vähemalt 891 inimese vastu kohtumenetlus või nad ootavad kohtumenetluse algust süüdistuste alusel, mille puhul on ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et vähemalt 38 inimest, kes olid oma väidetavate kuritegude sooritamise ajal alla 18-aastased, on antud kohtu alla koos täiskasvanud kaaskostjatega süüdistuste alusel, mille puhul on ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et kohtud on algselt soovitanud surmaotsust vähemalt seitsme sellise isiku puhul; arvestades, et surmanuhtluse määramine isikutele, kes olid kuriteo toimepanemise ajal nooremad kui 18 aastat, ja selle täideviimine rikub rahvusvahelist õigust, kaasa arvatud ÜRO lapse õiguste konventsioon ning Egiptuse lapseseaduse artikkel 111; arvestades, et Egiptus on ühinenud paljude rahvusvaheliste konventsioonidega, mis käsitlevad kodaniku- ja poliitilisi õigusi, piinamist, laste ja noorte õigusi ja õiglust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Egiptuses toimub praegu vähemalt 891 inimese vastu kohtumenetlus või nad ootavad kohtumenetluse algust süüdistuste alusel, mille puhul on ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et vähemalt 38 inimest, kes olid oma väidetavate kuritegude sooritamise ajal alla 18-aastased, on antud kohtu alla koos täiskasvanud kaaskostjatega süüdistuste alusel, mille puhul on ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et kohtud on algselt soovitanud surmaotsust vähemalt seitsme sellise isiku puhul; arvestades, et surmanuhtluse määramine isikutele, kes olid kuriteo toimepanemise ajal nooremad kui 18 aastat, ja selle täideviimine rikub rahvusvahelist õigust, kaasa arvatud ÜRO lapse õiguste konventsioon ning Egiptuse lapseseaduse artikkel 111; arvestades, et Egiptus on ühinenud paljude rahvusvaheliste konventsioonidega, mis käsitlevad kodaniku- ja poliitilisi õigusi, piinamist, laste ja noorte õigusi ja õiglust;

| E. | arvestades, et sõjaväekoodeks sisaldab arvukamalt surmanuhtlusega karistatavaid kuritegusid kui tsiviilkoodeks, ja et Egiptuse õigusaktidega on sõjaväe pädevust järk-järgult laiendatud; arvestades, et Egiptuse sõjaväekohtutes surma mõistetud tsiviilelanike arv kasvas 2016. aastal 60 inimeselt 2017. aastal järsult 112 inimesele; arvestades, et viimastel kuudel on hukatud vähemalt 23 egiptlast, sealhulgas 22 tsiviilisikut, kes mõisteti süüdi sõjaväekohtutes, mis ei vasta sugugi õiglase kohtumõistmise standarditele; arvestades, et ajavahemikus oktoober 2014 kuni september 2017 anti sõjaväeprokuratuuri väidetavalt kokku vähemalt 15 000 tsiviilelaniku, sealhulgas kümnete laste kohtuasjad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sõjaväekoodeks sisaldab arvukamalt surmanuhtlusega karistatavaid kuritegusid kui tsiviilkoodeks, ja et Egiptuse õigusaktidega on sõjaväe pädevust järk-järgult laiendatud; arvestades, et Egiptuse sõjaväekohtutes surma mõistetud tsiviilelanike arv kasvas 2016. aastal 60 inimeselt 2017. aastal järsult 112 inimesele; arvestades, et viimastel kuudel on hukatud vähemalt 23 egiptlast, sealhulgas 22 tsiviilisikut, kes mõisteti süüdi sõjaväekohtutes, mis ei vasta sugugi õiglase kohtumõistmise standarditele; arvestades, et ajavahemikus oktoober 2014 kuni september 2017 anti sõjaväeprokuratuuri väidetavalt kokku vähemalt 15 000 tsiviilelaniku, sealhulgas kümnete laste kohtuasjad;

| F. | arvestades, et teadaolevalt saadi murettekitavalt arvukalt ütlusi ja tunnistusi, mida kasutati kohtutes – sealhulgas sõjakohtutes –, pärast seda, kui süüdistatavad olid väidetavalt kadunuks jääma sunnitud ning neid oli piinatud või väärkoheldud; arvestades, et piinamisvastane võitlus on olnud pikka aega ELi inimõiguste prioriteet ning ühine eesmärk ÜRO piinamisvastase konventsiooni puhul, mille Egiptus on allkirjastanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teadaolevalt saadi murettekitavalt arvukalt ütlusi ja tunnistusi, mida kasutati kohtutes – sealhulgas sõjakohtutes –, pärast seda, kui süüdistatavad olid väidetavalt kadunuks jääma sunnitud ning neid oli piinatud või väärkoheldud; arvestades, et piinamisvastane võitlus on olnud pikka aega ELi inimõiguste prioriteet ning ühine eesmärk ÜRO piinamisvastase konventsiooni puhul, mille Egiptus on allkirjastanud;

| G. | arvestades, et kõik hiljutised ja lähitulevikku kavandatud hukkamised on selliste kohtumenetluste tagajärg, mille puhul ei järgitud õigust õiglasele kohtumõistmisele ega nõuetekohasele menetlusele; arvestades, et ÜRO kaitsemeetmed, millega tagatakse surmamõistetute õiguste kaitse, keelavad rangelt surmanuhtluse kohaldamise pärast ebaõiglast kohtuprotsessi; arvestades, et mitu ÜRO inimõiguste eksperti on korduvalt kutsunud Egiptust üles peatama kõik hukkamised pärast väiteid ebaõiglaste kohtuprotsesside kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõik hiljutised ja lähitulevikku kavandatud hukkamised on selliste kohtumenetluste tagajärg, mille puhul ei järgitud õigust õiglasele kohtumõistmisele ega nõuetekohasele menetlusele; arvestades, et ÜRO kaitsemeetmed, millega tagatakse surmamõistetute õiguste kaitse, keelavad rangelt surmanuhtluse kohaldamise pärast ebaõiglast kohtuprotsessi; arvestades, et mitu ÜRO inimõiguste eksperti on korduvalt kutsunud Egiptust üles peatama kõik hukkamised pärast väiteid ebaõiglaste kohtuprotsesside kohta;

| H. | arvestades, kui oluline on, et võetaks kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kohtuprotsessid toimuvad tingimustes, mis tõepoolest vastavad kõikidele ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 14 sätestatud tagatistele, sest Egiptus on selle paktiga ühinenud; arvestades, et surmanuhtlusega seotud kohtumenetlused peavad vastama kõrgeimatele õigluse ja nõuetekohase menetluse standarditele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, kui oluline on, et võetaks kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kohtuprotsessid toimuvad tingimustes, mis tõepoolest vastavad kõikidele ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 14 sätestatud tagatistele, sest Egiptus on selle paktiga ühinenud; arvestades, et surmanuhtlusega seotud kohtumenetlused peavad vastama kõrgeimatele õigluse ja nõuetekohase menetluse standarditele;

| I. | arvestades, et Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjon nõudis 29. novembril 2017 tungivalt, et Egiptuse valitsus peataks viivitamatult surmanuhtlused viie erineva juhtumi puhul; arvestades, et neist ühe, Kafr el-Sheikh juhtumi puhul kostjad siiski hukati 2. jaanuaril 2018; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjon nõudis 29. novembril 2017 tungivalt, et Egiptuse valitsus peataks viivitamatult surmanuhtlused viie erineva juhtumi puhul; arvestades, et neist ühe, Kafr el-Sheikh juhtumi puhul kostjad siiski hukati 2. jaanuaril 2018;

| J. | arvestades, et alates 2011. aasta revolutsioonist on Egiptus puutunud kokku paljude keerukate probleemidega ning rahvusvaheline üldsus toetab seda riiki majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemidega tegelemisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates 2011. aasta revolutsioonist on Egiptus puutunud kokku paljude keerukate probleemidega ning rahvusvaheline üldsus toetab seda riiki majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemidega tegelemisel;

| K. | arvestades, et Egiptuses esineb tõsiseid julgeolekuprobleeme, eelkõige Siinai poolsaarel, kus terrorirühmitused on pannud julgeolekujõudude vastu toime rünnakuid; arvestades, et Egiptuses on toimunud mitu laastavat terrorirünnakut, sealhulgas hiljutine rünnak sufi mošees, kus hukkus 311 tsiviilisikut ja haavata sai vähemalt 128 inimest; arvestades, et Tanta Püha Jüri kirikus ja Püha Markuse kopti õigeusu katedraalis toimus 9. aprillil 2017 kaks enesetapurünnakut, mille tagajärjel hukkus vähemalt 47 inimest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Egiptuses esineb tõsiseid julgeolekuprobleeme, eelkõige Siinai poolsaarel, kus terrorirühmitused on pannud julgeolekujõudude vastu toime rünnakuid; arvestades, et Egiptuses on toimunud mitu laastavat terrorirünnakut, sealhulgas hiljutine rünnak sufi mošees, kus hukkus 311 tsiviilisikut ja haavata sai vähemalt 128 inimest; arvestades, et Tanta Püha Jüri kirikus ja Püha Markuse kopti õigeusu katedraalis toimus 9. aprillil 2017 kaks enesetapurünnakut, mille tagajärjel hukkus vähemalt 47 inimest;

| L. | arvestades, et Egiptuses alates aprillist 2017 kehtivat erakorralist seisukorda pikendati 13. jaanuarist 2018 kolme kuu võrra, ja et riikliku meedia sõnul on selle eesmärk aidata võidelda terrorismi ohtude ja rahastamisega, ja et see kahjustab põhivabadusi ning annab presidendile ja tema nimel tegutsevatele isikutele õiguse anda tsiviilelanikke kolmekuulise perioodi jooksul riikliku julgeoleku hädaolukorra kohtutesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Egiptuses alates aprillist 2017 kehtivat erakorralist seisukorda pikendati 13. jaanuarist 2018 kolme kuu võrra, ja et riikliku meedia sõnul on selle eesmärk aidata võidelda terrorismi ohtude ja rahastamisega, ja et see kahjustab põhivabadusi ning annab presidendile ja tema nimel tegutsevatele isikutele õiguse anda tsiviilelanikke kolmekuulise perioodi jooksul riikliku julgeoleku hädaolukorra kohtutesse;

| M. | arvestades, et üldine inimõiguste olukord Egiptuses pidevalt halveneb; arvestades, et Egiptuse ametivõimud on kasutanud terrorismi mahasurumist ulatusliku represseerimise põhjendusena; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üldine inimõiguste olukord Egiptuses pidevalt halveneb; arvestades, et Egiptuse ametivõimud on kasutanud terrorismi mahasurumist ulatusliku represseerimise põhjendusena;

| N. | arvestades, et 2015. aastal vastu võetud terrorismivastase seadusega kehtestatakse surmanuhtlus kõikidele, kes leitakse olevat süüdi terrorirühmituse loomises või juhtimises, kusjuures terrorismi lai määratlus hõlmab avaliku korra rikkumist, ühiskonna turvalisuse, huvide või julgeoleku ohustamist, põhiseaduse ja seadusesätete takistamist, riikliku ühtsuse, ühiskonna rahu või riikliku julgeoleku kahjustamist, mistõttu eksisteerib oht, et mis tahes tsiviilisik, sh inimõiguste kaitsjad, võidakse sildistada terroristiks ja mõista surma; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2015. aastal vastu võetud terrorismivastase seadusega kehtestatakse surmanuhtlus kõikidele, kes leitakse olevat süüdi terrorirühmituse loomises või juhtimises, kusjuures terrorismi lai määratlus hõlmab avaliku korra rikkumist, ühiskonna turvalisuse, huvide või julgeoleku ohustamist, põhiseaduse ja seadusesätete takistamist, riikliku ühtsuse, ühiskonna rahu või riikliku julgeoleku kahjustamist, mistõttu eksisteerib oht, et mis tahes tsiviilisik, sh inimõiguste kaitsjad, võidakse sildistada terroristiks ja mõista surma;

| O. | arvestades, et Egiptuse inimõiguste kaitsjaid, kes mõistavad hukka surmanuhtluse, piinamise ja kadunuks jääma sundimise ning vastavaid juhtumeid dokumenteerivad, on sihipäraselt represseeritud, näiteks suleti 2017. aastal El Nadeemi keskus, samuti on Egiptuse ametivõimud püüdnud sulgeda Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni bürood Kairos; arvestades, et eelmisel aastal hakati Egiptuses valitsusväliste organisatsioonide vastu võitlema õiguslike vahenditega ja võeti vastu seadus, mille kohaselt peavad nende rahastamise – nii siseriikliku kui välismaise – heaks kiitma riiklikud julgeolekuasutused, mis sisuliselt tähendab valitsusväliste organisatsioonide keelustamist; arvestades, et Egiptuse kõrgeim apellatsioonikohus teeb 5. aprillil 2018. aastal otsuse nn välisrahastamise juhtumis, mis puudutab rahvusvahelisi valitsusväliseid organisatsioone; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Egiptuse inimõiguste kaitsjaid, kes mõistavad hukka surmanuhtluse, piinamise ja kadunuks jääma sundimise ning vastavaid juhtumeid dokumenteerivad, on sihipäraselt represseeritud, näiteks suleti 2017. aastal El Nadeemi keskus, samuti on Egiptuse ametivõimud püüdnud sulgeda Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni bürood Kairos; arvestades, et eelmisel aastal hakati Egiptuses valitsusväliste organisatsioonide vastu võitlema õiguslike vahenditega ja võeti vastu seadus, mille kohaselt peavad nende rahastamise – nii siseriikliku kui välismaise – heaks kiitma riiklikud julgeolekuasutused, mis sisuliselt tähendab valitsusväliste organisatsioonide keelustamist; arvestades, et Egiptuse kõrgeim apellatsioonikohus teeb 5. aprillil 2018. aastal otsuse nn välisrahastamise juhtumis, mis puudutab rahvusvahelisi valitsusväliseid organisatsioone;

| P. | arvestades, et 2017. aasta juulis vastu võetud dokumendis ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta aastatel 2017–2020 juhindutakse ühisest pühendumisest sellistele universaalsetele väärtustele nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine, ning see on uuendatud raamistik poliitiliste kontaktide ja tõhustatud koostöö jaoks, sh julgeoleku, kohtureformi ja terrorismivastase võitluse osas, tuginedes inimõiguste ja põhivabaduste nõuetekohasele austamisele; arvestades, et Egiptuse ja Euroopa Liidu assotsieerimislepingu poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee pidas 10.–11. jaanuaril 2018 Kairos viienda istungi, käsitledes koostööd inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte valdkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2017. aasta juulis vastu võetud dokumendis ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta aastatel 2017–2020 juhindutakse ühisest pühendumisest sellistele universaalsetele väärtustele nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine, ning see on uuendatud raamistik poliitiliste kontaktide ja tõhustatud koostöö jaoks, sh julgeoleku, kohtureformi ja terrorismivastase võitluse osas, tuginedes inimõiguste ja põhivabaduste nõuetekohasele austamisele; arvestades, et Egiptuse ja Euroopa Liidu assotsieerimislepingu poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee pidas 10.–11. jaanuaril 2018 Kairos viienda istungi, käsitledes koostööd inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte valdkonnas;

| Q. | arvestades, et EL on Egiptuse suurim majanduspartner ning peamine välisinvesteeringute allikas; arvestades, et ELi kahepoolne abi Egiptusele Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastateks 2017–2020 on umbes 500 miljonit eurot; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et nõukogu otsustas, et ELi koostööd Egiptusega kohandatakse vastavalt kohapeal toimuvatele muutustele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on Egiptuse suurim majanduspartner ning peamine välisinvesteeringute allikas; arvestades, et ELi kahepoolne abi Egiptusele Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastateks 2017–2020 on umbes 500 miljonit eurot; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et nõukogu otsustas, et ELi koostööd Egiptusega kohandatakse vastavalt kohapeal toimuvatele muutustele;

| R. | arvestades, et mitmes ELi liikmesriigis asuvad ettevõtted on jätkanud jälgimisseadmete ja sõjaliste kaupade eksporti Egiptusesse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mitmes ELi liikmesriigis asuvad ettevõtted on jätkanud jälgimisseadmete ja sõjaliste kaupade eksporti Egiptusesse;

| 1. | mõistab karmilt hukka surmanuhtluse kasutamise Egiptuses ja nõuab, et peatataks kõik eelseisvad hukkamised; toetab kindlalt surmanuhtluse moratooriumi Egiptuses kui sammu surmanuhtluse kaotamise poole; sellega seoses mõistab hukka kõik hukkamised sõltumata nende toimumise kohast ja rõhutab veel kord, et surmanuhtluse kaotamine aitab kaasa inimväärikuse suurendamisele, nagu on sätestatud ELi inimõiguste poliitika prioriteetides; kutsub Egiptuse ametivõime üles vaatama läbi kõik täideviimata surmaotsused, et tagada nõuetele mittevastavates kohtumenetlustes süüdimõistetutele uus õiglane kohtuprotsess; tuletab meelde, et vaatamata Egiptuse julgeolekuprobleemidele ei tohiks hukkamisi kasutada terrorismivastase võitluse vahendina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Egiptuse parlamenti üles vaatama läbi Egiptuse kriminaalkoodeksi, kriminaalmenetluse seadustiku, terrorismivastased seadused ja sõjaväekoodeksi ning palub valitsusel vaadata läbi asjaomased dekreedid, tagamaks, et surmanuhtlusega karistatavates kuritegudes süüdistatavaid tsiviilisikuid ei saadetaks mingitel asjaoludel erakorralise või sõjaväekohtu ette, kuna sellised kohtud ei vasta õiglase kohtupidamise normidele, mille Egiptus on heaks kiitnud rahvusvahelisele õigusele vastavalt võetud kohustustega ja põhiseadusega taganud; kutsub Egiptuse ametivõime üles lõpetama tsiviilisikute üle kohtumõistmine sõjaväekohtutes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud tagaksid kõikide süüdistatavate füüsilise ja psühholoogilise turvalisuse vangistuse ajal; mõistab hukka piinamise või väärkohtlemise kasutamise; kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama, et kõik kinnipeetud isikud saaksid arstiabi, kui nad seda vajavad; kutsub ELi üles rakendama Egiptuse suhtes täielikult ekspordikontrolli, eriti seoses kaupadega, mida on võimalik kasutada piinamiseks või surmanuhtluse täideviimiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ärgitab Egiptust allkirjastama ja ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivprotokolli, mille eesmärk on surmanuhtlus kaotada, samuti ÜRO rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; julgustab Egiptuse valitsust esitama asjaomastele ÜRO eriraportööridele avatud kutse riiki külastada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab tõsist muret Egiptuse kohtutes toimuvate kollektiivsete kohtuprotsesside ning nende käigus määratud suure arvu surmanuhtluste pärast; kutsub Egiptuse kohtuasutusi üles austama ja järgima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osaline Egiptus on, ning eriti selle artiklit 14 õiguse kohta õiglasele ja õigeaegsele kohtumenetlusele, mis põhineb selgel süüdistusel ja mille käigus on tagatud süüdistatavate õiguste austamine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles mõistma hukka tõsiasja, et Egiptuses on viimasel ajal toime pandud murettekitavalt palju hukkamisi, ning nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid jätkaksid võitlust surmanuhtluse kasutamise vastu; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus käsitleks Egiptuse viimase aja arenguid ja kasutaks kõiki tema käsutuses olevaid mõjutusvahendeid, et peatada eelseisvad hukkamised ning julgustada Egiptuse ametivõime täitma oma kohustusi vastavalt rahvusvahelistele normidele ja õigusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid tagaksid, et ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide raames rände haldamise või terrorismivastase võitluse käigus ei saaks kannatada inimõigused; rõhutab, kui tähtis on ELi jaoks koostöö Egiptuse kui olulise naaberriigi ja partneriga; nõuab tungivalt, et Egiptus järgiks 27. juulil 2017. aastal vastu võetud ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteete, et edendada kooskõlas oma põhiseaduse ja rahvusvaheliste standarditega demokraatiat, põhivabadusi ja inimõigusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka terrorirünnakud Egiptuses; avaldab siirast kaastunnet terrorismiohvrite perekondadele; väljendab solidaarsust Egiptuse rahvaga ning kinnitab taas oma pühendumust võidelda radikaalsete ideoloogiate leviku ja terrorirühmitustega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab Egiptuse valitsusele meelde, et Egiptuse ja selle rahva pikaajaline heaolu on tihedalt seotud üldiste inimõiguste kaitsmisega ning selliste demokraatlike ja läbipaistvate institutsioonide loomise ja kindlustamisega, mis tegelevad kodanike põhiõiguste kaitsmisega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab Egiptuse rahva enamuse püüdlusi, kes soovib luua vaba, stabiilse, jõuka, kaasava ja demokraatliku riigi, mis austab inimõiguste ja põhivabaduste osas oma riiklikke ja rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab väga murettekitavaks Egiptuse praegust olukorda, kus piiratakse demokraatlikke põhiõigusi, eelkõige sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust, poliitilist pluralismi ja õigusriigi põhimõtet; nõuab, et ametivõimud, julgeolekujõud ja -teenistused ning muud rühmad Egiptuses lõpetaksid kõik vägivallaaktid, kihutustöö, vihkamist õhutavad avaldused, tagakiusamise, hirmutamise, kadunuks jääma sundimise ja tsenseerimise, mis on suunatud poliitiliste vastaste, meeleavaldajate, ajakirjanike, blogipidajate, üliõpilaste, naisõiguslaste, kodanikuühiskonna aktivistide, LGBTI-inimeste, valitsusväliste organisatsioonide ja vähemuste, sh nuubialaste vastu; mõistab hukka ülemäärase vägivalla kasutamise meeleavaldajate vastu; nõuab, et kohe ja tingimusteta vabastataks kõik isikud, kes peeti kinni selle tõttu, et nad kasutasid rahumeelselt sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust, ning nõuab kõigi inimõiguste rikkumiste sõltumatut ja läbipaistvat uurimist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde oma jätkuvat sügavat pahameelt Itaalia teadlase Giulio Regeni piinamise ja tapmise pärast ning mõistab veel kord hukka asjaolu, et selle julma tapmise uurimine ei edene; rõhutab, et avaldab Euroopa ametiasutustele jätkuvalt survet teha Egiptuse kolleegidega koostööd, kuni selle juhtumi kohta on tõde jalule seatud ja süüdlased vastutusele võetud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et president Sisi ja tema valitsus täidaksid võetud kohustuse viia läbi tõelised poliitilised reformid ja austada inimõigusi; rõhutab, et demokraatia toimimiseks on hädavajalikud usaldusväärsed ja läbipaistvad valimised, mis on tagatud 2014. aasta põhiseadusega ja kooskõlas Egiptuse rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma ÜRO Inimõiguste Nõukogu eelolevatel istungjärkudel Egiptuse suhtes selge, jõulise ja ühtse positsiooni, kuni riik ei ole teinud inimõiguste valdkonnas tõelisi edusamme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Egiptuse valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0084.

(2)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 130.

(3)  ELT C 300, 18.8.2016, lk 34.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0044.

(5)  ELT C 349, 17.10.2017, lk 41.

(6)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 5.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/40

---

P8_TA(2018)0036

Laste orjus Haitis

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon laste orjuse kohta Haitis (2018/2562(RSP))

(2018/C 463/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Haiti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Haiti kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja arenguvoliniku 12. juuni 2017. aasta ühisavaldust ülemaailmse laste töö vastase päeva puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja arenguvoliniku 12. juuni 2017. aasta ühisavaldust ülemaailmse laste töö vastase päeva puhul,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu aastaaruannet, milles kirjeldatakse inimõiguste alaseid edusamme ja probleeme Haitis 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu aastaaruannet, milles kirjeldatakse inimõiguste alaseid edusamme ja probleeme Haitis 2017. aastal,

| — | võttes arvesse AKV-ELi rändega tegeleva üksuse (ACP-EU migration action) 20. juuli 2017. aasta uuringut inimkaubanduse kohta Haitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi rändega tegeleva üksuse (ACP-EU migration action) 20. juuli 2017. aasta uuringut inimkaubanduse kohta Haitis,

| — | võttes arvesse Haiti rakendusaruannet, mida ÜRO Lapse Õiguste Komitee arutas 15. jaanuaril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiti rakendusaruannet, mida ÜRO Lapse Õiguste Komitee arutas 15. jaanuaril 2016,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üldist korrapärast läbivaatamist Haiti kohta (31. oktoober – 11. november 2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üldist korrapärast läbivaatamist Haiti kohta (31. oktoober – 11. november 2016),

| — | võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolli,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 7. septembri 1956. aasta lisakonventsiooni orjatöö, orjakaubanduse ja orjusele sarnaste institutsioonide ja tavade kaotamise kohta, eriti selle artikli 1 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 7. septembri 1956. aasta lisakonventsiooni orjatöö, orjakaubanduse ja orjusele sarnaste institutsioonide ja tavade kaotamise kohta, eriti selle artikli 1 punkti d,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) lapsele sobimatu töö konventsiooni nr 182 ja ILO konventsiooni nr 138, mis käsitleb vanuse alampiiri töölevõtmisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) lapsele sobimatu töö konventsiooni nr 182 ja ILO konventsiooni nr 138, mis käsitleb vanuse alampiiri töölevõtmisel,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 2017. aasta detsembris Haitis Port-au-Prince’is toimunud 34. istungit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 2017. aasta detsembris Haitis Port-au-Prince’is toimunud 34. istungit;

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Haiti on üks maailma vaesemaid riike, mida iseloomustavad tõsine korruptsioon, kehv taristu, tervishoiu puudumine, madal haridustase ja ajalooliselt poliitiline ebastabiilsus, mis on peamised selle riigi suure vaesuse põhjused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Haiti on üks maailma vaesemaid riike, mida iseloomustavad tõsine korruptsioon, kehv taristu, tervishoiu puudumine, madal haridustase ja ajalooliselt poliitiline ebastabiilsus, mis on peamised selle riigi suure vaesuse põhjused;

| B. | arvestades, et laste kasutamine koduabilistena, millele sageli viidatakse kreoolikeelse mõistega „restavek“, on levinud kogu Haitis ja eksisteerib peamiselt karmide majandustingimuste ja lastesse suhtumise kultuuriliste eripärade tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et laste kasutamine koduabilistena, millele sageli viidatakse kreoolikeelse mõistega „restavek“, on levinud kogu Haitis ja eksisteerib peamiselt karmide majandustingimuste ja lastesse suhtumise kultuuriliste eripärade tõttu;

| C. | arvestades, et restavek on riigisisese inimkaubanduse ja tänapäevase orjuse vorm, millest Haitis on mõjutatud ligikaudu 400 000 last, kellest 60 % tütarlapsed; arvestades, et paljudel Haiti lastel ei ole sünnitunnistust ning nad on inimkaubanduse ja väärkohtlemise ohus; arvestades, et UNICEFi hinnangul on laste kokkupuude vägivalla ja kuritarvitamise, sealhulgas kehalise karistamise ja soopõhise vägivallaga, märkimisväärne probleem; arvestades, et iga neljas naine ning iga viies mees langeb enne 18-aastaseks saamist seksuaalse kuritarvitamise ohvriks; arvestades, et 85 % 2–14-aastastest lastest kannatab kodus vägivaldse kohtlemise all, 79 % langeb kehalise karistamise ohvriks ja 16 % suhtes kasutatakse äärmiselt ranget kehalist karistamist; arvestades, et umbes 750 peamiselt erasektori hallatavas ja rahastatavas lastekodus elab hinnanguliselt 30 000 last; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et restavek on riigisisese inimkaubanduse ja tänapäevase orjuse vorm, millest Haitis on mõjutatud ligikaudu 400 000 last, kellest 60 % tütarlapsed; arvestades, et paljudel Haiti lastel ei ole sünnitunnistust ning nad on inimkaubanduse ja väärkohtlemise ohus; arvestades, et UNICEFi hinnangul on laste kokkupuude vägivalla ja kuritarvitamise, sealhulgas kehalise karistamise ja soopõhise vägivallaga, märkimisväärne probleem; arvestades, et iga neljas naine ning iga viies mees langeb enne 18-aastaseks saamist seksuaalse kuritarvitamise ohvriks; arvestades, et 85 % 2–14-aastastest lastest kannatab kodus vägivaldse kohtlemise all, 79 % langeb kehalise karistamise ohvriks ja 16 % suhtes kasutatakse äärmiselt ranget kehalist karistamist; arvestades, et umbes 750 peamiselt erasektori hallatavas ja rahastatavas lastekodus elab hinnanguliselt 30 000 last;

| D. | arvestades, et restavek-lapsed on sündinud tavaliselt maapiirkondade vaestes peredes, kellel on sissetuleku saamiseks vähe võimalusi või puuduvad need hoopis ning kes müüvad lapse toidu või raha eest teisele perekonnale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et restavek-lapsed on sündinud tavaliselt maapiirkondade vaestes peredes, kellel on sissetuleku saamiseks vähe võimalusi või puuduvad need hoopis ning kes müüvad lapse toidu või raha eest teisele perekonnale;

| E. | arvestades, et Haiti valitsus on teinud teatavaid jõupingutusi, et tegeleda restavek-laste ärakasutamise probleemiga, näiteks on võetud vastu ulatuslik inimkaubanduse vastu võitlemise seadus ning meetmed, mis aitavad tuvastada koduorjuses töötavaid lapsi ja neid aidata, ning teadlikkuse suurendamise meetmed; arvestades, et lapsevanemate toetamine, nii et nad suudaksid täita oma ülesandeid, on riigi kohustus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Haiti valitsus on teinud teatavaid jõupingutusi, et tegeleda restavek-laste ärakasutamise probleemiga, näiteks on võetud vastu ulatuslik inimkaubanduse vastu võitlemise seadus ning meetmed, mis aitavad tuvastada koduorjuses töötavaid lapsi ja neid aidata, ning teadlikkuse suurendamise meetmed; arvestades, et lapsevanemate toetamine, nii et nad suudaksid täita oma ülesandeid, on riigi kohustus;

| F. | arvestades, et paljud Haiti lapsed saavad ebapiisavat haridust ja koolitust; arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt ei käi Haitis algkoolis 18 % 6–11-aastastest lastest; arvestades, et umbes pool 15-aastastest ja vanematest Haiti elanikest on kirjaoskamatud, kuna 85 % koolidest kuulub eraettevõtetele ja on väikese sissetulekuga perede jaoks liiga kallid; arvestades, et orkaan Matthew mõjutas hariduse kättesaadavust väga suurel määral, sest hävitas orkaani tõttu kõige rohkem kannatanud piirkondades 1 991 koolist 1 633; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljud Haiti lapsed saavad ebapiisavat haridust ja koolitust; arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt ei käi Haitis algkoolis 18 % 6–11-aastastest lastest; arvestades, et umbes pool 15-aastastest ja vanematest Haiti elanikest on kirjaoskamatud, kuna 85 % koolidest kuulub eraettevõtetele ja on väikese sissetulekuga perede jaoks liiga kallid; arvestades, et orkaan Matthew mõjutas hariduse kättesaadavust väga suurel määral, sest hävitas orkaani tõttu kõige rohkem kannatanud piirkondades 1 991 koolist 1 633;

| G. | arvestades, et rohkem kui 175 000 inimest, kaasa arvatud kümned tuhanded lapsed, kellest said pärast orkaani Matthew oktoobris 2016 sisepõgenikud, elavad endiselt äärmiselt ebakindlates ja ohtlikes tingimustes; arvestades, et 2010. aasta maavärin nõudis üle 220 000 inimelu ning sundis põgenema umbes 800 000 last, mille tulemusena paljud neist sunniti orjatööle; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rohkem kui 175 000 inimest, kaasa arvatud kümned tuhanded lapsed, kellest said pärast orkaani Matthew oktoobris 2016 sisepõgenikud, elavad endiselt äärmiselt ebakindlates ja ohtlikes tingimustes; arvestades, et 2010. aasta maavärin nõudis üle 220 000 inimelu ning sundis põgenema umbes 800 000 last, mille tulemusena paljud neist sunniti orjatööle;

| H. | arvestades, et Haiti on sunniviisilise töö ja lastega kaubitsemise lähte-, transiit- ja sihtriik; arvestades, et restaveki nähtusel on ka rahvusvaheline mõõde, sest inimkaubitsejad toimetavad paljud Haiti lapsed naabruses asuvasse Dominikaani Vabariiki; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Haiti on sunniviisilise töö ja lastega kaubitsemise lähte-, transiit- ja sihtriik; arvestades, et restaveki nähtusel on ka rahvusvaheline mõõde, sest inimkaubitsejad toimetavad paljud Haiti lapsed naabruses asuvasse Dominikaani Vabariiki;

| I. | arvestades, et 2016. aasta presidendivalimistele järgnenud hiljutine valimistega seotud ja poliitiline ummikseis on tõsiselt kahjustanud Haiti suutlikkust võtta kiireloomuliste sotsiaalsete ja majanduslike probleemide lahendamiseks vastu olulised õigusaktid ja riigieelarve; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2016. aasta presidendivalimistele järgnenud hiljutine valimistega seotud ja poliitiline ummikseis on tõsiselt kahjustanud Haiti suutlikkust võtta kiireloomuliste sotsiaalsete ja majanduslike probleemide lahendamiseks vastu olulised õigusaktid ja riigieelarve;

| J. | arvestades, et ametnike vastutuse puudumine, eelkõige aga see, et jõu kasutamist politsei poolt ning ulatuslikke ebaseaduslikke või meelevaldseid vahistamisi ei uurita süstemaatiliselt, on soodustanud Haitis karistamatust; arvestades, et Haiti on Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeksi põhjal 176 riigi hulgas 159. kohal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ametnike vastutuse puudumine, eelkõige aga see, et jõu kasutamist politsei poolt ning ulatuslikke ebaseaduslikke või meelevaldseid vahistamisi ei uurita süstemaatiliselt, on soodustanud Haitis karistamatust; arvestades, et Haiti on Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeksi põhjal 176 riigi hulgas 159. kohal;

| K. | arvestades, et Haiti on ÜRO Arenguprogrammi inimarengu indeksi kohaselt 163. kohal ning vajab pidevalt humanitaar- ja arenguabi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Haiti on ÜRO Arenguprogrammi inimarengu indeksi kohaselt 163. kohal ning vajab pidevalt humanitaar- ja arenguabi;

| L. | arvestades, et Haiti parlament kiitis 2017. aasta septembris heaks 2018. aasta riigieelarve, mille kohaselt tõstetakse ebaproportsionaalselt juba niigi vaesunud elanikkonna makse ja mis tõi pealinnas Port-au-Prince’is kaasa vägivaldsed rahutused ja meeleavaldused; arvestades, et majandus- ja rahandusminister Patrick Salomon esitas eelarve, milles näiteks valitsusasutuste puhastusteenused seatakse rahvatervise programmidest tähtsuselt ettepoole; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Haiti parlament kiitis 2017. aasta septembris heaks 2018. aasta riigieelarve, mille kohaselt tõstetakse ebaproportsionaalselt juba niigi vaesunud elanikkonna makse ja mis tõi pealinnas Port-au-Prince’is kaasa vägivaldsed rahutused ja meeleavaldused; arvestades, et majandus- ja rahandusminister Patrick Salomon esitas eelarve, milles näiteks valitsusasutuste puhastusteenused seatakse rahvatervise programmidest tähtsuselt ettepoole;

| M. | arvestades, et EL on eraldanud Haitile 11. Euroopa Arengufondi raames 420 miljonit eurot, pöörates erilist tähelepanu laste toitumisele ja haridusele, et toetada laste arengut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on eraldanud Haitile 11. Euroopa Arengufondi raames 420 miljonit eurot, pöörates erilist tähelepanu laste toitumisele ja haridusele, et toetada laste arengut;

| N. | arvestades, et EL algatas 2017. aastal projektikonkursi, mille prantsuskeelne nimetus on „La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, discrimination, violence et abandon“, mille peamine prioriteet oli toimetada lapsed tagasi oma bioloogiliste vanemate juurde või paigutada nad kasuperedesse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL algatas 2017. aastal projektikonkursi, mille prantsuskeelne nimetus on „La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, discrimination, violence et abandon“, mille peamine prioriteet oli toimetada lapsed tagasi oma bioloogiliste vanemate juurde või paigutada nad kasuperedesse;

| 1. | mõistab hukka asjaolu, et restavek-nähtuse ühe ilminguna eemaldatakse Haitis väga paljud lapsed oma peredest ja pannakse sunniviisiliselt tööle; nõuab selle tava kaotamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab sügavat muret jätkuva inimõiguste rikkumise, sealhulgas soolise vägivalla, ebaseaduslike kinnipidamiste ja laste restavek-orjastamise praktika pärast Haitis; palub Haiti valitsusel pidada selliste probleemidega võitlemisel esmatähtsaks seadusandlikke meetmeid, nimelt karistusseadustiku reformi, ning taastada kiireloomuliste reformide elluviimiseks riigis põhiinstitutsioonid, mis seiskusid hiljutise poliitilise ummikseisu tõttu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Haiti valitsust üles rakendama kiiresti meetmeid tegelemaks puudustega, mis viivad laste koduse orjatööni, ning kaitsma hooletusse jäetud ning kuritarvitamise, vägivalla või lapstööjõu kasutamise ohvriks langenud lapsi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub ELil ja selle liikmesriikidel veelgi tõhustada oma abi Haitile lastekaitsemeetmete rakendamisel, sh programmid ja partnerlused, mille eesmärk on võidelda vägivalla, väärkohtlemise ja laste ärakasutamise vastu; kutsub Haiti valitsust üles seadma restaveki tava vastast võitlust prioriteediks ja kindlustama selleks piisavate vahenditega menetlused, sealhulgas sotsiaaltöötajate koolitamise, et aidata restaveki lapsi neid kuritarvitavatest peredest eemaldada ning pakkuda neile nende füüsiliste ja psühholoogiliste vajaduste täitmiseks taastusravi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Haiti valitsust üles kehtestama haldussüsteemi, mis tagaks, et kõik vastsündinud registreeritakse kohe pärast sündi, samuti meetmeid, et registreerida need, keda sünnijärgselt ei registreeritud, ja registreerida nad elukohajärgselt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | julgustab Haiti ametivõime ja abiandjaid suunama olulisi ressursse, mida praegu kulutatakse kallitele, kuid halva kvaliteediga lastekodudele, kogukonnapõhistele teenustele, mis tugevdavad perede ja kogukondade suutlikkust oma laste eest piisavalt hoolitseda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Haiti valitsust ja neid ELi liikmesriike, kes seda veel ei ole teinud, reservatsioonideta ratifitseerima järgmisi lastega kaubitsemise ja laste orjuse vastase võitluse seisukohalt olulisi konventsioone:






  — | majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokoll ning osalemine uurimis- ja riikidevahelistes menetlustes; |
| --- | --- | --- |

7.

—

majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokoll ning osalemine uurimis- ja riikidevahelistes menetlustes;

| — | rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta;

| — | piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon; |
| --- | --- |

—

piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon;

| — | Rooma statuut; |
| --- | --- |

—

Rooma statuut;

| 8. | nõuab, et ELi arenguabis pöörataks erilist tähelepanu abile, millega aidataks kiiresti reformida kohtusüsteemi ning koolitada prokuröre ja kohtunikke vägistamis- ja seksuaalse vägivalla juhtumitega tegelemiseks, tagades, et politseid ja kohtunikke õpetataks naiste ja tütarlaste poolt teadaantud soopõhise vägivalla juhtumeid erapooletult käsitlema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et Haiti parlament võttis 2017. aasta septembris vastu aasta eelarve; rõhutab hiljuti tehtud edusamme seoses õigusega haridusele, eelkõige üldise, vaba ja kohustusliku hariduse programmi kaudu, mis nõuab nii tõhusat järelevalvesüsteemi ja tagamise täitmist kui ka pidevat rahalist panust Haiti riigieelarvest ja ELi arenguabist; nõuab suurema tähelepanu pööramist restavek-laste heaolule ja rehabilitatsioonile, sealhulgas kõige ebasoodsamas olukorras olevatele, puudega, õpiraskustega ja maapiirkondade lastele järgmise Euroopa Arengufondi ja Haiti riikliku näidisprogrammi raames, sealhulgas ühise korrapärase eduaruande kaudu, milles kirjeldatakse võetud meetmeid ja nende mõjusust restavek-nähtuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | eeldab, et EL ja selle liikmesriigid, kes on lubanud Haitile orkaani Matthew järel abi, peavad kinni oma lubadustest ja aitavad riigil lahendada oma pikaajalised probleemid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, AKV-ELi ministrite nõukogule, CARIFORUMi institutsioonidele, Haiti ja Dominikaani Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

11.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/44

---

P8_TA(2018)0039

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (2017/2071(INI))

(2018/C 463/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja kohta,

| — | võttes arvesse EIP veebisaidil avaldatud EIP grupi tegevuskava aastateks 2017–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP veebisaidil avaldatud EIP grupi tegevuskava aastateks 2017–2019,

| — | võttes arvesse EIP 2016. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 2016. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse EIP 2016. aasta finantsaruannet ja 2016. aasta statistikaaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 2016. aasta finantsaruannet ja 2016. aasta statistikaaruannet,

| — | võttes arvesse EIP 2016. aasta septembri hinnangut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) toimimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 2016. aasta septembri hinnangut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) toimimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja EIP vahel 2. mail 2017. aastal sõlmitud kokkulepet teabe vahetamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrusele (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja EIP vahel 2. mail 2017. aastal sõlmitud kokkulepet teabe vahetamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrusele (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2396, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2396, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (2),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016)0583),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (COM(2016)0582),

| — | võttes arvesse EIP majandusliku vastupanuvõime algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP majandusliku vastupanuvõime algatust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (3),

| — | võttes arvesse 28. septembril 2017 Brüsselis toimunud esimest EFSD strateegianõukogu koosolekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. septembril 2017 Brüsselis toimunud esimest EFSD strateegianõukogu koosolekut,

| — | võttes arvesse 17. novembril 2017 Göteborgis toimunud õiglase töö ja majanduskasvu teemalist sotsiaaltippkohtumist ning Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. novembril 2017 Göteborgis toimunud õiglase töö ja majanduskasvu teemalist sotsiaaltippkohtumist ning Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse EIP grupi strateegiat soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP grupi strateegiat soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks,

| — | võttes arvesse aruannet EIP läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta 2015. aastal ning EIP 2016. aasta ühingujuhtimise aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet EIP läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta 2015. aastal ning EIP 2016. aasta ühingujuhtimise aruannet,

| — | võttes arvesse EIP keskkonna- ja sotsiaaltavade käsiraamatut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP keskkonna- ja sotsiaaltavade käsiraamatut,

| — | võttes arvesse 2010. aastal kehtestatud EIP kaebuste lahendamise mehhanismi (põhimõtted, kohaldamisala ja töökord) käimasolevat läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aastal kehtestatud EIP kaebuste lahendamise mehhanismi (põhimõtted, kohaldamisala ja töökord) käimasolevat läbivaatamist,

| — | võttes arvesse 15. detsembri 2010. aasta dokumenti, mis käsitleb EIP poliitikat vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, ja selle 8. aprilli 2014. aasta lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. detsembri 2010. aasta dokumenti, mis käsitleb EIP poliitikat vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, ja selle 8. aprilli 2014. aasta lisa,

| — | võttes arvesse EIP 4. oktoobri 2016. aasta heakskiitu Pariisi kokkuleppe ratifitseerimisele ELi poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 4. oktoobri 2016. aasta heakskiitu Pariisi kokkuleppe ratifitseerimisele ELi poolt,

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse president Junckeri 13. septembril 2017 parlamendi täiskogu istungil Strasbourgis peetud kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Junckeri 13. septembril 2017 parlamendi täiskogu istungil Strasbourgis peetud kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0013/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0013/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Investeerimispanka (EIP) loetakse ELi rahastamisorganiks ja keskseks asutuseks avaliku ja erasektori investeeringute toetamisel ELis ning samas on tal välislaenutegevuse tõttu ka oluline roll väljaspool ELi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Investeerimispanka (EIP) loetakse ELi rahastamisorganiks ja keskseks asutuseks avaliku ja erasektori investeeringute toetamisel ELis ning samas on tal välislaenutegevuse tõttu ka oluline roll väljaspool ELi;

| B. | arvestades, et EIP grupi finantstegevus hõlmab nii omavahenditest laenu andmist kui ka talle antud erinevate volituste täitmist ELi eelarve ja selliste kolmandate poolte toel nagu ELi liikmesriigid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EIP grupi finantstegevus hõlmab nii omavahenditest laenu andmist kui ka talle antud erinevate volituste täitmist ELi eelarve ja selliste kolmandate poolte toel nagu ELi liikmesriigid;

| C. | arvestades, et jätkuvat tähelepanu tuleks pöörata EIP grupi tulemuspoliitika ning haldamise, juhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade arendamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et jätkuvat tähelepanu tuleks pöörata EIP grupi tulemuspoliitika ning haldamise, juhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade arendamisele;

| D. | arvestades, et EIP säilitas 2016. aastal 2,8 miljardi euro suuruse netoülejäägiga kindla finantsseisundi, kooskõlas kõnealuse aasta prognoosiga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP säilitas 2016. aastal 2,8 miljardi euro suuruse netoülejäägiga kindla finantsseisundi, kooskõlas kõnealuse aasta prognoosiga;

| E. | arvestades, et EIP peaks jätkama suuremate pingutuste tegemist oma laenutegevuse tõhusaks laiendamiseks, pakkudes tehnilist abi ja nõuandetuge, eriti madala investeeringute tasemega piirkondades, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused ja vähendada seejuures taotlejate halduskoormust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP peaks jätkama suuremate pingutuste tegemist oma laenutegevuse tõhusaks laiendamiseks, pakkudes tehnilist abi ja nõuandetuge, eriti madala investeeringute tasemega piirkondades, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused ja vähendada seejuures taotlejate halduskoormust;

| F. | arvestades, et EIP kui Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhtimise eest vastutav asutus peaks peamise eesmärgina säilitama kvaliteetse ja geograafiliselt tasakaalus varade portfelli, mis annab pikaajalist majanduslikku kasu, luues kvaliteetseid töökohti, ning peaks selle muutma oma peamiseks prioriteediks kogu ELi territooriumil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EIP kui Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhtimise eest vastutav asutus peaks peamise eesmärgina säilitama kvaliteetse ja geograafiliselt tasakaalus varade portfelli, mis annab pikaajalist majanduslikku kasu, luues kvaliteetseid töökohti, ning peaks selle muutma oma peamiseks prioriteediks kogu ELi territooriumil;

| G. | arvestades, et Euroopa Investeerimisfondil peaks olema oluline roll EIP meetmete täiendamisel ELi riskikapitalile ja tagatistele spetsialiseerunud erifondina, mis on suunatud peamiselt VKEde toetamisele ja mis viib seega edasise Euroopa integratsioonini ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuseni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Investeerimisfondil peaks olema oluline roll EIP meetmete täiendamisel ELi riskikapitalile ja tagatistele spetsialiseerunud erifondina, mis on suunatud peamiselt VKEde toetamisele ja mis viib seega edasise Euroopa integratsioonini ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuseni;

| H. | arvestades, et EIP grupi lepingusätted sisaldavad kaitsemeetmeid pettuste, sealhulgas maksupettuse ja rahapesu ning terrorismi rahastamise ohtude vastu ning need lisatakse EIP grupi ja selle vastaspoolte vahel sõlmitavatesse lepingutesse; arvestades, et EIP grupp peaks nõudma, et tema vastaspooled järgiksid kõiki kohaldatavaid õigusakte; arvestades, et EIP grupp peaks kehtestama hoolsuskohustuse auditi tulemuste põhjal täiendavad lepingusätted, et lahendada teatavaid läbipaistvuse ja usaldusväärsusega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EIP grupi lepingusätted sisaldavad kaitsemeetmeid pettuste, sealhulgas maksupettuse ja rahapesu ning terrorismi rahastamise ohtude vastu ning need lisatakse EIP grupi ja selle vastaspoolte vahel sõlmitavatesse lepingutesse; arvestades, et EIP grupp peaks nõudma, et tema vastaspooled järgiksid kõiki kohaldatavaid õigusakte; arvestades, et EIP grupp peaks kehtestama hoolsuskohustuse auditi tulemuste põhjal täiendavad lepingusätted, et lahendada teatavaid läbipaistvuse ja usaldusväärsusega seotud küsimusi;

| I. | arvestades, et EIP grupp on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama sihtotstarbeliste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EIP grupp on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama sihtotstarbeliste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule;

| J. | arvestades, et EIP grupp peaks säilitama oma ärimudeli alusväärtusena suure krediidivõimelisuse ning kvaliteetse ja tugeva varade portfelli, kuhu kuuluvad usaldusväärsed investeerimisprojektid EFSI raames, ning kõik finantsinstrumendid oma portfellis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EIP grupp peaks säilitama oma ärimudeli alusväärtusena suure krediidivõimelisuse ning kvaliteetse ja tugeva varade portfelli, kuhu kuuluvad usaldusväärsed investeerimisprojektid EFSI raames, ning kõik finantsinstrumendid oma portfellis;

Üleilmsed probleemid ja peamine poliitika

| 1. | toonitab, et majanduskriis on ELi majanduskasvu märkimisväärselt aeglustanud ja üks selle peamistest negatiivsetest mõjudest on investeeringute vähenemine ELis; rõhutab, et avaliku ja erasektori investeeringute vähenemine on jõudnud kriisist enim mõjutatud riikides murettekitavale tasemele, nagu näitavad Eurostati andmed; väljendab muret seoses makromajandusliku tasakaalustamatusega ja töötuse määraga, mis mõnes liikmesriigis on endiselt märkimisväärne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | loodab, et EIP teeb ka edaspidi komisjoni ja liikmesriikidega koostööd, et lahendada süsteemseid probleeme, mis takistavad teatavatel piirkondadel või riikidel EIP finantstegevusest täit kasu saamast; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab heameelt EIP grupi valmisoleku üle parandada ELi konkurentsivõimet, pakkuda tõelist tuge majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning aidata kaasa sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamisele ELis ja väljaspool, püüeldes oma üldiste poliitikaeesmärkide täitmise poole innovatsiooni, VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamise, taristu, keskkonna, majanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning kliima valdkonnas; tuletab meelde, et need eesmärgid eeldavad ka avalike hüvede pakkumist; rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide edukaks saavutamiseks peaks kogu EIP grupi tegevus olema majanduslikult jätkusuutlik ning aitama seejuures muuta ELi arukamaks, keskkonnahoidlikumaks ja kaasavamaks; palub EIP-l selles küsimuses teha koostööd väikeste turuosaliste ja kogukondlike ühistutega taastuvenergiaalaste väikesemahuliste projektide algatamiseks, mis oleksid EIP investeeringute saamiseks abikõlblikud; rõhutab, et nende eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite vahel on vaja sidusust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | avaldab sellega seoses heameelt komisjoni töösuuna üle, millega ühendatakse erinevad finantsallikad, sh EFSI, keskselt juhitavad ELi tasandi finantsinstrumendid, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmiressursid, liikmesriikide ressursid ning riiklike tugipankade ja -asutuste ressursid, mis on võimaldanud panna riskantsemaid projekte ja rahastamisele piiratud juurdepääsuga projekte VKEde huve teenima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | avaldab heameelt asjaolu üle, et EIP on kinnitanud oma kohustust toetada Pariisi kokkuleppe täitmist; on veendunud, et 2018. aastaks kavandatud EIP energialaenu kriteeriumide läbivaatamine annab pangale võimaluse hinnata fossiilkütuste sektorile antavat toetust ning avaldada asjakohased ja seotud laiahaardelised andmed; palub sellega seoses tungivalt, et pank avaldaks oma 2015. aasta kliimastrateegiast tulenevad konkreetsed tegevuskavad ja kohandaks oma portfelli vastavalt Pariisi kokkuleppele seatud eesmärgiga hoida maailma keskmise temperatuuri tõus 1,5 oC juures, rakendades selleks kiiresti ja täielikult fossiilkütuste projektide järkjärgulist kõrvalejätmist ning seades esikohale energiatõhususe ja taastuvenergia projektid; tunneb heameelt nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta järelduste üle kliimamuutustega seotud rahastamise kohta (4) ja rõhutab, kui oluline on piisavate rahaliste vahendite olemasolu jätkusuutlike keskkonnahoidlike investeeringute jaoks, sealhulgas biotoorainel põhinevate tööstusharude jaoks (5); kutsub EIP-d jätkama rahalise toetuse andmist säästvatele kohalikele energiaallikatele, et kaotada Euroopa suur sõltuvus välisest energiast ja tagada energiavarustuskindlus; palub EIP-l kaaluda OECD Rio kliimanäitajate kasutusele võtmist, mida kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtavate kliimakulutuste seireks ja kontrollimiseks, et EIP ühtekuuluvuspoliitikaga seotud tegevust struktuuri- ja investeerimisfondide kliimamuutust pidurdava rolli hindamisel paremini arvesse võtta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et EIP-l on olnud kliimameetmete osas väga vastandlikud tulemused, kuigi üldiselt võttes täitis ta oma 25 % eesmärki väikese varuga; väljendab muret selle üle, et 16 liikmesriigis ei ulatunud EIP toetus kliimameetmetele isegi 20 %-ni ja et 2016. aastal toimus kliimameetmetesse investeerimine peamiselt ELi tugevamates majandustes, kusjuures 70 % EFSI taastuvenergia toetusest oli koondatud üksnes ühte riiki – Belgiasse – ning 80 % EFSI kaudu tehtud energiatõhususe investeeringutest eraldati Prantsusmaale, Soomele ja Saksamaale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kiiduväärseks tõsiasja, et EIP on kriisile reageerinud oma tegevuse märkimisväärse laiendamisega, sealhulgas kriisist kõige rängemini mõjutatud riikides; kutsub EIPd üles ELi riike veelgi toetama, et aidata kaasa nende majanduse elavdamisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et on hädavajalik kiiresti välja selgitada, millist mõju avaldab EIP praegusele eelarvele ja tegevusele Brexit, et EIP saaks jätkuvalt oma rolli täita; märgib, et Ühendkuningriik andis 16,11 % EIP kapitalist ehk 3,5 miljardit eurot sissemakstud kapitalist ja 35,7 miljardit eurot panga sissenõutavast kapitalist; rõhutab, kui oluline on täpsustada Ühendkuningriigi osamaksu suurus EIP eelarvesse ning Ühendkuningriigi tulevane majanduslik osalus EIPs; nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et Ühendkuningriigi lahkumine ei vähendaks EIP suutlikkust toetada ELi majandust; rõhutab sellega seoses, et Ühendkuningriigis käimasolevate EIP vahenditest kaasrahastatavate projektide küsimuses on vaja võimalikult kiiresti tagada õiguskindlus; on seisukohal, et kuigi Ühendkuningriiki tuleb enne selle ametlikku väljaastumist Euroopa Liidust kohelda investeeringutega seoses samamoodi kui kõiki teisi liikmesriike, on EIP-l õigus asetada investeerimine sõltuvusse selle tagamisest, et investeerimiskõlblikkuse kriteeriumid, eelkõige keskkonnastandardid, on kogu investeeringute kestuse ajal täidetud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab EIP rahastamistegevuse tähtsust ida- ja lõunapoolsetes naaberriikides, kui sellega toetatakse riike, kes viivad teel ELi suunas ellu raskeid majanduslikke ja demokraatlikke reforme; tuletab meelde, et peamiste rahastamistegevuste eesmärk peaks samuti olema vastata nii kiireloomulistele vajadustele kui ka pikemaajalistele probleemidele, nagu taristu ümberehitamine, sobiva eluaseme ja hädaolukorras reageerimise taristu tagamine ning võitlus noorte töötuse vastu; rõhutab, et EIP-l oleks vaja välistegevust ellu viia nii, et tema tegevus keskenduks eelkõige ELi jaoks väga tähtsatele valdkondadele; rõhutab sellega seoses EIP välislaenude andmise volituste laiendamist, et hoogustada tegevust lõunapoolsetes naaberriikides, Vahemere piirkonnas, Ladina-Ameerikas ja Aasias; rõhutab ka EIP tegevuse suurt potentsiaali majandusliku olukorra parandamisel eriti suure geopoliitilise tähtsusega piirkondades, eelkõige Ukrainas, kus Ida-Ukraina jätkuva sõjalise konflikti tõttu valitsevad suured majanduslikud raskused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et EIP kui nn ELi pank, mis on hõlmatud ja reguleeritud aluslepingute ja asjakohase lisatud protokolliga, peab paremini vastama sellele ainulaadsele staatusele, mis toob kaasa teatavad ainukordsed õigused ja kohustused; märgib, et EIP täidab olulist rolli üha suurema arvu rahastamisvahendite rakendamisel, mis võimendavad ELi eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et 2017.–2019. aasta tegevuskava kohaselt suureneb allkirjastatud EIP laenude väärtus prognoosi kohaselt 2019. aastal taas (76 miljardi euroni pärast vähenemist 77 miljardilt eurolt 2014. aastal 73 miljardi euroni 2016. aastal); juhib tähelepanu asjaolule, et praegune olukord peaks julgustama panka seadma sihiteadlikumaid eesmärke ja suurendama EIP allkirjastatud laene; tuletab meelde, et EIP peaks täitma peamist rolli strateegia „Euroopa 2020“ elluviimisel selliste vahendite raames nagu „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et EIP on võtnud eesmärgiks võitlemise rände algpõhjuste vastu ning meetmete võtmise rändekriisist eriti mõjutatud riikides, sh humanitaarmeetmete tugevdamise ja täiendamise ning majanduskasvu, arengu ja selliste investeeringute toetamise, mida on vaja linnalise, tervishoiu- ja haridusalase, sotsiaalse, nüüdisaegse ja jätkusuutliku taristu loomiseks, stimuleerides majandustegevust töökohtade loomiseks ning edendades liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist piiriülest koostööd; loodab, et EIP grupp suurendab sel eesmärgil jõupingutusi oma majandusliku vastupanuvõime algatuse ja muudetud välislaenude andmise volituse koordineerimisel Euroopa Kestliku Arengu Fondiga (EFSD); nõuab rahalise abi suurendamist projektidele, mis aitaksid leevendada rändekriisiga seotud majanduslikke kulusid ning avaldaksid samal ajal positiivset mõju kodanikele, pagulastele ja muudele rändajatele liikmesriikides, kuhu pagulasi ja rändajaid saabub kõige rohkem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | avaldab sellega seoses heameelt EIP kriisile reageerimise ja vastupanuvõime algatuse üle, mille eesmärk on suurendada Euroopa lõunanaabruses asuvatele riikidele ja Balkani riikidele antava abi summat 6 miljardi euro võrra; nõuab, et see algatus oleks tõeliseks täienduseks EIP praegusele tegevusele kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab teadmiseks EIP ettepaneku asutada Euroopa Investeerimisfondi eeskujuks võttes grupisisene allorgan, mis tegeleks rahastamisega väljaspool Euroopat; ootab, et teda teavitataks õigeaegselt kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb rahulolu EIP grupi 2017. aastal avaldatud strateegiast soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks; on veendunud, et soolist perspektiivi tuleks kohaldada kõigi EIP grupi finantstehingute suhtes; loodab, et peatselt rakendatakse soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, milles on sätestatud sihiteadlikud eesmärgid ja millega kaasnevad konkreetsed näitajad; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunneb heameelt EFSI pikendamise ja kohandamise küsimuses saavutatud kokkuleppe üle ning avaldab lootust, et muudetud fond ja tõhustatud Euroopa investeerimisnõustamise keskus võimaldavad praeguses kavas tuvastatud probleemidele, mis on eelkõige seotud täiendavuse, jätkusuutlikkuse, kliimameetmete, geograafilise tasakaalu ja nõustamiskeskuse tegevustega, lahenduse leida; rõhutab, kui tähtis on vältida EIP laenutegevuse geograafilist tasakaalustamatust, et tagada laiem geograafiline ja sektoripõhine jaotamine ilma projektide kõrget kvaliteeti ohustamata; kutsub EIPd üles tugevdama veelgi oma tööd riiklike tugipankade ja -asutustega, et parandada ulatust ning arendada nõuandetegevust ja tehnilist abi, mis võimaldaks käsitleda geograafilise tasakaalu küsimust pikas plaanis; märgib, et EFSI rahastatud projektidest on saadud mitmekesiseid kogemusi; toetab ja ergutab heade tavade jätkuvat vahetamist EIP ja liikmesriikide vahel, et tagada ELi kodanike igapäevaelu muutva Junckeri kava majanduslik tõhusus ja piisav finantsvõimendus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et sotsiaalsektoris laenab EIP aastas keskmiselt 1 miljard eurot sotsiaaleluaseme projektidele (mille arv on viimastel aastatel järsult suurenenud ning mis on saanud juurde uusi arendajaid ja laenuvõtjaid), 1,5 miljardit eurot tervishoiutaristule ja 2,4 miljardit eurot haridustaristu projektidele; rõhutab, et EIP rahastamise edasine areng selles sektoris kajastaks praeguseid edusamme ELi sotsiaalõiguste samba säilitamisel ning selle tagamisel, et EIP grupp seab ootuspäraselt prioriteediks need projektid, millel on kestlike kohalike töökohtade loomisele kõige suurem mõju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb heameelt asjaolu üle, et EIP majandusosakonna 28. septembri 2017. aasta kirja kohaselt suurendavad EIP grupi 2015. ja 2016. aastal heakskiidetud investeeringud kokku ELi SKPd 2020. aastaks 2,3 % ja lisavad 2,25 miljonit töökohta, mis näitab EIP olulist makromajanduslikku mõju; julgustab EIPd veelgi süvendama oma makromajandusliku analüüsi suutlikkust, sealhulgas uuringuid oma tegevuse makromajandusliku mõju kohta, aga ka oma üldist analüütilist tööd ja valdkondlikke uuringuid ning empiiriliste dokumentide ja väljaannete valikut, muutudes seeläbi ka teadmistepangaks; palub EIP-l jätkuvalt parandada projektide hindamist, kasutades selleks põhjalikumaid, täpsemaid ja viimistletumaid mõjunäitajaid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnustab EIP viimaste aastate antitsüklilise rolli tähtsust; usub, et kui majandus saavutab uuesti kriisieelsete investeeringute taseme, peaks üheks EIP peamiseks prioriteediks olema keskendumine sellele, et aidata kaotada investeeringute puudujääk valdkondades, kus turud ei toimi, näiteks tulenevalt nende pidevast lühiajalisest fookusest ja suutmatusest hinnata õigesti pikaajalisi välismõjusid, et edendada jätkusuutlikke investeeringuid, tehnoloogia arengut ja uuendustegevust, mis toob kaasa jätkusuutliku majanduskasvu; rõhutab vajadust pidada esmatähtsaks innovatsioonipõhiseid projekte, millel on ELi jaoks selge lisaväärtus, samuti piirkondlikku arengut, toetades selliseid projekte nagu maapiirkondade ja muude vähem arenenud ja raskemini ligipääsetavate piirkondade taaselustamine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et EIP-l on olnud ja on ka praegu positiivne roll avaliku sektori investeeringute puudujäägi vähendamisel; rõhutab, et investeerimine, vastutustundlikud ja jätkusuutlikud struktuurireformid ja usaldusväärne eelarvepoliitika peavad olema üldise strateegia lahutamatu osa; nõuab liikmesriikides toimuva EIP tegevuse ning riiklikes reformikavades ja riigipõhistes soovitustes ette nähtud valitsuste tegevuse, poliitika ja eesmärkide vahelist koordineerimist, kui selline koordineerimine on võimalik; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et suurenev investeeringulõhe liikmesriikide vahel on tingitud ELi tasandi tõsistest struktuurilistest põhjustest; kutsub EIPd üles suurendama tehnilise abi andmist, et lahendada projektide koostamise vähese suutlikkuse probleem mõnes liikmesriigis; kutsub EIPd üles pakkuma üksikasjalikumat teavet iga rahastatud projekti loodud otseste ja kaudsete töökohtade kohta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et alusleping kohustab EIPd oma esmase laenuandmistegevuse kaudu kaasa aitama siseturu tasakaalustatud ja kindlale arengule ning toetama vähem arenenud piirkondade arendamiseks mõeldud projekte ja piiriülese iseloomuga projekte koostoimes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega; rõhutab seetõttu EIP olulise täiendava rolli potentsiaali tõhususpõhise ja tulemustele suunatud ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel muu hulgas tegevuse abil, mille eesmärk on tugevdada projektide ettevalmistamise alast suutlikkust, konsultatsiooni- ja analüüsiteenuseid ning laenude andmist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklikuks kaasrahastamiseks; palub komisjonil ja EIP-l paremini kooskõlastada oma tegevust parimate tavade levitamisel ja investeerimisvõimaluste tutvustamisel kõigis Euroopa piirkondades, sh Ühtekuuluvusfondist vahendeid mitte saavates piirkondades, pidades silmas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide paremat saavutamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toonitab, et EIP kui avalik finantsasutus, mis rahastab ELi poliitika ja prioriteetide rakendamisele suunatud projekte, peaks aitama kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, sh vähem arenenud piirkondades, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus; märgib siiski kahetsusega, et laenuandmise geograafiline jaotus riikide lõikes, kus projekte ellu viiakse, näitab, et kõigist 2016. aastal antud laenudest on 54,11 % läinud viiele ELi suurima majandusega liikmesriigile; palub, et EIP ja komisjon uuriksid sellise olukorra põhjusi ning teavitaksid Euroopa Parlamenti tulemustest enne 2018. aasta keskpaika; toonitab vajadust vahendite laiema geograafilise jaotuse järele, sh ka EFSI vahendite osas, mis peavad alati olema täiendava iseloomuga Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi vahendite suhtes, et saavutada eesmärk vähendada piirkondlikke erinevusi; rõhutab vajadust EIP rolli suurendamiseks sotsiaalse ettevõtluse ja idufirmade, sotsiaalse taristu kasvu kiirendamise, taastuvenergia, energiatõhususe ja ringmajanduse projektide rahastamisel; tuletab siinkohal meelde, et EIP on suur investeerija ka ELi mittekuuluvates riikides; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtab teadmiseks kõigi EIP Grupi hallatavate programmi „Horisont 2020“ rahastamisvahendite (InnovFin) vahehindamise ja selle raames esitatud 15 soovitust; ootab, et EIP Grupp koostaks üksikasjaliku strateegia selle kohta, kuidas ta kavatseb neid soovitusi rakendada; |
| --- | --- |

24.

Nõuetele vastavus

| 25. | kordab oma seisukohta, et Euroopa õigusraamistikus, sh EIP põhikiri, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) määrus, neli ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) määrust ja viis Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond), tuleks keelata ELi rahaliste vahendite andmine lõplikele abisaajatele või finantsvahendajatele, kelle puhul on tõestatud osalemine maksudest kõrvalehoidumises või maksupettuses; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et EIP poliitika liidu õigust mittekohaldavate jurisdiktsioonide suhtes peab olema sihiteadlikum; märgib, et tuginemine ELi ühisele loetelule nendest kolmandate riikide jurisdiktsioonidest, kes ei järgi hea maksuhaldustava standardeid, mille Euroopa Liidu Nõukogu 5. detsembril 2017 heaks kiitis ja mis on konflikti korral teiste juhtivate organisatsioonide nimekirjade suhtes ülimuslik, on positiivne, kuid ebapiisav samm, ning nõuab, et riigipõhine aruandlus muudetaks ilma eranditeta EIP ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia põhielemendiks; kutsub EIPd üles: järgima asjaomaseid rahapesu-, terrorismi-, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastase võitluse alaseid nõudeid ja kohaldatavaid õigusakte; mitte kasutama maksudest kõrvalehoidumise struktuure, eriti agressiivseid maksukavandamisskeeme ega tavasid, mis ei vasta maksude hea haldamise kriteeriumidele, nagu on sätestatud liidu õigusaktides, nõukogu järeldustes, komisjoni teatistes või komisjoni mis tahes märgukirjas, ega neis osalema; ning mitte säilitama ärisuhteid üksustega, mis on loodud või asutatud jurisdiktsioonides, mis ei tee liiduga koostööd rahvusvaheliselt kokkulepitud läbipaistvust ja teabevahetust käsitlevate maksustandardite kohaldamise suhtes; palub, et EIP vaataks pärast komisjoni ja sidusrühmadega konsulteerimist läbi ja ajakohastaks oma poliitika liidu õigust mittekohaldavate jurisdiktsioonide suhtes, arvestades eelnimetatud koostööst keelduvate jurisdiktsioonide ELi ühise loetelu vastuvõtmist; kutsub komisjoni üles omalt poolt esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle poliitika rakendamise kohta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et komisjon on varasemalt blokeerinud teatavad rahvusvaheliste finantsasutuste esitatud projektid (6), sest need projektid hõlmasid põhjendamatult keerulist maksukorraldust, milles kasutati kolmandate riikide kahjulikke või olematuid maksusüsteeme; kutsub komisjoni ja EIPd üles lisama oma aastaaruandesse teabe projektide kohta, mille puhul vahendid on üle kantud offshore-jurisdiktsioonidesse; rõhutab, et rahvusvahelised finantsasutused peavad välistama ohu, et ELi vahendid aitavad otseselt või kaudselt kaasa maksustamise vältimisele ja maksupettustele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et on väljendatud muret seoses EIP rahastatud projektidega, mis hõlmavad offshore-struktuure ja koostööd mittetegevaid jurisdiktsioone; palub komisjonil avaldada iga-aastase avaliku aruande, milles käsitletakse ELi rahaliste vahendite kasutamist seoses offshore-struktuuridega ning EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) rahasiirdeid nendesse struktuuridesse, ja mis sisaldab blokeeritud projektide arvu ja laadi, selgitavaid märkusi projektide blokeerimise põhjuste kohta ja võetud järelmeetmeid, millega tagatakse, et ELi vahendid ei aita otseselt ega kaudselt kaasa maksustamise vältimisele ega maksupettusele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et EIP võtab arvesse maksude mõju riikides, kus investeering tehakse, ja seda, kuidas see investeering aitab kaasa majandusarengule, töökohtade loomisele ja ebavõrdsuse vähendamisele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | leiab, et Euroopa Liidu pangana peaks EIP suurendama jõupingutusi, tagamaks et finantsvahendajad, kellega ta koostööd teeb, ei kasuta maksustamise vältimise struktuure, eelkõige agressiivset maksuplaneerimist, ega järgi tavasid, mis ei ole kooskõlas hea maksuhaldustava kriteeriumidega, mis on ette nähtud ELi õiguses, sealhulgas komisjoni soovitustes ja teatistes; rõhutab, et samuti peaks EIP kindlustama, et finantsvahendajad ei ole seotud korruptsiooni, rahapesu, organiseeritud kuritegevuse või terrorismiga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et EIP-l on vaja saada usaldusväärset ja täielikku teavet tema vahenditest lõplike toetusesaajate tegelikult kasusaavate omanike kohta, sealhulgas juhul, kui rahastamine põhineb börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatel fondidel; nõuab seepärast tungivalt, et EIP tugevdaks finantsvahendajate kasutamisel oma hoolsuskohustuse menetlust ja läbipaistvust; on seisukohal, et finantsvahendajate valimisel kriteeriumide kasutamine ja ajakohase teabe omamine äriühingute (sealhulgas usaldusfondid, sihtasutused ja maksuparadiisid) tegeliku tulusaaja kohta on parim tava, mida tuleb pidevalt järgida; märgib tõsiasja, et EIP tuvastab selliste äriühingute tegelikud tulusaajad hoolsuskohustuse täitmise käigus; kutsub EIP Gruppi üles veelgi tugevdama oma lepingutingimusi, lisades neisse klausli hea juhtimistava kohta või viite sellele, eesmärgiga leevendada aususe ja mainega seotud riske; nõuab, et EIP koostaks rangete kriteeriumide avaliku loetelu finantsvahendajate valimiseks, et tugevdada ELi panust maksupettuste vastu võitlemisel ning vältida tõhusamalt korruptsiooniohtu ja kuritegelike organisatsioonide infiltreerumist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | avaldab heameelt EIP jõupingutuste üle täita hoolsuskohustust EIP Grupi vastaspoolte ja toimingute suhtes, sealhulgas käimasolevad järelevalvetegevused ja kontrollid, tagamaks, et EIP ei hõlbustaks tahtmatult korruptsiooni, pettust, kokkumängu, sundi, rahapesu, maksupettusi, kahjulikke maksutavasid või terrorismi rahastamist, eelkõige vastavusbüroo juhi büroo (OCCO) korrapäraste tegevusaruannete avaldamise kaudu ja tehes tihedat koostööd EIP peainspektsiooniga; palub, et EIP kohandaks oma tegevuse komisjoni kavandatud uue varajase hoiatamise ja välistamise süsteemiga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | avaldab heameelt EIP Grupi koostöö ja teabevahetuse üle komisjoni eri talitustega maksustamise vältimise vastases paketis sisalduvate meetmete valdkonnas, et selgitada õigusaktide paketi kohaldamisala ja põhielemente, EIP Grupi rolli ja kaasatust ning osalemist neid küsimusi käsitlevas dialoogis kodanikuühiskonna organisatsioonidega nii EIP Grupi direktorite nõukogu kui ka EIP talituste, näiteks vastavusbüroo juhi büroo tasandil; kutsub EIPd üles oma hoolsuskohustuse täitmise käigus pöörama suuremat tähelepanu maksustamise vältimisele; |
| --- | --- |

33.

Aruandekohustus

| 34. | on veendunud, et EIP Grupi suurema rolliga majanduses, tema suurenenud investeerimissuutlikkuse ja ELi eelarve kasutamisega EIP tegevuse tagamiseks peavad kaasnema suurem läbipaistvus ja laiem aruandekohustus, et tagada tema tegevuse, projektide valimise ja rahastamisprioriteetide üle tõeline avalik kontroll; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et EIP esitab oma tegevuse kohta parlamendile aastas kolm aruannet ning EIP president ja töötajad osalevad parlamendi ja selle komisjonide taotlusel korrapäraselt kuulamistel; tuletab siiski meelde oma nõudmist, et EIP parlamentaarne aruandekohustus ja läbipaistvus peaksid olema kõrgemal tasemel; kordab sellega seoses oma üleskutset allkirjastada institutsioonidevaheline kokkulepe EIP ja Euroopa Parlamendi vahelise teabevahetuse kohta, mis hõlmaks parlamendiliikmete võimalust esitada EIP presidendile kirjalikult vastatavaid küsimusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et läbipaistvus ELi poliitika elluviimisel ei tugevda mitte üksnes EIP Grupi üldist ettevõtjapoolset vastutust ja usaldusväärsust, kui finantsvahendajatest ja lõplikest toetusesaajatest antakse selge ülevaade, vaid aitab suurendada ka rahastatavate projektide tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust ning tagab EIP laenuportfellis nulltolerantsi poliitika kohaldamise pettuste ja korruptsiooni suhtes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunneb heameelt asjaolu üle, et EIP Grupi läbipaistvuspoliitika aluseks on avalikustamise presumptsioon ning et igaüks pääseb EIP Grupi dokumentidele ja teabele ligi; tuletab meelde oma soovitust avaldada EIP Grupi veebisaidil sellised mittekonfidentsiaalsed dokumendid nagu institutsioonidevahelised kokkulepped ja memorandumid ning palub tungivalt, et EIP Grupp ei piirduks sellega, vaid jätkaks viiside otsimist läbipaistvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovitab EIP Grupil järgida Maailmapanga Grupi Rahvusvahelise Finantskorporatsiooni eeskuju ja hakata avalikustama teavet kõrge riskiastmega allprojektide kohta, mida EIP rahastab kommertspankade kaudu (EIP Grupi poolt VKEde rahastamiseks kasutatud peamised vahendajad/finantsvahendid); |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et taotluse korral avalikustatakse mis tahes EIP Grupi valduses olevad projektidokumendid; palub EIP Grupil määratleda suunised mittetundliku ja põhilise teabe kohta, mis võidaks avaldada nõudmiste puhul, mis on seotud proaktiivse projektitasandi avaldamisega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et EIP Grupi avalikustamispoliitikaga tagataks grupi hinnapoliitikat ja juhtimisorganeid käsitlevate põhimõtete läbipaistvuse järjest kõrgem tase; avaldab sellega seoses heameelt EIP Grupi direktorite nõukogu 2017. aasta jaanuari koosolekute protokollide avalikustamise, dokumentide avaliku registri ja projektiandmete avaldamise üle rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse kaudu (7); nõuab juhtkonna koosolekute protokollide avaldamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | võtab teadmiseks EIP Grupi rikkumistest teatamise poliitika käimasoleva läbivaatamise; nõuab tungivalt, et EIP Grupp tugevdaks oma kaebuste lahendamise mehhanismi sõltumatust, õiguspärasust, kättesaadavust, prognoositavust, võrdõiguslikkust ja läbipaistvust, sh kaasates direktoreid ja tõhustades kaebuste esitajate kaitset; on veendunud, et sellised meetmed on ilmselgelt panga, sidusrühmade ja ELi institutsioonide huvides; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et peainspektsiooni pettuste uurimise osakonnale (IG/IN) 2016. aastal teatatud 120 juhtumist teatati 53 % EIP Grupi töötajate poolt; väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP veebisaidil asuv pettustest teatamise mehhanism on nüüd kättesaadav 30 keeles (8); on seisukohal, et EIP peaks hoolega jälgima rikkumisest teatajate kaitsmiseks ELi tasandil tehtavat tööd ja sellega seoses veelgi parandama rikkumistest teatamise võimalusi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub EIP Gruppi üles pöörama pidevat tähelepanu oma tulemuslikkuse kontrollimisele tulemuslikkuse ja tõendatud mõju hindamiste kaudu; julgustab EIP Gruppi jätkuvalt täiustama oma seirenäitajaid, täpsemalt täiendavuse näitajaid, et hinnata mõju projekti väljatöötamise etapis võimalikult varakult ja anda nõukogule piisavalt teavet kavandatava mõju kohta, eelkõige seoses projektide panusega ELi poliitikavaldkondadesse, näiteks nende mõju tööhõivele (nii rakendamise kui ka toimimise ajal); juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et EIP Grupi rahastamise tulemuslikkust ei saa hinnata üksnes selle finantsmõju hindamise põhjal, ning nõuab seetõttu, et oleks tagatud õige tasakaal tegevusmahu ja EIP Grupi mittefinantsteenuseid osutavate töötajate eesmärkide seisukohast määratletud tegevuseesmärkide vahel; nõuab näiteks, et tulemuslikkuse hindamine näitaks, millistele konkreetsetele eesmärkidele on projekt ÜRO kestliku arengu eesmärkide raames suunatud ja millises ulatuses on see nende täitmisele kaasa aidanud; peab oluliseks, et elanikkond, kes elab rahastatud taristuprojektide piirkonnas, osaleks aktiivselt nende hindamises; |
| --- | --- |

43.

| 44. | avaldab heameelt asjaolu üle, et EIP jätkab tööd oma mõjuhindamise aruandlusmeetodite peenhäälestamisel, näiteks selleks, et täpselt kajastada mitmesuguste vahendatud laenuandmisstruktuuride ja uute toodete abil kasutusele võetud investeeringuid ning koos teiste mitmepoolsete arengupankadega ühiselt astutud samme mõju käsitleva aruandluse põhiaspektide ühtlustamisel, nagu hiljuti kliimamuutustega seotud rahastamist käsitleva aruandluse kohta koostatud aruandes ja kõigi sektorite laenude kohta praegu koostatavas aruandes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | avaldab heameelt asjaolu üle, et tulemuste mõõtmine (ReM+) on EIP Grupis järk-järgult kaasa toomas sisemise kultuuri muutumist; nõuab selle toimingu ühtlustamist ja üldistamist, kaasates lisaks võimalikult suures ulatuses Addis Abeba ja Pariisi näitajad; on veendunud, et selliste näitajate kohandamine kohalike seisukohtade integreerimise abil võib vähendada nende kaugeks jäämist, mõjutamata nende sõltumatust; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub EIP-l võtta kolmandatesse riikidesse investeerimisel arvesse kohalikku konteksti; tuletab meelde, et kolmandatesse riikidesse investeerimine ei või põhineda ainult võimalikult suure kasumi saamise põhimõttel, vaid selle eesmärk peab olema saavutada erasektori juhitav pikaajaline jätkusuutlik majanduskasv ning vähendada vaesust töökohtade loomise ja tootmisressursside juurdepääsetavuse parandamise abil; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et mitmes EIP tegevusriigis on inimõigused, eelkõige väljendus-, kogunemis- ja ühinemisvabadus mitmest suunast rünnaku all, seda alates protestide vägivaldsest mahasurumisest ja sõnavabaduse kasutamise karistamisest kuni meelevaldsete vahistamiste, inimõiguste kaitsjate kinnipidamiste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse piiramiseni; kutsub EIPd üles võtma vastu inimõiguste tegevuskava, et viia ellu ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete eesmärgid, et vältida EIP projektide kahjulikku mõju inimõiguste valdkonnas, tagada, et EIP projektidega aidatakse kaasa inimõiguste tõhustamisele ja elluviimisele, ning pakkuda õiguskaitsevahendeid inimõiguste rikkumiste korral; |
| --- | --- |

47.

| 48. | peab kiiduväärseks tulemuste mõõtmise raammetoodika avaldamist, kuid on veendunud, et selliste hinnangute tulemused tuleks avalikustada kõikide toimingute puhul (sh keskkonna- ja sotsiaalne mõju projektide või allprojektide tasandil); peab kiiduväärseks EIP välislaenude andmise volituse vaheläbivaatamist, mille tulemusena edastab EIP edaspidi parlamendi taotluse korral parlamendile tulemuste mõõtmise dokumendid projektide kohta, mis on kaetud ELi eelarvetagatisega; kutsub EIPd üles avaldama tulemuste mõõtmise dokumendid ka projektide kohta väljaspool ELi ja kolmel sambal põhineva hindamise dokumendid projektide kohta ELis, et suurendada panga läbipaistvust; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub, et EIP avaldaks kõik asjakohased dokumendid diiseltehnoloogia arendamiseks autotööstusele antud laenude kohta, sealhulgas Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) vastava aruande ja selle soovitused Volkswagenile antavate EIP laenude kohta, ning selgitaks üldisemalt, mil määral anti laene autoettevõtetele, kelle puhul tuvastati, et nad manipuleerisid heitkogustega, ja annaks ülevaate sellest, kui paljud nendest laenudest on loetud kliimameetmeteks; palub sellega seoses selgitust kehtestatud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi asjus, millega tagatakse, et autoettevõtetega sõlmitavad uuemad laenulepingud, nagu need, millega toetatakse teadus- ja arendustegevust ühenduvuse, tõhusate bensiini-elektri hübriidmootorite, pikema sõiduulatusega elektriautode ja täiustatud juhiabisüsteemide valdkonnas, on tõesti suunatud puhtale tehnoloogiale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | peab kiiduväärseks, et EIP grupp võttis VKEdele suunatud laenutegevuse jaoks vastu kõrged läbipaistvus- ja vastutusstandardid ning et finantsvahendajate kohustus anda aru iga VKE kohta, kes on EIP grupi toetust saanud, võimaldab võtta neid tulemusi arvesse, kui kaalumisel on sama vahendaja kaudu järgmiste tehingute tegemine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371 (9) (mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil) ning nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) nr 2017/1939 (10) (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) jõustumist uurib juhtudel, kus riiklikel asutustel või Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on põhjust kahtlustada selles kontekstis kriminaalkuriteo kordasaatmist, EIP tegevust liikmesriikides Euroopa Prokuratuur; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et olemasolev teave selle kohta, mil määral aitab EIP laenutegevus kaasa ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele, on piiratud; palub EIP-l seetõttu lisada oma aastaaruandesse vajaduse korral eraldi peatükid, mis oleksid pühendatud EIP mõju hindamisele seoses tema tegevusega, mille eesmärk on toetada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, sh ka algatuse Interreg raames, ning esitada üksikasjalik teave laenude kasutamise kohta ühtekuuluvuspoliitika projektides ja programmides, viidates ühtlasi toetuste geograafilisele jagunemisele, nende panusele ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide, sh horisontaalsete põhimõtete ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse ning konkreetsetele võimalustele mobiliseerida erasektori vahendeid; rõhutab siinjuures ka EIP kohustust anda Euroopa Parlamendile, kontrollikojale ja muudele asutustele piisavalt andmeid, sh oma toodete kulude ja haldamise kohta, ning võtab ühtlasi arvesse ühtekuuluvuspoliitikaga ja EIPga seotud investeeringute kombineerimist puudutavate koondandmete lisaväärtust ELi tasandil; |
| --- | --- |

52.

EIP grupi finantstegevus

| 53. | kutsub EIP gruppi üles tegema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rahastamisvahendite arvu ja liikide ratsionaliseerimise protsessis komisjoniga aktiivset koostööd ning kavandama seda protsessi ette, juhtides esimese etapina oma kogemuste põhjal tähelepanu dubleerimisele või kattumistele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on veendunud, et EIP grupi rahastamisvahendid peaksid tooma kasu projektidele, mis valitakse lähtuvalt nende omadustest ning potentsiaalist luua kogu ELi jaoks lisaväärtust ja mõjusat täiendavust, eriti piirkondades, kus turud ei suuda projekte rahastada ega toetada, ning leiab, et selleks on vaja leida õige tasakaal potentsiaalselt kõrgema riskiprofiili ja hea krediidikvaliteedi säilitamise põhivajaduse vahel; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hoiatab sellega seoses, et turupõhistel instrumentidel on oht suunata ELi eelarve kese ELi ühistelt avalikelt hüvedelt kõrvale, ja julgustab EIP gruppi tugevdama aruandlust komisjonile pigem oma rahastuse kvaliteedi kui selle kvantiteedi kohta finantsinstrumentide kontekstis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, et täiendava riskivõtmisvõime täielikuks ärakasutamiseks on EIP grupp arendanud mitmeid uusi tooteid, mis võimaldavad võtta suuremaid riske (nt allutatud võlainstrumendid, omakapitalis osalemine, pankadega riskide jagamine), ja on vaadanud suurema paindlikkuse võimaldamiseks läbi oma krediidiriski poliitika ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub EIP gruppi üles arendama veelgi oma riskijuhtimise kultuuri, et parandada selle tulemuslikkust ning täiendavust ja koostoimet oma sekkumismeetmete ja ELi eri poliitikavaldkondade vahel, toetades eelkõige innovatiivseid ettevõtjaid, taristuprojekte ja VKEsid, kes võtavad riske või arenevad majanduslikult ebasoodsates piirkondades, kus puudub stabiilsus, kooskõlas korduva ja pikaajalise eesmärgiga lihtsustada VKEde juurdepääsu rahastamisele, kuid kahjustamata usaldusväärse juhtimise põhimõtteid ja ohustamata EIP head krediidikvaliteeti; tuletab meelde, et riski ülekandmisel põhinevad instrumendid ei saa olla riskivabad, kui nende eesmärk on aidata kaasa ELi majanduse arengule ning majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele koostööle; rõhutab, et EIP ja tema aktsionärid peavad olema sellest täiel määral teadlikud; julgustab EIPd hindama võimalust pakkuda EIP võlakirjade otsest ostmist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | juhib tähelepanu sellele, et EIP grupi toetus VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ulatus 2016. aastal rekordilise 33,6 miljardi euroni ja toetati 4,4 miljoni töökoha loomist; rõhutab, kui oluline on, et EIP grupp toetab pidevalt VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid, tõhustades nende juurdepääsu rahastamisele; rõhutab, et VKEd on Euroopa majanduse tugisammas ja peaksid jääma EIP grupi laenutegevuse põhiliseks sihtrühmaks, milleks tuleks veelgi tugevdada rahastamisvahendeid VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et rohkem kui 90 % ELi VKEdest on mikroettevõtjad, kes annavad peaaegu 30 % erasektori tööhõivest; juhib tähelepanu sellele, et mikroettevõtjad on majandusšokkide suhtes haavatavamad kui suuremad ettevõtjad ja võivad laenude saamisel jääda suures osas kõrvale, eriti kui nad asuvad piirkonnas, kus majandus- ja pangandusolukord on ebasoodne; kutsub EIPd üles koostama strateegia, millega heastatakse asjaolu, et VKEdel on sellistes tingimustes raskusi projektidele toetuse saamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tunnistab, et juurdepääs rahastamisele on endiselt suurim kultuuri- ja loomesektori kasvu takistav tegur; rõhutab tungivat vajadust rahastamisalgatuste järele, mis seda sektorit tugevdaksid; rõhutab EIP ja EFSI potentsiaali loomesektori toetamisel, peamiselt VKEde rahastamise kaudu; kutsub EIPd üles tegelema EFSI rahastamise puudumisega kultuuri- ja loomesektoris, uurides võimalikku koostoimet programmiga „Loov Euroopa“; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub EIP gruppi üles tuginema edaspidigi rahanduslikult usaldusväärsetele vahendajatele, nagu riiklikud tugipangad ja institutsioonid, et valida teatavat liiki projekte, mis ei ohustaks tema head krediidikvaliteeti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | leiab, et paljud EIP grupi juhtimiseeskirjad on kujundatud nii, et need kaitseksid tema head krediidikvaliteeti, kuid väga vähe teavet on kättesaadav selle kohta, kui lähedal on EIP grupp madalamale reitingule; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, et EIP grupi poolt rahastatavate investeerimisprojektide hoolsuskohustus peaks põhinema nii finantstuluga seotud teguritel kui ka teguritel, mis ei ole seotud finantstulemustega, vaid muud liiki eesmärkide saavutamisega, näiteks projekti panusel ülespoole suunatud majandusliku lähenemise ja ühtekuuluvuse suurendamisse ELis või strateegia „Euroopa 2020“ või kestliku arengu eesmärkide saavutamisse; leiab, et EIP grupp peaks neid muid kui finantskriteeriume institutsioonilistele ja erainvestoritele (näiteks pensionifondid ja kindlustusandjad) asjakohasel viisil selgitama, edendades seega kogu finantssektoris suuremat keskendumist sotsiaal-majanduslikule ja keskkonnamõjule; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on veendunud, et juhtudel, kus pingelised finantsturu tingimused takistaksid elujõulise projekti elluviimist, või kui on vaja hõlbustada investeerimisplatvormide loomist või projektide rahastamist sektorites või piirkondades, kus esineb olulisi turutõrkeid või valitseb ebasoodne investeerimisolukord, peaks EIP grupp tegema muudatusi (ja need dokumenteerima), eelkõige ELi poolt EIP-le antava tagatise tasus, et aidata kaasa EIP grupilt rahastamisvahendite kaudu rahastuse saajate kantavate tegevuse rahastamiskulude vähendamisele, et hõlbustada projektide elluviimist; usub, et vajaduse korral tuleks teha sarnaseid jõupingutusi tagamaks, et rahastamisvahenditest toetatakse väikeseid projekte, ja et kui kohalike või piirkondlike vahendajate kasutamine võimaldab vähendada finantsinstrumendist väikeste projektide rahastamise kulusid, tuleks sellist kasutamise vormi samuti kaaluda; |
| --- | --- |

64.

| 65. | avaldab heameelt hiljuti heaks kiidetud omakapitaliinvesteeringute strateegia üle, mis hõlmab omakapitaliga seotud toimingute paremat hindamist, et kõrvaldada omakapitali kaudu rahastamise puudujääk ELi innovatsiooni ja taristu prioriteetsetes valdkondades, eelkõige kahes turusektoris: kaudne omakapitali kaudu rahastamine (omakapitaliinvesteeringud taristufondidesse ja kaasinvesteerimisprogrammidesse) ja otsene omakapitali kaudu rahastamine (kvaasikapitali laenud äriühingutele ja kvaasikapitali laenud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele) koos otseste ja kaudsete vahendite kombinatsiooniga (aktsiafondid ja osaluslaenud); |
| --- | --- |

65.

| 66. | avaldab heameelt Euroopa Investeerimisfondi (EIF) toetuse üle, mida on juba antud ühisrahastamisplatvormidele olemasolevate tegevuste raames, soovi üle jätkata platvormide valikulist toetamist olemasolevate programmide raames või nende laiendamise kaudu ning koos komisjoniga võimalike võlgade ning omavahendite kaudu ühisrahastamise katseprojektiga tehtud töö üle; teeb ettepaneku, et Euroopa Investeerimisfond leiaks viisid, kuidas tuvastada toetust vajavad FinTechi-põhised finantsvahendajad ja kuidas nendeni jõuda; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub komisjonil hinnata ja jälgida tähelepanelikult EIP-le antud arvukate volitustega seotud kulusid; tuletab meelde, et praegusi finants- ja inimressursse arvestades võivad kaasnevad halduskulud mõjutada EIP üldist tulemuslikkust; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et EIP roll ühtekuuluvuspoliitikas suureneb, eelkõige rahastamisvahendite ja toetuste tõhusama kombineerimise tõttu; toonitab siiski, et nende kättesaadavus lõppkasutajate jaoks on endiselt väga madal ning et liikmesriigid ja piirkonnad tõstavad esile finantsmääruses ning ühissätete määruses sätestatud menetluste keerukust (sh ebaproportsionaalseid halduskulusid ja tasusid) ja konkurentsi huvipakkuvamate riiklike ja piirkondlike rahastamisvahenditega; kiidab sellega seoses heaks platvormi fi-compass loomise, mis on ühtekuuluvuspoliitika raamesse kuuluvate rahastamisvahenditega seotud nõustamisteenuste ühtne kontaktpunkt; nõuab siiski ulatuslikumat tehnilist toetust, kehtivate menetluste lihtsustamist ja suuremat tähelepanu finantsvahendajate suutlikkuse suurendamisele, ühtlasi juhib tähelepanu vajadusele siduda halduskulud ja -tasud paremini Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames kasutatavate rahastamisvahendite fondivalitseja tegevusega; tuletab siiski meelde, et toetused, mis on tõhus rahastamise vorm paljudes avaliku tegevuse valdkondades, peavad jääma ühtekuuluvuspoliitika eelistatumaks vahendiks ning et rahastamisvahendid tuleks suunata nendesse sektoritesse, kus neil on suurem lisaväärtus kui toetustel, jättes nende kasutamise korraldusasutuste otsustada; juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on edendada tihedamat EIP ja Euroopa Parlamendi koostööraamistikku, et EIP tegevust oleks võimalik põhjalikumalt kontrollida; |
| --- | --- |

68.

EIP grupi teavitus- ja nõustamistegevus

| 69. | peab kahetsusväärseks, et võimalikud EIP grupi rahastuse saajad ei ole üldiselt piisavalt teadlikud EIP grupi väljatöötatud toodetest; peab kaheldavaks, kas EIP grupi tarneahel on piisavalt mitmekesine ja kaasav; |
| --- | --- |

69.

| 70. | usub, et EIP grupi teavitustegevust tuleks koostöös tema asjakohaste riiklike partneritega parandada, et suurendada VKEde teadlikkust olemasolevatest rahastamisvõimalustest ning teavitada kodanikke ELi rahastatavatest kohalikest ja konkreetsetest projektidest paremini; |
| --- | --- |

70.

| 71. | väljendab sellega seoses heameelt rahvusvaheliste ja riiklike institutsioonidega sõlmitavate partnerluste üle, mille eesmärk on tagada vastastikune täiendavus EIP nõustamisteenustega; |
| --- | --- |

71.

| 72. | peab kahetsusväärseks, et andmed EIP rolli kohta ühtekuuluvuspoliitika igas konkreetses rakendusetapis puuduvad ning et teave selle kohta, mil määral aitab EIP laenutegevus kaasa ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele, on piiratud; rõhutab, et on vaja ja tuleks teha rohkem jõupingutusi suurema läbipaistvuse ja parema kommunikatsiooni saavutamiseks, et tagada teabe jõudmine kohaliku ja piirkondliku tasandi lõplike toetusesaajateni ja suurendada projektide nähtavust; |
| --- | --- |

72.

| 73. | avaldab lootust, et komisjon, EIP grupp ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused jätkavad ja tugevdavad koostööd riiklike tugipankade ja -institutsioonidega, püüeldes vastastikuse täiendavuse poole, et luua rohkem sünergiat Euroopa struktuuri- ja rahastamisfondide ning EIP rahastamisvahendite ja laenude vahel ning vähendada halduskoormust, lihtsustada menetlusi, suurendada haldussuutlikkust, edendada territoriaalset arengut ja ühtekuuluvust ning parandada arusaama Euroopa struktuuri- ja rahastamisfondidest ja EIP rahastamisest, sest riiklikel tugipankadel ja -institutsioonidel on põhjalikud teadmised oma territooriumi kohta ja suutlikkus rakendada kohandatud rahastamisvahendeid kohapeal; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, EIP-le ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  ELT L 128, 19.5.2017, lk 1.

(2)  ELT L 345, 27.12.2017, lk 34.

(3)  ELT L 249, 27.9.2017, lk 1.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2017/10/10/conclusions-climate-change/pdf.

(5)  Näiteks hea reitinguga usaldusväärsed projektid, mis ei saa toetust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõttelt.

(6)  EIP, Euroopa Investeerimisfond ning ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond.

(7)  Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2014. aasta aruande kohta. Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0200.

(8)  http://www.eib.org/attachments/general/reports/ig_fraud_investigations_ activity_report_2016_en.pdf

(9)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(10)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/56

---

P8_TA(2018)0040

Inimõiguste hetkeolukord Türgis

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon inimõiguste hetkeolukorra kohta Türgis (2018/2527(RSP))

(2018/C 463/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eriti 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ajakirjanike olukorra kohta Türgis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eriti 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ajakirjanike olukorra kohta Türgis (1),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta Türgi aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta Türgi aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 2. veebruari 2018. aasta avaldust viimaste arengute kohta Türgis, nende 14. juuli 2017. aasta avaldust seoses aasta möödumisega Türgi riigipöördekatsest, ning nende 13. märtsi 2017. aasta avaldust seoses Veneetsia komisjoni arvamusega Türgi põhiseaduse muutmise kohta ja seoses hiljutiste sündmustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 2. veebruari 2018. aasta avaldust viimaste arengute kohta Türgis, nende 14. juuli 2017. aasta avaldust seoses aasta möödumisega Türgi riigipöördekatsest, ning nende 13. märtsi 2017. aasta avaldust seoses Veneetsia komisjoni arvamusega Türgi põhiseaduse muutmise kohta ja seoses hiljutiste sündmustega,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 8. juuni 2017. aasta avaldust Amnesty Internationali Türgi haru juhi Taner Kılıçi väidetava kinnipidamise kohta, 8. juuli 2017. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate kinnipidamise kohta Türgis Büyükada saarel ning 26. oktoobri 2017. aasta avaldust menetluses olevate inimõigustega seotud juhtumite kohta Türgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 8. juuni 2017. aasta avaldust Amnesty Internationali Türgi haru juhi Taner Kılıçi väidetava kinnipidamise kohta, 8. juuli 2017. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate kinnipidamise kohta Türgis Büyükada saarel ning 26. oktoobri 2017. aasta avaldust menetluses olevate inimõigustega seotud juhtumite kohta Türgis,

| — | võttes arvesse 25. juulil 2017. aastal toimunud ELi ja Türgi kõrgetasemelist poliitilist dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juulil 2017. aastal toimunud ELi ja Türgi kõrgetasemelist poliitilist dialoogi,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2. novembri 2017. aasta kirjalikke tähelepanekuid, mis esitati Euroopa Inimõiguste Kohtule ning milles käsitletakse kahtteistkümmet avaldust, mis seonduvad Türgi parlamendiliikmete sõnavabadusega ja nende õigusega vabadusele ja turvalisusele, ning 10. oktoobri 2017. aasta tähelepanekuid kümne avalduse kohta, mis seonduvad Türgi ajakirjanike sõnavabadusega ja nende õigusega vabadusele ja turvalisusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 2. novembri 2017. aasta kirjalikke tähelepanekuid, mis esitati Euroopa Inimõiguste Kohtule ning milles käsitletakse kahtteistkümmet avaldust, mis seonduvad Türgi parlamendiliikmete sõnavabadusega ja nende õigusega vabadusele ja turvalisusele, ning 10. oktoobri 2017. aasta tähelepanekuid kümne avalduse kohta, mis seonduvad Türgi ajakirjanike sõnavabadusega ja nende õigusega vabadusele ja turvalisusele,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 2156 (2017) demokraatlike institutsioonide toimimise kohta Türgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 2156 (2017) demokraatlike institutsioonide toimimise kohta Türgis,

| — | võttes arvesse asjaolu, et ELi aluspõhimõtted hõlmavad õigusriigi põhimõtte järgimist ja inimõiguste austamist ning need põhimõtted kehtivad ka kõigile ELi kandidaatriikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et ELi aluspõhimõtted hõlmavad õigusriigi põhimõtte järgimist ja inimõiguste austamist ning need põhimõtted kehtivad ka kõigile ELi kandidaatriikidele,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osalisriik Türgi on, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osalisriik Türgi on,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament mõistis 15. juuli 2016. aasta riigipöördekatse karmilt hukka; arvestades, et 18. jaanuaril 2018 pikendas Türgi parlament riigis kehtivat erakorralist seisukorda veel kolme kuu võrra; arvestades, et praegu kasutatakse riigis kehtestatud erakorralist seisukorda teisitimõtlejate vaigistamiseks ning tegemist ei ole üldse enam õiguspärase riiklike julgeolekuohtude vastu võitlemisega; arvestades, et rahvusvahelise õiguse kohaselt peavad erakorralised meetmed olema vajalikud ja proportsionaalsed nii oma kohaldamisalalt kui ka kestuselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament mõistis 15. juuli 2016. aasta riigipöördekatse karmilt hukka; arvestades, et 18. jaanuaril 2018 pikendas Türgi parlament riigis kehtivat erakorralist seisukorda veel kolme kuu võrra; arvestades, et praegu kasutatakse riigis kehtestatud erakorralist seisukorda teisitimõtlejate vaigistamiseks ning tegemist ei ole üldse enam õiguspärase riiklike julgeolekuohtude vastu võitlemisega; arvestades, et rahvusvahelise õiguse kohaselt peavad erakorralised meetmed olema vajalikud ja proportsionaalsed nii oma kohaldamisalalt kui ka kestuselt;

| B. | arvestades, et Türgi on ELi oluline partner ja temalt kui kandidaatriigilt oodatakse kõrgeimate demokraatiastandardite järgimist, mis hõlmab ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtte, põhivabaduste ja üldise õiglase kohtumenetluse õiguse austamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Türgi on ELi oluline partner ja temalt kui kandidaatriigilt oodatakse kõrgeimate demokraatiastandardite järgimist, mis hõlmab ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtte, põhivabaduste ja üldise õiglase kohtumenetluse õiguse austamist;

| C. | arvestades, et nn akadeemikute rahupetitsiooni allkirjastajatest 148 on saanud süüdistuse terroristliku propaganda levitamise eest ning nad ootavad 2018. aasta mais toimuvaid kohtuistungeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nn akadeemikute rahupetitsiooni allkirjastajatest 148 on saanud süüdistuse terroristliku propaganda levitamise eest ning nad ootavad 2018. aasta mais toimuvaid kohtuistungeid;

| D. | arvestades, et Euroopa Ajakirjanike Liidu andmetel on pärast riigipöördekatset 148 ajakirjanikku endiselt vangis; arvestades, et sotsiaalmeedias jätkuvad poliitiliste teisitimõtlejate vastased rünnakud; arvestades, et 449 inimest on kinni võetud seepärast, et nad kritiseerisid sotsiaalmeedias Türgi valitsuse sõjalist sekkumist Süüria enklaavis Afrinis; arvestades, et Amnesty Internationali andmetel on Türgi võimud pärast riigipöördekatset sulgenud sajad kodanikuühiskonna organisatsioonid ja enam kui 160 ringhäälinguorganisatsiooni, ajalehe, ajakirja, kirjastuse ja turustusettevõtte kontorid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Ajakirjanike Liidu andmetel on pärast riigipöördekatset 148 ajakirjanikku endiselt vangis; arvestades, et sotsiaalmeedias jätkuvad poliitiliste teisitimõtlejate vastased rünnakud; arvestades, et 449 inimest on kinni võetud seepärast, et nad kritiseerisid sotsiaalmeedias Türgi valitsuse sõjalist sekkumist Süüria enklaavis Afrinis; arvestades, et Amnesty Internationali andmetel on Türgi võimud pärast riigipöördekatset sulgenud sajad kodanikuühiskonna organisatsioonid ja enam kui 160 ringhäälinguorganisatsiooni, ajalehe, ajakirja, kirjastuse ja turustusettevõtte kontorid;

| E. | arvestades, et Türgi võimud on alates 2016. aasta juulist sundinud töölt lahkuma 107 000 inimest; arvestades, et Euroopa Nõukogu soovituse põhjal loodud erakorralise seisukorra tavade uurimiskomisjon on 18. jaanuari 2018. aasta seisuga saanud 104 789 taotlust ning siiani on otsus langetatud üksnes 3 110 juhtumi osas, kusjuures neidki otsuseid ei ole avalikustatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Türgi võimud on alates 2016. aasta juulist sundinud töölt lahkuma 107 000 inimest; arvestades, et Euroopa Nõukogu soovituse põhjal loodud erakorralise seisukorra tavade uurimiskomisjon on 18. jaanuari 2018. aasta seisuga saanud 104 789 taotlust ning siiani on otsus langetatud üksnes 3 110 juhtumi osas, kusjuures neidki otsuseid ei ole avalikustatud;

| F. | arvestades, et viimastel aastatel on täidesaatev võim haaranud üha suurema kontrolli kohtute ja prokuratuuri üle ning kohtunikke ja prokuröre on massiliselt vahistatud, vallandatud ja meelevaldselt ümber paigutatud, samuti on pidevalt rünnatud advokaate; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimastel aastatel on täidesaatev võim haaranud üha suurema kontrolli kohtute ja prokuratuuri üle ning kohtunikke ja prokuröre on massiliselt vahistatud, vallandatud ja meelevaldselt ümber paigutatud, samuti on pidevalt rünnatud advokaate;

| G. | arvestades, et Inimõiguste Ühenduse (Human Rights Association, HRA) andmetel on 2017. aasta esimese 11 kuuga piinatud ja väärkoheldud 2 278 inimest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Inimõiguste Ühenduse (Human Rights Association, HRA) andmetel on 2017. aasta esimese 11 kuuga piinatud ja väärkoheldud 2 278 inimest;

| H. | arvestades, et olukord Kagu-Türgis on jätkuvalt äärmiselt murettekitav; arvestades, et julgeolekuoperatsioonide kontekstis on tapetud väidetavalt 2 500 inimest ning hinnanguliselt pool miljonit inimest on alates 2015. aasta juulist oma kodudest põgenenud; arvestades, et jätkuvalt on vangistuses 68 kurdi omavalitsusjuhti; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et olukord Kagu-Türgis on jätkuvalt äärmiselt murettekitav; arvestades, et julgeolekuoperatsioonide kontekstis on tapetud väidetavalt 2 500 inimest ning hinnanguliselt pool miljonit inimest on alates 2015. aasta juulist oma kodudest põgenenud; arvestades, et jätkuvalt on vangistuses 68 kurdi omavalitsusjuhti;

| I. | arvestades, et kinnipeetud ajakirjanike hulgas on näiteks Saksa-Türgi ajakirjanik Deniz Yücel, teadlane ja kolumnist Mehmet Altan, ajakirjanik Şahin Alpay, samuti paljud ajakirjanikud ja töötajad päevalehest Cumhuriyet, sealhulgas Ahmet Şık; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kinnipeetud ajakirjanike hulgas on näiteks Saksa-Türgi ajakirjanik Deniz Yücel, teadlane ja kolumnist Mehmet Altan, ajakirjanik Şahin Alpay, samuti paljud ajakirjanikud ja töötajad päevalehest Cumhuriyet, sealhulgas Ahmet Şık;

| J. | arvestades, et pärast mitmetelt parlamendiliikmetelt parlamentaarse immuniteedi äravõtmist on paljude opositsiooni kuuluvate parlamendiliikmete suhtes algatatud kohtumenetlusi ja nad on kinni peetud; arvestades, et endiselt peetakse kinni kümmet parlamendiliiget (sh erakonna HDP kaasesimehed Figen Yüksekdağ ja Selahattin Demirtaş, kellel ei lubatud julgeolekukaalutlustel kohtusse ilmuda, ja erakonna CHP parlamendiliige Enis Berberoğlu) ning lisaks on kuuelt parlamendiliikmelt, sh Sahharovi auhinna laureaadilt Leyla Zanalt pärast Türgi parlamendis toimunud hääletust võetud mandaat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast mitmetelt parlamendiliikmetelt parlamentaarse immuniteedi äravõtmist on paljude opositsiooni kuuluvate parlamendiliikmete suhtes algatatud kohtumenetlusi ja nad on kinni peetud; arvestades, et endiselt peetakse kinni kümmet parlamendiliiget (sh erakonna HDP kaasesimehed Figen Yüksekdağ ja Selahattin Demirtaş, kellel ei lubatud julgeolekukaalutlustel kohtusse ilmuda, ja erakonna CHP parlamendiliige Enis Berberoğlu) ning lisaks on kuuelt parlamendiliikmelt, sh Sahharovi auhinna laureaadilt Leyla Zanalt pärast Türgi parlamendis toimunud hääletust võetud mandaat;

| K. | arvestades, et Türgi ametivõimud vahistasid 2017. aasta juulis kümme inimõigusaktivisti („the Istanbul10“), kes hiljem kautsjoni vastu vabastati; arvestades, et Istanbuli kohus tühistas 1. veebruaril 2018 oma otsuse vabastada Amnesty Internationali Türgi haru juht Taner Kılıç, nii et ta jääb kogu kohtumenetluse ajaks vahi alla; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Türgi ametivõimud vahistasid 2017. aasta juulis kümme inimõigusaktivisti („the Istanbul10“), kes hiljem kautsjoni vastu vabastati; arvestades, et Istanbuli kohus tühistas 1. veebruaril 2018 oma otsuse vabastada Amnesty Internationali Türgi haru juht Taner Kılıç, nii et ta jääb kogu kohtumenetluse ajaks vahi alla;

| L. | arvestades, et 18. oktoobril 2017 vahistati üks Türgi tähtsamaid kodanikuühiskonna liidreid Osman Kavala, kes viibib sellest ajast saadik vangistuses, kuna ta väidetavalt üritas valitsust kukutada, toetades 2013. aasta detsembris Gezi pargis toimunud meeleavaldusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 18. oktoobril 2017 vahistati üks Türgi tähtsamaid kodanikuühiskonna liidreid Osman Kavala, kes viibib sellest ajast saadik vangistuses, kuna ta väidetavalt üritas valitsust kukutada, toetades 2013. aasta detsembris Gezi pargis toimunud meeleavaldusi;

| M. | arvestades, et Ankara kuberneri kantselei keelas 19. novembril 2017. aastal määramata ajaks ära kõik LGBTI-organisatsioonide korraldatavad üritused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Ankara kuberneri kantselei keelas 19. novembril 2017. aastal määramata ajaks ära kõik LGBTI-organisatsioonide korraldatavad üritused;

| N. | arvestades, et kuigi Türgi põhiseadusega nähakse ette usu- ja kultusevabadus, on lubatud religioossete ideede eraviisiline levitamine ning on keelatud usulistel põhjustel diskrimineerimine, puutuvad usuvähemused siiski kokku verbaalsete ja füüsiliste rünnakutega, häbimärgistamise ja sotsiaalse survega koolis ja avalikus elus, diskrimineerimisega ning probleemidega, mis on seotud pühakodade seadusliku asutamisega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kuigi Türgi põhiseadusega nähakse ette usu- ja kultusevabadus, on lubatud religioossete ideede eraviisiline levitamine ning on keelatud usulistel põhjustel diskrimineerimine, puutuvad usuvähemused siiski kokku verbaalsete ja füüsiliste rünnakutega, häbimärgistamise ja sotsiaalse survega koolis ja avalikus elus, diskrimineerimisega ning probleemidega, mis on seotud pühakodade seadusliku asutamisega;

| O. | arvestades, et Türgi demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse olukorra tõttu on Türgi ühinemiseelse abi vahendeid ELi 2018. aasta eelarves vähendatud 105 miljoni euro võrra võrreldes komisjoni algse ettepanekuga, kusjuures veel 70 miljonit eurot hoitakse reservis, kuni riik teeb nendes valdkondades piisavaid mõõdetavaid edusamme; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Türgi demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse olukorra tõttu on Türgi ühinemiseelse abi vahendeid ELi 2018. aasta eelarves vähendatud 105 miljoni euro võrra võrreldes komisjoni algse ettepanekuga, kusjuures veel 70 miljonit eurot hoitakse reservis, kuni riik teeb nendes valdkondades piisavaid mõõdetavaid edusamme;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis 2016. aasta novembris Türgi ELiga ühinemise protsessi külmutamist ja 2017. aasta juulis selle protsessi peatamist, kui põhiseaduse muudatused muutmata kujul rakendatakse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis 2016. aasta novembris Türgi ELiga ühinemise protsessi külmutamist ja 2017. aasta juulis selle protsessi peatamist, kui põhiseaduse muudatused muutmata kujul rakendatakse;

| 1. | kordab, et mõistab 16. juuli 2016. aasta riigipöördekatse teravalt hukka, ning väljendab solidaarsust Türgi kodanikega; tunnistab Türgi valitsuse õigust ja kohustust võtta meetmeid kohtumõistmiseks kuritegude toimepanijate üle, kuid seejuures tuleb tagada õigusriigi põhimõtte järgimine ja õigus õiglasele kohtumenetlusele; rõhutab, et nurjunud sõjaväelist võimuhaaramist kasutatakse praegu ära õiguspärase ja rahumeelse opositsiooni edasiseks vaigistamiseks, ning selleks, et takistada meedial ja kodanikuühiskonnal rahumeelselt oma sõnavabadust kasutamast, võetakse ebaproportsionaalseid ja ebaseaduslikke meetmeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab äärmiselt murettekitavaks põhiõiguste ja -vabaduste ning õigusriigi põhimõtte olukorra jätkuvat halvenemist Türgis ning kohtusüsteemi sõltumatuse puudumist; mõistab hukka meelevaldsed kinnipidamised ning kohtuliku ja haldusliku ahistamise, mida kasutatakse kümnete tuhandete isikute tagakiusamiseks; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud vabastaksid viivitamatult ja tingimusteta kõik need, keda peetakse kinni üksnes seetõttu, et nad tegid oma õiguspärast tööd ja kasutasid sõna- ja ühinemisvabadust, ning kelle puhul puuduvad selged tõendid kuritegelikus tegevuses osalemise kohta; nõuab, et riigis lõpetataks erakorraline seisukord ja tühistataks erakorralise seisukorra määrused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Türgi ametivõime üles järgima Euroopa inimõiguste konventsiooni, mille hulka kuulub üheselt mõistetav loobumine surmanuhtlusest, ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat, sealhulgas süütuse presumptsiooni põhimõtet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Türgi valitsust üles võimaldama kooskõlas õigusriigi põhimõttega asjakohaseid ja tõhusaid õiguskaitsevahendeid ning kohtulikku kontrolli kõigile isikutele, kelle suhtes on kohaldatud piiravaid meetmeid; rõhutab, et iga põhiseadusliku riigi aluspõhimõte on süütuse presumptsioon; kutsub Türgit üles reformima erakorralise seisukorra tavade uurimiskomisjoni kiiremas korras nii, et sellest saaks toimiv ja sõltumatu komisjon, mis suudab pöörata igale juhtumile eraldi tähelepanu, menetleda tulemuslikult talle laekuvaid ülimalt arvukaid taotlusi ja tagada, et kohtuliku kontrolliga põhjendamatult ei viivitataks; nõuab samuti tungivalt, et uurimiskomisjon avalikustaks oma otsused; kutsub Türgi ametivõime üles lubama ametiühingutel tegeleda õiguspärase ametiühingutööga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et terrorism kujutab endast endiselt otsest ohtu Türgi kodanikele; kordab siiski, et Türgi laialivalguvalt sõnastatud terrorismivastaseid seadusi ei tohiks kasutada kodanike ja meedia karistamiseks sõnavabaduse kasutamise eest; mõistab sellega seoses hukka asjaolu, et nn akadeemikute rahupetitsiooni allkirjastamise eest on kinni peetud ja kohtu alla antud vähemalt 148 riiklike ja eraülikoolide teadlast, ning mõistab samuti hukka hiljutise ajakirjanike, aktivistide, arstide ja tavakodanike vahistamise, mille põhjuseks oli vastuseisu väljendamine Türgi sõjalisele sekkumisele Afrinis; väljendab tõsist muret sõjalise sekkumise humanitaartagajärgede pärast selles kurdide ülekaaluga Süüria piirkonnas ning hoiatab ebaproportsionaalsete meetmetega jätkamise eest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab sügavat muret seoses teadetega vangide halvast kohtlemisest ja piinamisest ning palub Türgi ametivõimudel viia läbi põhjalik uurimine nende väidete kohta; kordab oma nõudmist avaldada piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee aruanne (CPT aruanne); |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab karmilt hukka Türgi parlamendi põhiseadusvastase otsuse võtta mitmetelt parlamendiliikmetelt immuniteet, millega loodi võimalus vahistada kümme opositsiooni kuuluvat parlamendiliiget, sh Rahvademokraatliku Partei (HDP) kaasesimehed Figen Yüksekdağ ja Selahattin Demirtaş, ning tühistada kuue opositsiooni esindava parlamendiliikme mandaadid, sh viimasena Sahharovi auhinna laureaadilt Leyla Zanalt; mõistab hukka 68 kurdi omavalitsusjuhi vangistamise; mõistab hukka kohalikul tasandil valitud rahvaesindajate meelevaldse asendamise, mis veelgi õõnestab Türgi demokraatlikku struktuuri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab äärmiselt murettekitavaks enam kui 160 meediakanali sulgemist erakorralise seisukorra määrustega; mõistab hukka poliitilise surve avaldamise ajakirjanikele; peab äärmiselt murettekitavaks, et Türgi ametivõimud jälgivad sotsiaalmeedia platvorme ja sulgevad sotsiaalmeedia kontosid; nõuab tungivalt, et viivitamatult ja tingimusteta vabastataks kõik kinnipeetavad, kelle vastu puuduvad tõendid, sh ELi kodanikud, nagu Saksa ajakirjanik Deniz Yücel, kes on vangis juba aasta aega (neist üheksa kuud üksikvangistuses), ehkki tema vastu ei ole esitatud ametlikke süüdistusi; nõuab tungivalt, et Türgi loobuks süüdistustest soome-türgi ajakirjaniku Ayla Albayraki vastu, kelle suhtes Türgi kohus langetas tagaselja süüdimõistva otsuse; väljendab heameelt asjaolu üle, et osa opositsioonimeelse päevalehe Cumhuriyet ajakirjanikest ja töötajatest on pärast mitmekuulist vangistust vabastatud, ning nõuab ka nelja endiselt vangistatud Cumhuriyeti ajakirjaniku viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab suurt muret Türgi kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu suunatud ulatuslike repressioonide pärast, eelkõige ühe olulisima valitsusvälise organisatsiooni juhi Osman Kavala vahistamise pärast; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus viivitamata vabastaks Kavala, kes arreteeriti poliitilistel põhjustel ja meelevaldselt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | täheldab murega Türgi pikaajaliste sekulaarsete põhimõtete ja väärtuste nõrgenemist; väljendab tõsist muret selle pärast, et Türgis ei austata usuvabadust ning suureneb kristlaste jt usuvähemuste diskrimineerimine; mõistab hukka 50 aramealaste kiriku, kloostri ja kalmistu rekvireerimise Mardinis; kutsub komisjoni üles neid küsimusi kiiresti Türgi ametiasutustega kõneks võtma; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus vabastaks pastor Andrew Brunsoni ja lubaks tal koju tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde ka vähemuste, sh romade mittediskrimineerimise põhimõtet, sest vähemustel on teistega võrdne õigus kultuurilisele eneseväljendusele ja sotsiaalhoolekandele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab hukka Ankara kuberneri kantselei 19. novembri 2017. aasta avalduse, mis käsitleb otsust keelustada määramata ajaks kõik LGBTI-organisatsioonide korraldatavad üritused, pärast seda kui eelnevalt oli kolm korda järjest ära keelatud paraadi Istanbul Pride korraldamine; palub Türgi ametivõimudel kõnealune keeld tühistada; väljendab heameelt seoses juhtiva LGBTI aktivisti Ali Eroli vabastamisega ning kutsub sellega seoses Türgi ametivõime üles vabastama meelevaldselt kinni peetud LGBTI-aktivistid ja tagama näljastreiki pidava Diren Coşkuni heaolu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et peab äärmiselt murettekitavaks olukorda Kagu-Türgis, eelkõige piirkondades, kus on kehtestatud komandanditund ning kus kasutatakse ülemäärast jõudu ja kollektiivset karistamist; nõuab tungivalt, et Türgi koostaks kava poole miljoni riigisisese põgeniku tulemuslikuks taasintegreerimiseks; kordab, et mõistab hukka alates 2002. aastast ELi peetavasse terroriorganisatsioonide nimekirja kuuluva Kurdistani Töölispartei (PKK) tagasipöördumise vägivalla juurde, ning nõuab tungivalt, et PKK paneks relvad maha ja kasutaks oma taotluste väljendamiseks rahumeelseid ja demokraatlikke vahendeid; tuletab meelde, et Türgi valitsusel on kohustus kaitsta kõiki oma kodanikke; mõistab hukka laialdase sundvõõrandamise, sh omavalitsustele kuuluvate varade võõrandamise; on veendunud, et piirkonna ja kogu Türgi kestliku stabiilsuse ja jõukuse saab tagada vaid kurdi küsimuse õiglane poliitiline lahendamine, ja kutsub seetõttu mõlemat poolt läbirääkimisi jätkama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab tõsist muret Türgi õigussüsteemi toimimise pärast, pidades silmas, et Istanbuli kriminaalkohus otsustas jätta kaks vangistatud ajakirjanikku – Mehmet Altani ja Şahin Alpay – vangistusse, ehkki konstitutsioonikohus nõudis nende vabastamist põhjendusega, et kinnipeetute õigusi oli rikutud; märgib, et selline olukord kujutab endast õigusriigi jätkuvat nõrgenemist; peab äärmiselt kahetsusväärseks Amnesty Internationali Türgi haru juhi Taner Kılıçi hiljutist uut vahistamist, mida peetakse laialdaselt õigusemõistmise paroodiaks, ning nõuab talle ja tema kaassüüdistatavatele („the Istanbul 10“) esitatud süüdistuste tagasivõtmist, sest nende vastu puudub praeguse seisuga igasugune tõendusmaterjal; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab oma 2017. aasta novembris avaldatud seisukohta, milles nõutakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendis (IPA II) Türgi ametiasutustele määratud rahaliste vahendite eraldamise eeltingimusena inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukorra parandamist ning võimaluse korral suunata vahendid ümber kodanikuühiskonna organisatsioonidele; kordab komisjonile esitatud üleskutset võtta ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahendite läbivaatamisel arvesse Türgis toimuvaid arenguid ja esitada ka konkreetsed ettepanekud Türgi kodanikuühiskonna ulatuslikumaks toetamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid võtaksid kinnipeetavate inimõiguste kaitsjate, poliitiliste aktivistide, advokaatide, ajakirjanike ja teadlaste olukorra Türgi kolleegidega jätkuvalt teemaks ning pakuksid kinnipeetavatele diplomaatilist ja poliitilist tuge, sh kohtumenetluse ja juhtumite jälgimise kaudu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et käesolev resolutsioon tõlgitaks türgi keelde; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Türgi presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0423.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0306.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/61

---

P8_TA(2018)0041

Olukord Venezuelas

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2018/2559(RSP))

(2018/C 463/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Venezuela on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Venezuela on ühinenud,

| — | võttes arvesse Venezuela põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venezuela põhiseadust,

| — | võttes arvesse oma arvukaid resolutsioone Venezuela kohta, eriti 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (1), 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni tagakiusamise kohta Venezuelas (2), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (3), 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (4), 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (5) ja 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma arvukaid resolutsioone Venezuela kohta, eriti 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (1), 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni tagakiusamise kohta Venezuelas (2), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (3), 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (4), 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (5) ja 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (6),

| — | võttes arvesse väliskomisjoni esimehe, Mercosuri riikidega suhtlemiseks moodustatud delegatsiooni juhi ja Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee esimehe 12. juuli 2017. aasta avaldust praeguse olukorra kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni esimehe, Mercosuri riikidega suhtlemiseks moodustatud delegatsiooni juhi ja Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee esimehe 12. juuli 2017. aasta avaldust praeguse olukorra kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse 11. septembril 2001. aastal vastu võetud Ameerika riikide demokraatiahartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. septembril 2001. aastal vastu võetud Ameerika riikide demokraatiahartat,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 31. märtsi 2017. aasta avaldust Venezuela ülemkohtu otsuse kohta võtta üle rahvuskogu seadusandlikud volitused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 31. märtsi 2017. aasta avaldust Venezuela ülemkohtu otsuse kohta võtta üle rahvuskogu seadusandlikud volitused,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu avaldust, millega mõistetakse hukka Enrique Aristeguieta vahistamine 2. veebruaril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu avaldust, millega mõistetakse hukka Enrique Aristeguieta vahistamine 2. veebruaril 2018,

| — | võttes arvesse hoiatusi, mis on esitatud Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) 30. mai 2016. aasta ja 14. märtsi 2017. aasta aruannetes Venezuela kohta, ning ARO peasekretäri nõudmist kutsuda Ameerika riikide demokraatiaharta artikli 20 alusel kiiresti kokku alaline nõukogu, et arutada Venezuela poliitilist kriisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hoiatusi, mis on esitatud Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) 30. mai 2016. aasta ja 14. märtsi 2017. aasta aruannetes Venezuela kohta, ning ARO peasekretäri nõudmist kutsuda Ameerika riikide demokraatiaharta artikli 20 alusel kiiresti kokku alaline nõukogu, et arutada Venezuela poliitilist kriisi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. märtsi 2017. aasta kirja, milles käsitletakse Venezuela üha süvenevat tõsist poliitilist, majanduslikku ja humanitaarkriisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. märtsi 2017. aasta kirja, milles käsitletakse Venezuela üha süvenevat tõsist poliitilist, majanduslikku ja humanitaarkriisi,

| — | võttes arvesse ARO deklaratsiooni, millele kirjutasid 13. märtsil 2017. aastal alla ARO 14 liikmesriiki ja milles nõutakse, et Venezuela kinnitaks kiiresti valimiste ajakava, vabastaks poliitvangid ning tunnustaks muu hulgas oma põhiseaduses sätestatud võimude lahusust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ARO deklaratsiooni, millele kirjutasid 13. märtsil 2017. aastal alla ARO 14 liikmesriiki ja milles nõutakse, et Venezuela kinnitaks kiiresti valimiste ajakava, vabastaks poliitvangid ning tunnustaks muu hulgas oma põhiseaduses sätestatud võimude lahusust,

| — | võttes arvesse ARO alalise nõukogu 3. aprilli 2017. aasta resolutsiooni hiljutiste sündmuste kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ARO alalise nõukogu 3. aprilli 2017. aasta resolutsiooni hiljutiste sündmuste kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse Lima rühma riikide 23. jaanuari 2018. aasta deklaratsiooni riigi põhiseadusliku kogu otsuse kohta kuulutada välja presidendivalimised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lima rühma riikide 23. jaanuari 2018. aasta deklaratsiooni riigi põhiseadusliku kogu otsuse kohta kuulutada välja presidendivalimised,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2017. aasta ja 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi Venezuela kohta, millega kehtestatakse relvaembargo ja sanktsioonid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2017. aasta ja 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi Venezuela kohta, millega kehtestatakse relvaembargo ja sanktsioonid,

| — | võttes arvesse 7. detsembril 2017 komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt ELi nimel tehtud avaldust teatavate kolmandate riikide ühinemise kohta piiravate meetmetega seoses olukorraga Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembril 2017 komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt ELi nimel tehtud avaldust teatavate kolmandate riikide ühinemise kohta piiravate meetmetega seoses olukorraga Venezuelas,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. jaanuaril 2018. aastal ELi nimel tehtud avaldust viimaste sündmuste kohta Venezuelas, milles mõistetakse hukka Venezuela ametivõimude otsus saata riigist välja Hispaania suursaadik Caracases, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. jaanuaril 2018. aastal ELi nimel tehtud avaldust viimaste sündmuste kohta Venezuelas, milles mõistetakse hukka Venezuela ametivõimude otsus saata riigist välja Hispaania suursaadik Caracases,

| — | võttes arvesse oma otsust anda 2017. aasta Sahharovi auhind Venezuela demokraatlikule opositsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust anda 2017. aasta Sahharovi auhind Venezuela demokraatlikule opositsioonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ebaseaduslik riigi põhiseaduslik kogu, mida ei tunnustata rahvusvaheliselt ega ka Euroopa Liidu poolt, kuulutas välja presidendivalimiste korraldamise enne 2018. aasta aprilli lõppu; arvestades, et Venezuela põhiseaduse kohaselt on valimiste väljakuulutamise eest vastutav asutus riiklik valimisnõukogu; arvestades, et Venezuela põhiseaduse artiklit 298, milles on selgelt sätestatud „Valimisprotsessi reguleerivaid õigusakte ei tohi mingil viisil muuta valimiste päevale vahetult eelneva kuue kuu jooksul“, on viimasel ajal korduvalt rikutud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ebaseaduslik riigi põhiseaduslik kogu, mida ei tunnustata rahvusvaheliselt ega ka Euroopa Liidu poolt, kuulutas välja presidendivalimiste korraldamise enne 2018. aasta aprilli lõppu; arvestades, et Venezuela põhiseaduse kohaselt on valimiste väljakuulutamise eest vastutav asutus riiklik valimisnõukogu; arvestades, et Venezuela põhiseaduse artiklit 298, milles on selgelt sätestatud „Valimisprotsessi reguleerivaid õigusakte ei tohi mingil viisil muuta valimiste päevale vahetult eelneva kuue kuu jooksul“, on viimasel ajal korduvalt rikutud;

| B. | arvestades, et see otsus tehti väljaspool üleriigilist dialoogi, mis on toimunud alates detsembrist 2017, ja sõltumata Venezuela valitsuse ja opositsiooni Santo Domingo kohtumisel saavutatud võimalikest edusammudest; arvestades, et valimiste kuupäev ning valimistele eelnev protsess olid Santo Domingo kõnelustel kaks peamist teemat; arvestades, et kõnealune valimiste väljakuulutamine on vastuolus eeldusega, et valitsuse ja opositsiooni vahelises dialoogis austatakse demokraatlikke põhimõtteid ja hea usu põhimõtteid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et see otsus tehti väljaspool üleriigilist dialoogi, mis on toimunud alates detsembrist 2017, ja sõltumata Venezuela valitsuse ja opositsiooni Santo Domingo kohtumisel saavutatud võimalikest edusammudest; arvestades, et valimiste kuupäev ning valimistele eelnev protsess olid Santo Domingo kõnelustel kaks peamist teemat; arvestades, et kõnealune valimiste väljakuulutamine on vastuolus eeldusega, et valitsuse ja opositsiooni vahelises dialoogis austatakse demokraatlikke põhimõtteid ja hea usu põhimõtteid;

| C. | arvestades, et 25. jaanuaril 2018 otsustas ülemkohus MUD (Mesa de la Unidad Democrática) presidendivalimistest välja arvata; arvestades, et 4. veebruaril 2018 arvas riiklik valimisnõukogu valimisprotsessist välja erakonna Primero Justicia; arvestades, et sellistel juhtidel nagu Leopoldo López ja Henrique Capriles on keelatud kandideerida; arvestades, et need otsused kujutavad endast õiglaste valimiste põhimõtte tõsist rikkumist, kuna opositsioonikandidaatidel keelatakse osaleda valimistel vabalt ja võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 25. jaanuaril 2018 otsustas ülemkohus MUD (Mesa de la Unidad Democrática) presidendivalimistest välja arvata; arvestades, et 4. veebruaril 2018 arvas riiklik valimisnõukogu valimisprotsessist välja erakonna Primero Justicia; arvestades, et sellistel juhtidel nagu Leopoldo López ja Henrique Capriles on keelatud kandideerida; arvestades, et need otsused kujutavad endast õiglaste valimiste põhimõtte tõsist rikkumist, kuna opositsioonikandidaatidel keelatakse osaleda valimistel vabalt ja võrdsetel tingimustel;

| D. | arvestades, et MUD-le anti Euroopa Parlamendi 2017. aasta Sahharovi auhind mõttevabaduse viljelemise eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et MUD-le anti Euroopa Parlamendi 2017. aasta Sahharovi auhind mõttevabaduse viljelemise eest;

| E. | arvestades, et ennetähtaegsete valimiste põhiseadusevastase väljakuulutamise tõttu loobusid Mehhiko ja Tšiili osalemast Venezuela valitsuse ja opositsiooni osa poliitiliste läbirääkimiste protsessis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ennetähtaegsete valimiste põhiseadusevastase väljakuulutamise tõttu loobusid Mehhiko ja Tšiili osalemast Venezuela valitsuse ja opositsiooni osa poliitiliste läbirääkimiste protsessis;

| F. | arvestades, et 13. novembril 2017. aastal otsustas ELi nõukogu kehtestada Venezuelale embargo relvade ja nendega seotud materjalide suhtes, mida võidakse kasutada siserepressioonideks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 13. novembril 2017. aastal otsustas ELi nõukogu kehtestada Venezuelale embargo relvade ja nendega seotud materjalide suhtes, mida võidakse kasutada siserepressioonideks;

| G. | arvestades, et ELi nõukogu otsustas 22. jaanuaril 2018 ühehäälselt kehtestada seitsmele Venezuela ametiisikule demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning demokraatia rikkumise eest sanktsioonid, rakendades piiravaid meetmeid, nagu reisikeeld ja varade külmutamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi nõukogu otsustas 22. jaanuaril 2018 ühehäälselt kehtestada seitsmele Venezuela ametiisikule demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning demokraatia rikkumise eest sanktsioonid, rakendades piiravaid meetmeid, nagu reisikeeld ja varade külmutamine;

| H. | arvestades, et pärast ELi sanktsioonide kehtestamist saatis Venezuela kättemaksuks välja Hispaania suursaadiku Caracases ja kuulutas ta ebasoovitavaks isikuks, süüdistades Hispaaniat Venezuela siseasjadesse sekkumises; arvestades, et EL mõistis selle otsuse kindlalt hukka ja väljendas samas täielikku solidaarsust Hispaaniaga, kuna ELi välispoliitika valdkonna, sealhulgas sanktsioonide kehtestamise otsused tehakse ühehäälselt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast ELi sanktsioonide kehtestamist saatis Venezuela kättemaksuks välja Hispaania suursaadiku Caracases ja kuulutas ta ebasoovitavaks isikuks, süüdistades Hispaaniat Venezuela siseasjadesse sekkumises; arvestades, et EL mõistis selle otsuse kindlalt hukka ja väljendas samas täielikku solidaarsust Hispaaniaga, kuna ELi välispoliitika valdkonna, sealhulgas sanktsioonide kehtestamise otsused tehakse ühehäälselt;

| I. | arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukord Venezuelas halveneb jätkuvalt; arvestades, et Venezuelas on enneolematu poliitiline, sotsiaalne, majandus- ja humanitaarkriis, mis on toonud kaasa palju surmajuhtumeid; arvestades, et vabade ja õiglaste valimiste korraldamine koos kõigi asjakohaste tagatistega ja piisava aja võimaldamine nende ettevalmistamiseks on väga oluline selleks, et alustada Venezuela ees seisvate paljude probleemide lahendamist; arvestades, et ligi kaks miljonit venezuelalast on riigist põgenenud; arvestades, et põgenikke vastuvõtvad riigid on sattunud järjest suurema surve alla, osutades abi ja teenuseid üha uutele tulijatele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukord Venezuelas halveneb jätkuvalt; arvestades, et Venezuelas on enneolematu poliitiline, sotsiaalne, majandus- ja humanitaarkriis, mis on toonud kaasa palju surmajuhtumeid; arvestades, et vabade ja õiglaste valimiste korraldamine koos kõigi asjakohaste tagatistega ja piisava aja võimaldamine nende ettevalmistamiseks on väga oluline selleks, et alustada Venezuela ees seisvate paljude probleemide lahendamist; arvestades, et ligi kaks miljonit venezuelalast on riigist põgenenud; arvestades, et põgenikke vastuvõtvad riigid on sattunud järjest suurema surve alla, osutades abi ja teenuseid üha uutele tulijatele;

| J. | arvestades, et mässuline politseiametnik Oscar Pérez ja veel kuus isikut hukati kohtuväliselt, hoolimata asjaolust, et nad olid juba alla andnud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mässuline politseiametnik Oscar Pérez ja veel kuus isikut hukati kohtuväliselt, hoolimata asjaolust, et nad olid juba alla andnud;

| K. | arvestades, et 2. veebruaril 2018 röövis luureteenistus Enrique Aristeguita Gramcko öösel tema kodust, tema asukoht oli teadmata ja järgmisel päeval lasti ta vabaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2. veebruaril 2018 röövis luureteenistus Enrique Aristeguita Gramcko öösel tema kodust, tema asukoht oli teadmata ja järgmisel päeval lasti ta vabaks;

| L. | arvestades, et kvaliteetsete tervishoiuteenuste, ravimite ja toidu vähese kättesaadavuse tõttu kannatab Venezuelas alatoitumuse all üha enam inimesi, sealhulgas lapsi; arvestades, et kahjuks eitab Venezuela valitsus endiselt probleemi ja keeldub vastu võtmast rahvusvahelist humanitaarabi ega aita kaasa selle jaotamisele; arvestades, et kodumaal esineva tõsise puuduse tõttu on Venezuela kodanikud püüdnud osta toitu ja põhikaupu Kariibi mere saartelt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kvaliteetsete tervishoiuteenuste, ravimite ja toidu vähese kättesaadavuse tõttu kannatab Venezuelas alatoitumuse all üha enam inimesi, sealhulgas lapsi; arvestades, et kahjuks eitab Venezuela valitsus endiselt probleemi ja keeldub vastu võtmast rahvusvahelist humanitaarabi ega aita kaasa selle jaotamisele; arvestades, et kodumaal esineva tõsise puuduse tõttu on Venezuela kodanikud püüdnud osta toitu ja põhikaupu Kariibi mere saartelt;

| 1. | mõistab hukka riigi ebaseadusliku põhiseadusliku kogu (mida ei tunnustata rahvusvaheliselt ega ka ELi poolt) ühepoolse otsuse kuulutada ennetähtaegsed presidendivalimised välja 2018. aasta aprilli lõpuks; mõistab teravalt hukka Venezuela ülemkohtu hiljutise otsuse, millega keelatakse MUD esindajatel kandideerida eelolevatel valimistel; juhib tähelepanu sellele, et paljud potentsiaalsed kandidaadid ei saa valimistel kandideerida, sest nad on paguluses, neil on halduskorras keelatud osaleda, nad on vangistatud või koduarestis; nõuab kindlalt, et erakondade osalemisele ei kehtestataks mingeid takistusi ega tingimusi, ning kutsub Venezuela ametivõime üles täielikult taastama nende osalemisõigusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et EL ja selle institutsioonid, sealhulgas Euroopa Parlament, tunnustavad valimisi üksnes siis, kui need põhinevad teostataval ajakaval, mille suhtes on üleriigilise dialoogi raames kokku leppinud kõik asjaomased osalejad ja erakonnad, kui peetakse kinni võrdsetest, õiglastest ja läbipaistvatest osalemistingimustest – sealhulgas kaotatakse poliitilistele vastastele kehtestatud keelud, vabastatakse poliitvangid ning tagatakse riikliku valimisnõukogu tasakaalustatud koosseis ja erapooletus ning on olemas piisavad tagatised, sealhulgas jälgimine sõltumatute rahvusvaheliste vaatlejate poolt; tuletab meelde oma valmisolekut saata riiki valimisvaatlusmissioon, kui kõik vajalikud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka Venezuela ametivõimude otsuse saata välja Hispaania suursaadik Caracases ja kuulutada ta ebasoovitavaks isikuks ning nõuab kindlalt, et Venezuela valitsus taastaks viivitamata oma tavapärased diplomaatilised suhted Hispaaniaga; tuletab meelde, et kõik ELi otsused välispoliitika valdkonnas, sealhulgas sanktsioonide kehtestamine, tehakse ühehäälselt; nõuab sellega seoses täielikku solidaarsust Hispaaniaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab ELi nõukogu poolt relvaembargo kehtestamist ja seitsme Venezuela ametiisiku suhtes kehtestatud sanktsioone sobivateks meetmeteks, et reageerida inimõiguste ja demokraatia rasketele rikkumistele, kuid nõuab nende laiendamist neile, kes vastutavad peamiselt ägenenud poliitilise, sotsiaalse, majandus- ja humanitaarkriisi eest, täpsemalt president, asepresident, kaitseminister, sõjaväe ülemjuhatuse liikmed ja nende siseringi liikmed, sealhulgas pereliikmed; teeb ettepaneku, et kui inimõiguste olukord halveneb veelgi, võiks uurida ja vastu võtta täiendavaid diplomaatilisi ja majanduslikke meetmeid, sealhulgas meetmeid seoses riigi omandis oleva naftaettevõttega Petróleos de Venezuela, S.A. (PDVSA); |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab kõige karmimalt hukka demokraatliku korra jätkuva rikkumise Venezuelas; kinnitab oma täielikku toetust rahvuskogule kui Venezuela ainsale õiguspäraselt moodustatud ja tunnustatud parlamendile ning kutsub Venezuela valitsust üles taastama rahvuskogu täieliku põhiseadusliku võimu; lükkab tagasi kõik põhiseadusliku kogu poolt vastu võetud otsused, sest need rikuvad kõiki demokraatlikke norme ja eeskirju; väljendab toetust poliitilisele lahendusele kõigi asjaomaste osalejate ja erakondade kontekstis; tuletab meelde, et valitsusharude eraldatus ja omavaheline mittesekkumine on õigusriigi põhimõtetest lähtuvate demokraatlike riikide oluline põhimõte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröril vastavalt Rooma statuudi sätetele alustada Venezuela režiimi poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimist, ning nõuab, et EL täidaks selles aktiivset rolli; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma varasemaid nõudmisi vabastada kohe ja tingimusteta kõik poliitvangid, näidata üles austust demokraatlikult valitud organite vastu ja järgida inimõigusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab solidaarsust ja täielikku toetust Venezuela rahvale, kes kannatab tõsise humanitaarkriisi tõttu; nõuab, et jõutaks viivitamata kokkuleppele humanitaarabi hädaolukorras riiki juurdepääsu kava suhtes, ning kutsub Venezuela ametivõime üles lubama kiiremas korras takistusteta humanitaarabi ning võimaldama juurdepääsu rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes soovivad üldsust abistada; nõuab kiiret lühiajalist reageerimist kõige haavatavamate elanikerühmade, näiteks laste alatoitumuse probleemile; nõuab, et EL abistaks naaberriike ja eelkõige Colombiat Venezuela põgenike olukorra lahendamisel; kutsub Venezuela valitsust üles tagama, et välismaal elavad venezuelalased, kellel on sotsiaalkindlustusõigused, saaksid kätte oma pensioni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab nõudmist, et Venezuelasse saadetaks Euroopa Parlamendi delegatsioon ja alustataks võimalikult kiiresti dialoogi kõikide konfliktis osalevate sektoritega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele ja rahvuskogule, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 145.

(2)  ELT C 294, 12.8.2016, lk 21.

(3)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 190.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0269.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0200.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0345.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/65

---

P8_TA(2018)0042

ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni olukord

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon UNRWA olukorra kohta (2018/2553(RSP))

(2018/C 463/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida rahuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni Lähis-Idas (UNRWA) 7. juuni 2017. aasta ühisdeklaratsiooni UNRWA-le aastateks 2017–2020 antava Euroopa Liidu toetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni Lähis-Idas (UNRWA) 7. juuni 2017. aasta ühisdeklaratsiooni UNRWA-le aastateks 2017–2020 antava Euroopa Liidu toetuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 11. detsembri 1948. aasta resolutsiooni 194 ja 8. detsembri 1949. aasta resolutsiooni 302, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 11. detsembri 1948. aasta resolutsiooni 194 ja 8. detsembri 1949. aasta resolutsiooni 302,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. märtsi 2017. aasta aruannet UNRWA operatsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. märtsi 2017. aasta aruannet UNRWA operatsioonide kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et UNRWA on ÜRO asutus, mille 1949. aastal asutas ÜRO Peaassamblee ja mille ülesanne on abistada ja kaitsta ligikaudu 5 miljonit registreeritud Palestiina põgenikku; arvestades, et UNRWA teenused hõlmavad haridust, tervishoidu, hädaabi- ja sotsiaalteenuseid, laagrite taristut ja täiustamist, kaitset ja mikrorahastamist; arvestades, et ÜRO Peaassamblee on UNRWA mandaati korduvalt uuendanud – viimati 167 ÜRO liikmesriigi häältega kuni 30. juunini 2020; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et UNRWA on ÜRO asutus, mille 1949. aastal asutas ÜRO Peaassamblee ja mille ülesanne on abistada ja kaitsta ligikaudu 5 miljonit registreeritud Palestiina põgenikku; arvestades, et UNRWA teenused hõlmavad haridust, tervishoidu, hädaabi- ja sotsiaalteenuseid, laagrite taristut ja täiustamist, kaitset ja mikrorahastamist; arvestades, et ÜRO Peaassamblee on UNRWA mandaati korduvalt uuendanud – viimati 167 ÜRO liikmesriigi häältega kuni 30. juunini 2020;

| B. | arvestades, et EL koos oma liikmesriikidega on UNRWA suurim abiandja, kelle panus oli 2017. aastal 441 miljonit eurot; arvestades, et USA kui suurim abiandjariik on teatanud, et UNRWA-le kavandatud 125 miljoni USA dollari suurusest maksest kannab ta üle 60 miljonit, kuid peab kinni 65 miljonit USA dollarit; arvestades, et USA välisministeeriumi sõnul oli selle otsuse eesmärk ergutada teisi riike rohkem abi andma ja edendada organisatsiooni reformimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL koos oma liikmesriikidega on UNRWA suurim abiandja, kelle panus oli 2017. aastal 441 miljonit eurot; arvestades, et USA kui suurim abiandjariik on teatanud, et UNRWA-le kavandatud 125 miljoni USA dollari suurusest maksest kannab ta üle 60 miljonit, kuid peab kinni 65 miljonit USA dollarit; arvestades, et USA välisministeeriumi sõnul oli selle otsuse eesmärk ergutada teisi riike rohkem abi andma ja edendada organisatsiooni reformimist;

| C. | arvestades, et UNRWA-l on palju aastaid olnud suur struktuurne rahastamise puudujääk ning USA valitsuse otsusest sõltumata oleksid raskused jätkunud ka 2018. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et UNRWA-l on palju aastaid olnud suur struktuurne rahastamise puudujääk ning USA valitsuse otsusest sõltumata oleksid raskused jätkunud ka 2018. aastal;

| D. | arvestades, et ÜRO peasekretäri 30. märtsi 2017. aasta aruandes esitati mitu soovitust UNRWA piisava, prognoositava ja kestliku rahastamise tagamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO peasekretäri 30. märtsi 2017. aasta aruandes esitati mitu soovitust UNRWA piisava, prognoositava ja kestliku rahastamise tagamiseks;

| 1. | toetab jätkuvalt kindlalt UNRWAd, kes pakub Gaza sektoris, Jordani Läänekaldal, Jordaanias, Süürias ja Liibanonis Palestiina põgenike heaolu, kaitse ja inimarengu jaoks väga tähtsaid teenuseid; tunnustab UNRWAd tema erakordsete pingutuste eest, sealhulgas tegevuse eest enam kui 400 000 Palestiina põgeniku ja paljude teiste kaitsmiseks ja abistamiseks sõjast räsitud Süürias; tuletab meelde, et UNRWA asutati, et väljendada solidaarsust Palestiina põgenikega ja leevendada nende kannatusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab muret UNWRA rahastamiskriisi pärast; nõuab tungivalt, et kõik rahastajad täidaksid organisatsioonile antud lubadused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et abiandjate kavandatud maksete mis tahes ootamatu kärpimine või hilinemine võib mõjuda hävitavalt 1,7 miljoni Palestiina põgeniku erakorralise toiduabi ning kolmele miljonile antavate esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavusele, raskendada hariduse andmist 702 UNRWA koolis õppivale enam kui 500 000-le Palestiina lapsele, kellest ligi 50 000 asuvad Süürias, ja sellele lisaks ohustada piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et EL on kindlalt otsustanud jätkuvalt aidata kindlustada UNRWA-le rahalised vahendid, mis võimaldavad tal täita ÜRO Peaassamblee antud volitusi, tegutseda jätkusuutlikult ja kulutõhusalt ning tagada Palestiina põgenikele osutatavate teenuste taseme ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt Euroopa Liidu ja selle mitmete liikmesriikide otsuse üle kiirendada UNRWA rahastamist ning nõuab tungivalt, et teised abiandjad seda eeskuju järgiksid; nõuab tungivalt, et USA vaataks oma otsuse läbi ja maksaks välja kogu organisatsioonile kavandatud toetuse; väljendab rahulolu Araabia Liiga liikmesriikidelt UNRWA-le tehtud maksete üle, kuid palub neil rahastamise puudujäägi katmiseks rohkem panustada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | õhutab Euroopa Liitu ja selle liikmesriike mobiliseerima UNRWA lühiajaliste rahaliste vajaduste rahuldamiseks täiendavaid vahendeid; rõhutab siiski, et UNRWA pidevale rahapuudusele mis tahes pikaajalise lahenduse leidmine on võimalik ainult ülemaailmses mitmepoolses raamistikus toimiva kestliku rahastamiskorra abil; nõuab, et Euroopa Liit etendaks sellise mehhanismi kehtestamiseks rahvusvahelises kogukonnas juhtrolli; rõhutab ÜRO peasekretäri 30. märtsi 2017. aasta aruandes esitatud sellekohaste soovituste tähtsust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et UNRWA näeb ette säilitada organisatsioonisisesed meetmed kulude piiramiseks ja tegevuse edasiseks tõhustamiseks, otsides samal ajal muid valdkondi, kus tõhusust suurendada; nõuab tungivalt, et organisatsioon jätkaks oma haldusstruktuuri ja strateegilise planeerimise täiustamist läbipaistvuse, vastutuse ja sisekontrolli tugevdamise suunas, tagaks õigeaegse ja täpse tegevus- ja finantsaruandluse ELile, takistaks UNRWA rajatiste väärkasutamist, uuriks töötajate väidetavaid neutraalsuskohustuse rikkumisi ja võtaks vajaduse korral sobivaid distsiplinaarmeetmeid; rõhutab, kui tähtis on austada UNRWA rajatiste neutraalsust kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõiguse ja organisatsioonile antud ÜRO diplomaatilise staatusega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ELi peamine eesmärk on saavutada Iisraeli-Palestiina konfliktile kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus, mille aluseks on 1967. aasta piirid ja Jeruusalemma tunnistamine mõlema riigi pealinnaks, nii et turvaline Iisraeli riik ja iseseisev, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik eksisteeriksid kõrvuti rahus ja julgeolekus, lähtudes enesemääramisõigusest ja järgides täielikult rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi eriesindajale Lähis-Ida rahuprotsessis, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, UNRWA ülemvolinikule, ELi eriesindajale Lähis-Ida nelikus ning Ameerika Ühendriikide Kongressile ja välisministeeriumile. |
| --- | --- |

9.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/67

---

P8_TA(2018)0043

Kellaaja muutmise kord

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon kellaaja muutmise korra kohta (2017/2968(RSP))

(2018/C 463/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta direktiivi 2000/84/EÜ suveaja korra kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. jaanuari 2001. aasta direktiivi 2000/84/EÜ suveaja korra kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et vastavalt institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele peaks kehtivate õigusaktide läbivaatamine andma aluse võimalike edasiste meetmete mõju hindamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele peaks kehtivate õigusaktide läbivaatamine andma aluse võimalike edasiste meetmete mõju hindamiseks;

| B. | arvestades, et arvukad teadusuuringud, sh Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta oktoobris läbi viidud uuring direktiiviga 2000/84/EÜ kehtestatud suveaja korra kohta, ei ole suutnud jõuda lõpliku tulemuseni, see-eest on leitud negatiivseid mõjusid inimeste tervisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et arvukad teadusuuringud, sh Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta oktoobris läbi viidud uuring direktiiviga 2000/84/EÜ kehtestatud suveaja korra kohta, ei ole suutnud jõuda lõpliku tulemuseni, see-eest on leitud negatiivseid mõjusid inimeste tervisele;

| C. | arvestades, et mitmes kodanikualgatuses on juhitud tähelepanu inimeste murele kaks korda aastas toimuva kellaaja muutmise pärast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmes kodanikualgatuses on juhitud tähelepanu inimeste murele kaks korda aastas toimuva kellaaja muutmise pärast;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on tõstatanud selle küsimuse ka varem, näiteks 25. septembril 2015. aastal komisjonile esitatud suuliselt vastatavas küsimuses O-000111/2015 – B8-0768/2015; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on tõstatanud selle küsimuse ka varem, näiteks 25. septembril 2015. aastal komisjonile esitatud suuliselt vastatavas küsimuses O-000111/2015 – B8-0768/2015;

| E. | arvestades, et ELis on väga oluline säilitada ühtne ajarežiim ka pärast seda, kui kaks korda aastas toimuvast kellaaja muutmisest loobutakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELis on väga oluline säilitada ühtne ajarežiim ka pärast seda, kui kaks korda aastas toimuvast kellaaja muutmisest loobutakse;

| 1. | kutsub komisjoni üles hindama põhjalikult direktiivi 2000/84/EÜ ja vajaduse korral esitama ettepaneku selle läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT L 31, 2.2.2001, lk 21.

(2)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

---

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 8. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/68

---

P8_TA(2018)0027

Vastuväidete puudumine rakendusmeetmele: rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 muudatused

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 muudatustega (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

(2018/C 463/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu (D054380/02, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu (D054380/02,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1), eriti selle artikli 3 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1), eriti selle artikli 3 lõiget 1,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 24. jaanuari 2018. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 24. jaanuari 2018. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artiklit 5a (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artiklit 5a (2),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõike 4 punkti d ja artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõike 4 punkti d ja artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 6. veebruaril 2018, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 6. veebruaril 2018, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) andis 12. oktoobril 2017 välja rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 – Finantsinstrumendid muudatused; arvestades, et muudatustega soovitakse täpsustada ja muuta sidusamaks negatiivse hüvitisega ettemaksetega võlainstrumentide liigitamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) andis 12. oktoobril 2017 välja rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 – Finantsinstrumendid muudatused; arvestades, et muudatustega soovitakse täpsustada ja muuta sidusamaks negatiivse hüvitisega ettemaksetega võlainstrumentide liigitamist;

| B. | arvestades, et Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG) esitas komisjonile 10. novembril 2017 kinnitamist soovitava nõuande; arvestades, et oma nõuandes käsitleb EFRAG mõningaid Euroopa Keskpanga 8. novembri 2017 kirjas EFRAGile tõstatatud küsimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG) esitas komisjonile 10. novembril 2017 kinnitamist soovitava nõuande; arvestades, et oma nõuandes käsitleb EFRAG mõningaid Euroopa Keskpanga 8. novembri 2017 kirjas EFRAGile tõstatatud küsimusi;

| C. | arvestades, et komisjon leidis, et see tõlgendus vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele vastuvõtukriteeriumidele, ning on seisukohal, et kavandatava muudatusega üksnes säiliks nende konkreetsete instrumentide osas amortiseeritud soetusmaksumuse alusel arvestamise kord, mida kohaldati enne IFRS 9 kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon leidis, et see tõlgendus vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele vastuvõtukriteeriumidele, ning on seisukohal, et kavandatava muudatusega üksnes säiliks nende konkreetsete instrumentide osas amortiseeritud soetusmaksumuse alusel arvestamise kord, mida kohaldati enne IFRS 9 kasutuselevõttu;

| D. | arvestades, et IASB määras IFRS 9 muudatuse jõustumiskuupäevaks 1. jaanuari 2019, lubades ka varasemat kohaldamist; arvestades, et finantsinstrumentide arvestust IFRS 9 alusel nõutakse juba alates 1. jaanuarist 2018; arvestades, et finantseerimisasutused, kelle suhtes IFRSi-põhist arvestust kohaldatakse, ei saa kavandatud muudatuse kohast käsitlemist kasutada enne muudatuse kinnitamist ja avaldamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et IASB määras IFRS 9 muudatuse jõustumiskuupäevaks 1. jaanuari 2019, lubades ka varasemat kohaldamist; arvestades, et finantsinstrumentide arvestust IFRS 9 alusel nõutakse juba alates 1. jaanuarist 2018; arvestades, et finantseerimisasutused, kelle suhtes IFRSi-põhist arvestust kohaldatakse, ei saa kavandatud muudatuse kohast käsitlemist kasutada enne muudatuse kinnitamist ja avaldamist;

| E. | arvestades, et komisjoni eesmärk oli avaldada 3. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid) (3) muudatused enne 2008. aasta märtsi lõppu, et neid oleks võimalik kohaldada 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algavate rahastamisperioodide suhtes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni eesmärk oli avaldada 3. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid) (3) muudatused enne 2008. aasta märtsi lõppu, et neid oleks võimalik kohaldada 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algavate rahastamisperioodide suhtes;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni määruse eelnõule vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(3)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 6. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/70

---

P8_TA(2018)0020

Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta otsus Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2221(IMM))

(2018/C 463/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 25. septembril 2017. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister Douai apellatsioonikohtu peaprokuröri taotlusel seoses kaebusega, mille esitas Briois’ vastu tsiviilhageja üksikisiku vastu suunatud avalikus solvamises seisneva väärteo („injures publiques envers un particulier“) pärast, ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 2. oktoobril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 25. septembril 2017. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister Douai apellatsioonikohtu peaprokuröri taotlusel seoses kaebusega, mille esitas Briois’ vastu tsiviilhageja üksikisiku vastu suunatud avalikus solvamises seisneva väärteo („injures publiques envers un particulier“) pärast, ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 2. oktoobril 2017,

| — | võttes arvesse Douai piirkonnakohtu prokuröri 12. detsembri 2017. aasta kirjas esitatud lisateavet juhtumi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Douai piirkonnakohtu prokuröri 12. detsembri 2017. aasta kirjas esitatud lisateavet juhtumi kohta,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Steeve Briois’ ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Steeve Briois’ ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0011/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0011/2018),

| A. | arvestades, et Douai apellatsioonikohtu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Steeve Briois’ parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses Douai piirkonnakohtus poolelioleva kohtumenetlusega; arvestades, et kõnealuse taotluse edastas Euroopa Parlamendile Prantsuse Vabariigi justiitsminister; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Douai apellatsioonikohtu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Steeve Briois’ parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses Douai piirkonnakohtus poolelioleva kohtumenetlusega; arvestades, et kõnealuse taotluse edastas Euroopa Parlamendile Prantsuse Vabariigi justiitsminister;

| B. | arvestades, et Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis algatati seoses üksikisiku vastu suunatud avalikus solvamises seisneva väärteoga (29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 29 teine lõik, artikli 33 teine lõik ja artikkel 23) ja see on seotud väidetavalt laimavate kommentaaridega, mille postitasid mõned internetikasutajad vastuseks tekstile, mille Briois oli 23. detsembril 2015 avaldanud oma Facebooki lehel, ja mida Briois kohe ei eemaldanud; arvestades, et õiguskomisjoni palvel teatas Douai piirkonnakohtu prokurör, et eespool mainitud kommentaarid olid 21. novembril 2017 kindlasti veel alles; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis algatati seoses üksikisiku vastu suunatud avalikus solvamises seisneva väärteoga (29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 29 teine lõik, artikli 33 teine lõik ja artikkel 23) ja see on seotud väidetavalt laimavate kommentaaridega, mille postitasid mõned internetikasutajad vastuseks tekstile, mille Briois oli 23. detsembril 2015 avaldanud oma Facebooki lehel, ja mida Briois kohe ei eemaldanud; arvestades, et õiguskomisjoni palvel teatas Douai piirkonnakohtu prokurör, et eespool mainitud kommentaarid olid 21. novembril 2017 kindlasti veel alles;

| C. | arvestades, et vastavalt protokolli nr 7 artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt protokolli nr 7 artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| D. | arvestades, et vastavalt protokolli nr 7 artiklile 9 on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal selle liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt protokolli nr 7 artiklile 9 on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal selle liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel;

| E. | arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 on muu hulgas sätestatud, et parlamendiliiget ei tohi kuriteo eest vahistada või mis tahes muul moel tema vabadust võtta või piirata ilma parlamendi nõusolekuta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 on muu hulgas sätestatud, et parlamendiliiget ei tohi kuriteo eest vahistada või mis tahes muul moel tema vabadust võtta või piirata ilma parlamendi nõusolekuta;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 artiklid on teineteist välistavad (2); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 artiklid on teineteist välistavad (2);

| G. | arvestades, et Steeve Briois’ vastased väited ja neile järgnenud puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole seotud tema poolt Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega, vaid tõsiasjaga, et ta väidetavalt ei eemaldanud oma ametlikult Facebooki lehelt mitut kommentaari, mille olid postitanud kolmandad isikud ja mida adressaadiks olev isik pidas solvavaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Steeve Briois’ vastased väited ja neile järgnenud puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole seotud tema poolt Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega, vaid tõsiasjaga, et ta väidetavalt ei eemaldanud oma ametlikult Facebooki lehelt mitut kommentaari, mille olid postitanud kolmandad isikud ja mida adressaadiks olev isik pidas solvavaks;

| H. | arvestades, et sellest tulenevalt ei kohaldata protokolli nr 7 artikliga 8 antud puutumatust ja kõnealune juhtum kuulub täielikult sama protokolli artikli 9 kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sellest tulenevalt ei kohaldata protokolli nr 7 artikliga 8 antud puutumatust ja kõnealune juhtum kuulub täielikult sama protokolli artikli 9 kohaldamisalasse;

| I. | arvestades, et puuduvad ilmsed tõendid fumus persecutionis’e kohta, st piisavalt tõsised ja konkreetsed kahtlused, et asi on algatatud kavatsusega tekitada kõnealusele parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puuduvad ilmsed tõendid fumus persecutionis’e kohta, st piisavalt tõsised ja konkreetsed kahtlused, et asi on algatatud kavatsusega tekitada kõnealusele parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Steeve Briois’ puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi justiitsministrile ja Steeve Briois’le. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07, Marra, eespool viidatud, punkt 45.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 6. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/72

---

P8_TA(2018)0021

ELi ja Brasiilia vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 463/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11040/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11040/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsust 2005/781/EÜ Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsust 2005/781/EÜ Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0320/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0320/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A8-0004/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A8-0004/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu pikendamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 295, 11.11.2005, lk 37.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/73

---

P8_TA(2018)0022

Pestitsiidele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni moodustamine

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta otsus pestitsiididele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2018/2534(RSO))

(2018/C 463/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrust (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrust (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2016. aasta rakendusmäärust (EL) nr 2016/1056, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine glüfosaadi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (3), ja komisjoni 1. augusti 2016. aasta rakendusmäärust (EL) nr 2016/1313, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine glüfosaadi heakskiitmise tingimustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2016. aasta rakendusmäärust (EL) nr 2016/1056, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine glüfosaadi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (3), ja komisjoni 1. augusti 2016. aasta rakendusmäärust (EL) nr 2016/1313, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine glüfosaadi heakskiitmise tingimustega (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2017. aasta rakendusmäärust (EL) 2017/2324, millega pikendatakse toimeaine glüfosaadi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2017. aasta rakendusmäärust (EL) 2017/2324, millega pikendatakse toimeaine glüfosaadi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (5),

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta (6) ja 24. oktoobri 2017. aasta (7) resolutsioone komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta (6) ja 24. oktoobri 2017. aasta (7) resolutsioone komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 18. veebruari 2016. aasta otsust kohtuasjas 12/2013/MDC, mis käsitleb komisjoni tegevust taimekaitsevahendite (pestitsiidide) lubade andmisel ja turulelaskmisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 18. veebruari 2016. aasta otsust kohtuasjas 12/2013/MDC, mis käsitleb komisjoni tegevust taimekaitsevahendite (pestitsiidide) lubade andmisel ja turulelaskmisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 23. novembri 2016. aasta otsust kohtuasjas C-442/14: Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting vs. College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 23. novembri 2016. aasta otsust kohtuasjas C-442/14: Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting vs. College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 197, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 197,

| A. | arvestades, et on väljendatud muret seoses glüfosaadi hindamisega, eelkõige seoses sellega, kas on toimunud sõltumatu, objektiivne ja läbipaistev hindamine, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (9) liigitamiskriteeriume on õigesti kohaldatud ja kas asjaomaseid suunisdokumente on nõuetekohaselt kasutatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et on väljendatud muret seoses glüfosaadi hindamisega, eelkõige seoses sellega, kas on toimunud sõltumatu, objektiivne ja läbipaistev hindamine, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (9) liigitamiskriteeriume on õigesti kohaldatud ja kas asjaomaseid suunisdokumente on nõuetekohaselt kasutatud;

| B. | arvestades, et on väljendatud muret ka seoses sellega, kas komisjon on glüfosaadi heakskiidu pikendamisel 2016. aastal ning rakendusmääruse (EL) nr 2016/1313 ja rakendusmääruse (EL) nr 2017/2324 vastuvõtmisel rakendanud määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud heakskiitmiskriteeriume ja ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on väljendatud muret ka seoses sellega, kas komisjon on glüfosaadi heakskiidu pikendamisel 2016. aastal ning rakendusmääruse (EL) nr 2016/1313 ja rakendusmääruse (EL) nr 2017/2324 vastuvõtmisel rakendanud määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud heakskiitmiskriteeriume ja ettevaatuspõhimõtet;

| 1. | otsustab moodustada pestitsiididele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni, millel on järgmised rangelt kindlaks määratud vastutusalad:






  a) | analüüsida ja hinnata pestitsiidide jaoks liidus loa andmise menetlust, sealhulgas kasutatud metoodikat ja selle teaduslikku kvaliteeti, menetluse sõltumatust tööstusest ning otsuste tegemise protsessi ja selle tulemuste läbipaistvust; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

analüüsida ja hinnata pestitsiidide jaoks liidus loa andmise menetlust, sealhulgas kasutatud metoodikat ja selle teaduslikku kvaliteeti, menetluse sõltumatust tööstusest ning otsuste tegemise protsessi ja selle tulemuste läbipaistvust;

| b) | analüüsida ja hinnata tõendite põhjal võimalikke puudusi glüfosaadi ja teiste taoliste toimeainete heakskiitmise teaduslikul hindamisel või heakskiitmise uuendamisel asjaomaste ELi asutuste poolt ning vastavate kehtivate liidu eeskirjade, suuniste ja tegevusjuhendite järgimist nende asutuste poolt; |
| --- | --- |

b)

analüüsida ja hinnata tõendite põhjal võimalikke puudusi glüfosaadi ja teiste taoliste toimeainete heakskiitmise teaduslikul hindamisel või heakskiitmise uuendamisel asjaomaste ELi asutuste poolt ning vastavate kehtivate liidu eeskirjade, suuniste ja tegevusjuhendite järgimist nende asutuste poolt;

| c) | analüüsida ja hinnata eelkõige seda, kas komisjon on glüfosaadi heakskiitmise tingimuste ja glüfosaadi heakskiitmise uuendamise kohta otsuseid tehes toiminud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätetega; |
| --- | --- |

c)

analüüsida ja hinnata eelkõige seda, kas komisjon on glüfosaadi heakskiitmise tingimuste ja glüfosaadi heakskiitmise uuendamise kohta otsuseid tehes toiminud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätetega;

| d) | analüüsida ja hinnata võimalikke huvide konflikte kõigil heakskiitmismenetluse tasanditel, sealhulgas referentliikmesriigi riiklike asutuste tasandil, kes vastutavad määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt koostatud hindamisaruande eest; |
| --- | --- |

d)

analüüsida ja hinnata võimalikke huvide konflikte kõigil heakskiitmismenetluse tasanditel, sealhulgas referentliikmesriigi riiklike asutuste tasandil, kes vastutavad määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt koostatud hindamisaruande eest;

| e) | analüüsida ja hinnata, kas ELi asutused, kes vastutavad toimeainete hindamise ja klassifitseerimise eest, on oma kohustuste täitmiseks piisava töötajaskonnaga varustatud ja piisavalt rahastatud; analüüsida ja hinnata võimalust tellida ja/või korraldada sõltumatuid uuringuid ja katseid, samuti analüüsida ja hinnata nende rahastamist; |
| --- | --- |

e)

analüüsida ja hinnata, kas ELi asutused, kes vastutavad toimeainete hindamise ja klassifitseerimise eest, on oma kohustuste täitmiseks piisava töötajaskonnaga varustatud ja piisavalt rahastatud; analüüsida ja hinnata võimalust tellida ja/või korraldada sõltumatuid uuringuid ja katseid, samuti analüüsida ja hinnata nende rahastamist;

| f) | esitada mis tahes soovitusi, mida ta pestitsiididele lubade andmise ELi menetlusega seoses vajalikuks peab, et saavutada nii inimeste ja loomade tervise kui ka keskkonna kõrgetasemeline kaitse; teha sel eesmärgil visiite ja korraldada kuulamisi nii koos ELi institutsioonide ja asjaomaste asutuste kui ka rahvusvaheliste ja riiklike institutsioonide, vabaühenduste ja erasektori organitega; |
| --- | --- |

f)

esitada mis tahes soovitusi, mida ta pestitsiididele lubade andmise ELi menetlusega seoses vajalikuks peab, et saavutada nii inimeste ja loomade tervise kui ka keskkonna kõrgetasemeline kaitse; teha sel eesmärgil visiite ja korraldada kuulamisi nii koos ELi institutsioonide ja asjaomaste asutuste kui ka rahvusvaheliste ja riiklike institutsioonide, vabaühenduste ja erasektori organitega;

| 2. | rõhutab, et kõik erikomisjoni soovitused esitatakse parlamendi pädevatele alalistele komisjonidele, kes võtavad vajaduse korral järelmeetmeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | otsustab, et erikomisjoni pädevusvaldkonnaga seotud ELi õigusaktide vastuvõtmise, järelevalve ja rakendamisega seotud alaliste parlamendikomisjonide volitusi ega nende käsutusse antud vahendeid ei muudeta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | otsustab, et alati, kui erikomisjoni töö hõlmab kuulamisi, kus esitatakse konfidentsiaalset laadi tõendeid või isikuandmeid hõlmavaid tunnistusi või hõlmab ametiasutuste ja organitega peetavaid arvamuste vahetusi või arutelusid, mis käsitlevad konfidentsiaalset teavet, sealhulgas teaduslikke uuringuid või nende osi, millele on antud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt konfidentsiaalne staatus, on koosolekud kinnised; otsustab ühtlasi, et tunnistajatel ja ekspertidel on õigus esitada kinnisel koosolekul avaldusi või anda tunnistusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | otsustab, et avalikele koosolekutele kutsutud ja seal osalenud isikute nimekirjad ning selliste koosolekute protokollid avaldatakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | otsustab, et erikomisjonile edastatud konfidentsiaalseid dokumente hinnatakse vastavalt menetlusele, mis on sätestatud kodukorra artiklis 210a; otsustab lisaks, et kõnealust teavet kasutatakse ainult erikomisjoni lõppraporti koostamise eesmärgil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | otsustab, et vastavalt kodukorra artikli 199 lõikele 1 kuulub erikomisjoni 30 liiget; |
| --- | --- |

7.

| 8. | otsustab, et erikomisjoni ametiaeg on üheksa kuud, välja arvatud juhul, kui parlament seda enne tähtaja möödumist pikendab, ning et ametiaeg algab avakoosoleku kuupäevast; otsustab, et erikomisjon esitab parlamendile lõppraporti, mis sisaldab faktilisi järeldusi ja soovitusi vajalike meetmete ja algatuste kohta. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 127.

(3)  ELT L 173, 30.6.2016, lk 52.

(4)  ELT L 208, 2.8.2016, lk 1.

(5)  ELT L 333, 15.12.2017, lk 10.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0119.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0395.

(8)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008 ohtlike ainete liigitamise, märgistamise ja pakendamise kohta, millega muudetakse ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/76

---

P8_TA(2018)0023

Asukohapõhine tõkestus ja muul viisil diskrimineerimine kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb siseturul asukohapõhist piiramist ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 463/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0289), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0289),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0192/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0172/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja L-osas koos seadusandliku akti lõpliku tekstiga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0152

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb siseturul toimuvat põhjendamatut asukohapõhist tõkestust ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2006/2004 ja (EL) 2017/2394 ning direktiivi 2009/22/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/302) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon võtab teadmiseks Euroopa Parlamendis ja nõukogus kokku lepitud artikli 9 teksti.

Ilma et see piiraks asutamislepingust tulenevat komisjoni algatusõigust, soovib komisjon sellega seoses kinnitada, et kooskõlas artikliga 9 hindab ta kõnealuse määruse esimese hindamise raames, mis peab toimuma kahe aasta jooksul alates määruse jõustumisest, põhjalikult seda, kuidas määrust on rakendatud ning kuidas see on kaasa aidanud siseturu tõhusale toimimisele. Hindamisel võtab komisjon arvesse tarbijate suurenevaid ootusi, eeskätt nende tarbijate puhul, kel puudub juurdepääs autoriõigusega kaitstud teenustele.

Hindamise osana viib komisjon läbi ka põhjaliku teostatavusanalüüsi ning määruse kohaldamisala muutmisest tulenevate võimalike kulude ja tulude analüüsi, eelkõige seoses võimalusega tühistada selliste elektrooniliselt osutatavate teenuste väljajätmine, mille peamine sisu on juurdepääsu võimaldamine autoriõigustega kaitstud teostele või muule artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud autoriõigustega kaitstud materjalile või nende kasutamine, kui kauplejal on asjaomaste territooriumide jaoks olemas vajalikud õigused, võttes nõuetekohaselt arvesse määruse kohaldamisala laiendamise tõenäolist mõju tarbijatele ja ettevõtjatele ning asjaomastele sektoritele terves Euroopa Liidus. Komisjon analüüsib samuti hoolikalt seda, kas muudes sektorites – sealhulgas nendes, mis ei ole direktiiviga 2006/123/EÜ hõlmatud ning mis ei kuulu ka määruse kohaldamisalasse vastavalt selle artikli 1 lõikele 3 (näiteks transpordi valdkonna teenused ja audiovisuaalteenused) – tuleks kaotada võimalikud allesjäänud põhjendamatud piirangud kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel.

Kui selle hindamise käigus jõuab komisjon järeldusele, et määruse kohaldamisala tuleb muuta, esitab komisjon hindamisele lisaks seadusandliku ettepaneku.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/79

---

P8_TA(2018)0024

Heitkoguste kulutõhus vähendamine ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavad investeeringud ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 463/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0337), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0337),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0190/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. detsembri 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. detsembri 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. aprilli 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. aprilli 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A8-0003/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 71, 24.2.2016, lk 57.

(2)  ELT C 240, 1.7.2016, lk 62.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 15. veebruaril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0035).

---

P8_TC1-COD(2015)0148

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2018/410) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUSED

Lineaarne vähendamistegur

ELi heitkogustega kauplemise süsteem (HKS) on ELi peamine vahend, mille abil saavutada ELi kliimaeesmärk hoida maailma keskmise temperatuuri tõusu oluliselt allpool 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, nagu on kokku lepitud ka Pariisi kokkuleppe kontekstis. Kooskõlas selle eesmärgiga ning kliima- ja energiapoliitika raamistikuga aastani 2030 on ELi HKSi läbivaatamine ja lineaarse vähendamisteguri suurendamine 1,74 %-lt 2,2 %-ni esimesed sammud ELi eesmärgi suunas vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks vähemalt 40 %. Komisjon tunnistab, et on vaja rohkem jõupingutusi ja suuremaid ambitsioone, saavutamaks ELi 2050. aasta kasvuhoonegaaside eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kooskõlas Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkidega. Kliima- ja energiaraamistikule 2030 lisatud mõjuhinnangus on öeldud, et sellisel tasemel ülempiir nõuab lineaarse vähendamisteguri edasist suurendamist kuni aastani 2050. Käesolevat direktiiv tulevikus läbi vaadates kohustub komisjon kaaluma lineaarse vähendamisteguri suurendamist, võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid, mis nõuavad liidu poliitika ja meetmete rangemaks muutmist.

Meretranspordi heitkogused

Komisjon võtab Euroopa Parlamendi ettepaneku teadmiseks. Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) teeb otsuse laevade kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise esialgse strateegia kohta eeldatavasti 2018. aasta aprillis. Komisjon hindab tulemust kiiresti ja annab sellest teada, käsitledes eelkõige heitkoguste vähendamise eesmärke ja võimalikke meetmeid nende saavutamiseks, sh nende meetmete vastuvõtmise ajakava. Seejuures kaalub ta, missugused edasised sammud on asjakohased, et tagada sektori õiglane panus, ja käsitleb ka parlamendi ettepanekut edasiseks tegutsemiseks. Mis puudutab uusi seadusandlikke meetmeid meretranspordi tekitatava kasvuhoonegaaside heite valdkonnas, võtab komisjon Euroopa Parlamendi vastuvõetud muudatusettepanekuid nõuetekohaselt arvesse.

Õiglane üleminek söetööstus- ja CO2-mahukates piirkondades

Komisjon kinnitab veel kord oma kohustust töötada välja algatus, et pakkuda õiglaseks üleminekuks asjaomaste liikmesriikide söetööstus- ja CO2-mahukates piirkondades vajadusest lähtuvat toetust.

Selleks teeb ta koostööd nende piirkondade sidusrühmadega, et pakkuda suuniseid, eelkõige juurdepääsuks asjakohastele fondidele ja programmidele ja nende kasutamiseks, ning ärgitada heade tavade vahetamist, sh arutelusid tööstuse tegevuskavade ja ümberõppe vajaduste teemal.

Süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine

Komisjon võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi ettepaneku vabastada ELI HKSi kohasest tagastamiskohustusest heitkogused, mis on tõendatult kogutud ja kasutatud, nii et süsinikdioksiidi püsiv sidumine on tagatud. Sellised tehnoloogiad ei ole praegu piisavalt arenenud, et teha otsus nende tulevase regulatiivse käsitlemise kohta. Arvestades süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogiate potentsiaali, kohustub komisjon järgmisel kauplemisperioodil nende regulatiivset käsitlemist vaagima, et teha kindlaks, kas direktiivi edasise läbivaatamise ajaks oleks asjakohane regulatiivset käsitlemist muuta. Sellega seoses pöörab komisjon tähelepanu selliste tehnoloogiate potentsiaalile aidata heitkoguseid märkimisväärselt vähendada, ohustamata seejuures ELi HKSi keskkonnaalast terviklikkust.

---

Kolmapäev, 7. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/82

---

P8_TA(2018)0028

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: kahe delegeeritud määruse kohaldamise alguskuupäevad

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 20. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/2358 ja delegeeritud määrust (EL) 2017/2359 nende kohaldamise alguskuupäeva osas (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

(2018/C 463/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)08681) (edaspidi „muutev delegeeritud määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)08681) (edaspidi „muutev delegeeritud määrus“),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 24. jaanuari 2018. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 24. jaanuari 2018. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (1), eriti selle artikli 25 lõiget 2, artikli 28 lõiget 4, artikli 29 lõikeid 4 ja 5, artikli 30 lõiget 6 ja artikli 39 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (1), eriti selle artikli 25 lõiget 2, artikli 28 lõiget 4, artikli 29 lõikeid 4 ja 5, artikli 30 lõiget 6 ja artikli 39 lõiget 5,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 6. veebruaril 2018, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 6. veebruaril 2018, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et muutvat delegeeritud määrust tuleks kohaldada enne 23. veebruari 2018, mis on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2358 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2359 (edaspidi „kaks delegeeritud määrust“) jõustumiskuupäev, ning kui Euroopa Parlament kasutaks ära kogu ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi, võiks see tuua kaasa kahe delegeeritud määruse jõustumise enne direktiivi (EL) 2016/97 (edaspidi „kindlustustoodete turustamise direktiiv“) kohaldamise muudetud alguskuupäeva, milleks on 1. oktoober 2018, nagu komisjon on välja pakkunud ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/97 seoses liikmesriikide ülevõtmismeetmete kohaldamise kuupäevaga (COM(2017)0792); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et muutvat delegeeritud määrust tuleks kohaldada enne 23. veebruari 2018, mis on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2358 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2359 (edaspidi „kaks delegeeritud määrust“) jõustumiskuupäev, ning kui Euroopa Parlament kasutaks ära kogu ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi, võiks see tuua kaasa kahe delegeeritud määruse jõustumise enne direktiivi (EL) 2016/97 (edaspidi „kindlustustoodete turustamise direktiiv“) kohaldamise muudetud alguskuupäeva, milleks on 1. oktoober 2018, nagu komisjon on välja pakkunud ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/97 seoses liikmesriikide ülevõtmismeetmete kohaldamise kuupäevaga (COM(2017)0792);

| B. | arvestades, et muutva delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks ühitada kahe delegeeritud määruse kohaldamise alguskuupäevad kindlustustoodete turustamise direktiivi kohaldamise muudetud alguskuupäevaga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et muutva delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks ühitada kahe delegeeritud määruse kohaldamise alguskuupäevad kindlustustoodete turustamise direktiivi kohaldamise muudetud alguskuupäevaga;

| C. | arvestades, et see vastab Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta otsustele (2) mitte esitada vastuväiteid kahele delegeeritud määrusele, milles ta taotleb, et komisjon hindaks, kas kindlustustoodete turustamise direktiivi kohaldamise alguskuupäeva võiks nihutada 1. oktoobrile 2018; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et see vastab Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta otsustele (2) mitte esitada vastuväiteid kahele delegeeritud määrusele, milles ta taotleb, et komisjon hindaks, kas kindlustustoodete turustamise direktiivi kohaldamise alguskuupäeva võiks nihutada 1. oktoobrile 2018;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole muutvale delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 26, 2.2.2016, lk 19.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0404 ja P8_TA(2017)0405.

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/83

---

P8_TA(2018)0029

Euroopa Parlamendi koosseis

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

(2018/C 463/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõiget 2,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artiklit 10 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 10 (1),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva Euroopa Liidu õiguse reformimise kohta ja sellele lisatud ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva Euroopa Liidu õiguse reformimise kohta ja sellele lisatud ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta otsust 2013/312/EL Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta otsust 2013/312/EL Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (4),

| — | võttes arvesse 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkulepet;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 45, 52 ja 84, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 45, 52 ja 84,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A8-0007/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi koosseis peab vastama ELi lepingu artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt liidu kodanike esindajate arv ei ole suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president, kodanike esindatus on kahanevalt proportsionaalne, alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ja ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi koosseis peab vastama ELi lepingu artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt liidu kodanike esindajate arv ei ole suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president, kodanike esindatus on kahanevalt proportsionaalne, alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ja ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha;

| B. | arvestades, et ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et Euroopa Parlament koosneb liidu kodanike esindajatest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et Euroopa Parlament koosneb liidu kodanike esindajatest;

| C. | arvestades, et ELi leping ja Euroopa Liidu toimimise leping rõhutavad kodanike võrdõiguslikkuse ja liidu institutsioonide poolt võrdse kohtlemise tähtsust; arvestades, et on oluline tagada võrdsem esindatus, et suurendada Euroopa Parlamendi kui liidu kodanikke esindava seadusandliku organi legitiimsust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi leping ja Euroopa Liidu toimimise leping rõhutavad kodanike võrdõiguslikkuse ja liidu institutsioonide poolt võrdse kohtlemise tähtsust; arvestades, et on oluline tagada võrdsem esindatus, et suurendada Euroopa Parlamendi kui liidu kodanikke esindava seadusandliku organi legitiimsust;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on läbi vaadanud mitu tema tellitud ja talle esitatud ettepanekut matemaatilistel valemitel põhineva alalise kohtade jaotamise süsteemi kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on läbi vaadanud mitu tema tellitud ja talle esitatud ettepanekut matemaatilistel valemitel põhineva alalise kohtade jaotamise süsteemi kohta;

| E. | arvestades, et Ühendkuningriigi valitsus teatas 29. märtsil 2017 kooskõlas ELi lepingu artikli 50 lõikega 2 Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest Euroopa Liidust lahkuda, ning arvestades, et läbirääkimiste ja väljaastumislepingu sõlmimise kaheaastane tähtaeg lõpeb 29. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ühendkuningriigi valitsus teatas 29. märtsil 2017 kooskõlas ELi lepingu artikli 50 lõikega 2 Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest Euroopa Liidust lahkuda, ning arvestades, et läbirääkimiste ja väljaastumislepingu sõlmimise kaheaastane tähtaeg lõpeb 29. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada;

| F. | arvestades, et kui praegune õiguslik olukord ei muutu, ei ole Ühendkuningriik enam järgmiste, 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste ajal Euroopa Liidu liige; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kui praegune õiguslik olukord ei muutu, ei ole Ühendkuningriik enam järgmiste, 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste ajal Euroopa Liidu liige;

| G. | arvestades, et mitu liikmesriiki on viimasel ajal väljendanud toetust ühise valimisringkonna loomisele alates 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistest; arvestades, et ühise valimisringkonna loomise eeltingimus on Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti muutmine, mis tuleks vastu võtta vähemalt aasta enne Euroopa Parlamendi valimisi, nagu on ette nähtud Veneetsia komisjoni koostatud hea valimistava eeskirjas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitu liikmesriiki on viimasel ajal väljendanud toetust ühise valimisringkonna loomisele alates 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistest; arvestades, et ühise valimisringkonna loomise eeltingimus on Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti muutmine, mis tuleks vastu võtta vähemalt aasta enne Euroopa Parlamendi valimisi, nagu on ette nähtud Veneetsia komisjoni koostatud hea valimistava eeskirjas;

| H. | arvestades, et oma 11. novembri 2015. aasta ettepanekus võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti, nõudis Euroopa Parlament kohustusliku künnise kehtestamist ühe valimisringkonnaga liikmesriikides ning nimekirjasüsteemi kasutavates valimisringkondades, kus on rohkem kui teatav arv kohti; on seisukohal, et künnis tuleb kehtestada, võttes arvesse uut kohtade jaotust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oma 11. novembri 2015. aasta ettepanekus võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti, nõudis Euroopa Parlament kohustusliku künnise kehtestamist ühe valimisringkonnaga liikmesriikides ning nimekirjasüsteemi kasutavates valimisringkondades, kus on rohkem kui teatav arv kohti; on seisukohal, et künnis tuleb kehtestada, võttes arvesse uut kohtade jaotust;

| 1. | märgib, et Euroopa Ülemkogu otsusega 2013/312/EL kehtestatud praegune kohtade jaotus Euroopa Parlamendis kehtib ainult parlamendi 2014.–2019. aasta ametiaja kohta; rõhutab seetõttu, et on vaja uut otsust Euroopa Parlamendi koosseisu kohta parlamendi 2019.–2024. aasta ametiajal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tõdeb, et praegune kohtade jaotus on mitmel juhul vastuolus kahaneva proportsionaalsuse põhimõttega, mistõttu tuleb Euroopa Parlamendi koosseisu alates 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistest korrigeerida; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tõdeb, et mitu liikmesriiki on seisukohal, et Euroopa Parlamendi kohtade jaotuse otsustamisel tuleb arvesse võtta nõukogu hääletussüsteemi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kuigi matemaatilistel valemitel on edaspidise kohtade jaotuse alalise süsteemi alusena suur potentsiaal, ei saa Euroopa Parlament praegu poliitilistel põhjustel alalist süsteemi välja pakkuda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tõdeb, et kui praegune õiguslik olukord ei muutu, ei ole Ühendkuningriik enam järgmiste, 2019. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste ajal Euroopa Liidu liige; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb ettepaneku, et ELi lepingu artiklis 14 sätestatud kriteeriumidele vastavat uut kohtade jaotust parlamendis hakataks kohaldama alates järgmistest, 2019. aastal toimuvatest Euroopa Parlamendi valimistest; on seisukohal, et kui eespool nimetatud õiguslik olukord seoses Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisega muutub, peaks parlamendi 2014.–2019. aasta ametiajal kohaldatud kohtade jaotus kehtima seni, kuni Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust on jõustunud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisel vabaks jäävad kohad hõlbustavad parlamendi uue kohtade jaotuse vastuvõtmist kooskõlas kahaneva proportsionaalsuse põhimõttega; rõhutab ka seda, et kavandatav uus kohtade jaotus võimaldab parlamendi koosseisu vähendada; märgib, et ainult väiksest osast Ühendkuningriigist vabaks jäävatest kohtadest piisab, et tagada kõigi liikmesriikide kohtade allesjäämine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et parlamendi koosseisu vähendamisel tekib hulk kohti, mida saaks kasutada liidu võimaliku tulevase laienemise korral; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et suure reede kokkuleppe kohaselt on Põhja-Iirimaa elanikel võõrandamatu õigus omada Briti või Iiri kodakondsust või mõlemat ning õigus Iiri kodakondsusele annab ka õiguse liidu kodakondsusele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et aluslepingutes esitatud määratluse kohaselt põhineb kahanev proportsionaalsus kohtade arvul liikmesriigi kohta, mitte kandidaatide kodakondsusel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub nõukogul Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti läbivaatamise kiiresti lõpule viia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti reformimine, mille kohta Euroopa Parlament ettepaneku esitas, rõhutab valimiste üleeuroopalist olemust ja edastab positiivse sõnumi Euroopa projekti tuleviku kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et kavandatav kohtade jaotus, mis rajaneb aluslepingute põhimõtetel, loob tugeva aluse edaspidi kohtade jaotuse määramiseks kasutatavale meetodile, mis järgib ELi lepingu artikli 14 kriteeriume, eelkõige kahaneva proportsionaalsuse põhimõtet, ning on õiglane, läbipaistev, objektiivne, viimaseid demograafilisi muutusi arvestav ja Euroopa kodanikele arusaadav; |
| --- | --- |

13.

| 14. | esitab ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 sätestatud algatusõiguse alusel Euroopa Ülemkogule juuresoleva ettepaneku võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta; rõhutab, et see parlamendi nõusolekut eeldav otsus tuleb vastu võtta viivitamata, et liikmesriigid saaksid aegsasti kehtestada vajalikud riigisisesed meetmed Euroopa Parlamendi valimiste korraldamiseks 2019.–2024. aasta ametiajaks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja sellele lisatud ettepanek võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus ning eespool nimetatud põhiseaduskomisjoni raport Euroopa Ülemkogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Selles artiklis on sätestatud, et „kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis“.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0082.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0395.

(4)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 57.

---

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI LISA

Ettepanek võtta vastu

EUROOPA ÜLEMKOGU OTSUS

Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta

EUROOPA ÜLEMKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 14 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 esimene lõik sätestab kriteeriumid Euroopa Parlamendi koosseisu kohta. Selle kohaselt ei ole liidu kodanike esindajate arv suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president, kodanike esindatus on kahanevalt proportsionaalne, alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ja ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 esimene lõik sätestab kriteeriumid Euroopa Parlamendi koosseisu kohta. Selle kohaselt ei ole liidu kodanike esindajate arv suurem kui seitsesada viiskümmend, millele lisandub president, kodanike esindatus on kahanevalt proportsionaalne, alammääraks on kuus liiget liikmesriigi kohta ja ükski liikmesriik ei saa üle üheksakümne kuue koha.

| (2) | Euroopa Liidu lepingu artikkel 10 sätestab muu hulgas, et liit toimib esindusdemokraatia alusel, kusjuures kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis ning liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes ise annavad demokraatlikult aru kas oma riigi parlamendile või kodanikele. Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõiget 2, mis käsitleb Euroopa Parlamendi koosseisu, kohaldatakse seega aluslepingutes sätestatud laiemas institutsioonilises raamistikus, mis hõlmab ka sätteid nõukogus otsuste tegemise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingu artikkel 10 sätestab muu hulgas, et liit toimib esindusdemokraatia alusel, kusjuures kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis ning liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes ise annavad demokraatlikult aru kas oma riigi parlamendile või kodanikele. Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõiget 2, mis käsitleb Euroopa Parlamendi koosseisu, kohaldatakse seega aluslepingutes sätestatud laiemas institutsioonilises raamistikus, mis hõlmab ka sätteid nõukogus otsuste tegemise kohta.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 sätete kohaldamisel järgitakse järgmisi põhimõtteid:

| — | kohtade jaotamisel Euroopa Parlamendis kasutatakse täiel määral Euroopa Liidu lepingus kindlaks määratud minimaalset ja maksimaalset arvu liikmesriigi kohta, et kajastada võimalikult täpselt iga liikmesriigi rahvaarvu; |
| --- | --- |

—

kohtade jaotamisel Euroopa Parlamendis kasutatakse täiel määral Euroopa Liidu lepingus kindlaks määratud minimaalset ja maksimaalset arvu liikmesriigi kohta, et kajastada võimalikult täpselt iga liikmesriigi rahvaarvu;

| — | kahaneva proportsionaalsuse põhimõte määratletakse järgmiselt: iga liikmesriigi rahvaarvu ja parlamendi kohtade arvu vaheline suhe enne täisarvuni ümardamist erineb olenevalt rahvaarvust nii, et suurema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige esindab suuremat arvu kodanikke kui väiksema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige ja vastupidi, mida suurem on liikmesriigi rahvaarv, seda suuremale arvule kohtadele tal on õigus; |
| --- | --- |

—

kahaneva proportsionaalsuse põhimõte määratletakse järgmiselt: iga liikmesriigi rahvaarvu ja parlamendi kohtade arvu vaheline suhe enne täisarvuni ümardamist erineb olenevalt rahvaarvust nii, et suurema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige esindab suuremat arvu kodanikke kui väiksema rahvaarvuga liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liige ja vastupidi, mida suurem on liikmesriigi rahvaarv, seda suuremale arvule kohtadele tal on õigus;

| — | kohtade jaotus kajastab liikmesriikide demograafilisi muutusi. |
| --- | --- |

—

kohtade jaotus kajastab liikmesriikide demograafilisi muutusi.

Artikkel 2

Liikmesriigi elanike üldarvu arvutab komisjon (Eurostat) liikmesriikide esitatud värskeimate andmete alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1260/2013 (1) kehtestatud meetodile.

Artikkel 3

1.   Ametiajaks 2019–2024 igast liikmesriigist Euroopa Parlamenti valitavate esindajate arv on järgmine:

| Belgia | 21 |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 17 |
| Tšehhi Vabariik | 21 |
| Taani | 14 |
| Saksamaa | 96 |
| Eesti | 7 |
| Iirimaa | 13 |
| Kreeka | 21 |
| Hispaania | 59 |
| Prantsusmaa | 79 |
| Horvaatia | 12 |
| Itaalia | 76 |
| Küpros | 6 |
| Läti | 8 |
| Leedu | 11 |
| Luksemburg | 6 |
| Ungari | 21 |
| Malta | 6 |
| Madalmaad | 29 |
| Austria | 19 |
| Poola | 52 |
| Portugal | 21 |
| Rumeenia | 33 |
| Sloveenia | 8 |
| Slovakkia | 14 |
| Soome | 14 |
| Rootsi | 21 |

Belgia

21

Bulgaaria

17

Tšehhi Vabariik

21

Taani

14

Saksamaa

96

Eesti

7

Iirimaa

13

Kreeka

21

Hispaania

59

Prantsusmaa

79

Horvaatia

12

Itaalia

76

Küpros

6

Läti

8

Leedu

11

Luksemburg

6

Ungari

21

Malta

6

Madalmaad

29

Austria

19

Poola

52

Portugal

21

Rumeenia

33

Sloveenia

8

Slovakkia

14

Soome

14

Rootsi

21

2.   Kui Ühendkuningriik on parlamendi 2019.–2024. aasta ametiaja alguses veel Euroopa Liidu liikmesriik, on igast liikmesriigist Euroopa Parlamenti valitavate esindajate arv selline, nagu on sätestatud Euroopa Ülemkogu otsuse 2013/312/EL (2) artiklis 3, kuni Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust on jõustunud.

Kui Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust jõustub, on igast liikmesriigist Euroopa Parlamenti valitavate esindajate arv selline, nagu on näidatud käesoleva artikli lõikes 1.

Kõik Euroopa Parlamenti valitud esindajad, kes asuvad täitma käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus määratud kohtade arvu vahest tulenevalt lisandunud kohti, astuvad parlamendis ametisse ühel ajal.

Artikkel 4

Euroopa Parlament esitab piisavalt aegsasti enne parlamendi 2024.–2029. aasta ametiaja algust kooskõlas ELi lepingu artikli 14 lõikega 2 Euroopa Ülemkogule ettepaneku uue kohtade jaotuse kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Koostatud ...

Euroopa Ülemkogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1260/2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta (ELT L 330, 10.12.2013, lk 39).

1

(2)  Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta otsus 2013/312/EL Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (ELT L 181, 29.6.2013, lk 57).

2

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/89

---

P8_TA(2018)0030

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta otsus Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2017/2233(ACI))

(2018/C 463/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 5. oktoobri 2017. aasta otsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 5. oktoobri 2017. aasta otsust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi kirjavahetust, eelkõige komisjoni presidendi 2. oktoobri 2017. aasta kirja, milles ta nõustub parlamendi presidendi 7. septembril 2017. aastal esitatud sõnastusettepanekutega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi kirjavahetust, eelkõige komisjoni presidendi 2. oktoobri 2017. aasta kirja, milles ta nõustub parlamendi presidendi 7. septembril 2017. aastal esitatud sõnastusettepanekutega,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (1) ning selle kohta esitatud muudatusettepanekute projekte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (1) ning selle kohta esitatud muudatusettepanekute projekte,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 17 lõikeid 3 ja 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 245, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 17 lõikeid 3 ja 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 245,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 295, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 295,

| — | võttes arvesse komisjoni 2017. aasta tööprogrammi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2017. aasta tööprogrammi (2),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva Euroopa Liidu õiguse reformimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva Euroopa Liidu õiguse reformimise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni volinike huvide deklaratsioone käsitlevate suuniste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni volinike huvide deklaratsioone käsitlevate suuniste kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (5),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2017. aasta otsuse eelnõu Euroopa Komisjoni liikmete käitumisjuhendi kohta ning eriti selle artiklit 10, mis käsitleb ametiaja kestel Euroopa poliitikas osalemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2017. aasta otsuse eelnõu Euroopa Komisjoni liikmete käitumisjuhendi kohta ning eriti selle artiklit 10, mis käsitleb ametiaja kestel Euroopa poliitikas osalemist,

| — | võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi uuringut pealkirjaga „Volinike käitumisjuhend – tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine“ (The Code of Conduct for Commissioners – improving effectiveness and efficiency), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi uuringut pealkirjaga „Volinike käitumisjuhend – tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine“ (The Code of Conduct for Commissioners – improving effectiveness and efficiency),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 140 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 140 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A8-0006/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A8-0006/2018),

| A. | arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõikes 1 on sätestatud, et liit toimib esindusdemokraatia alusel, ja arvestades, et komisjonil kui liidu täitevvõimu kandjal on liidu toimimises otsustav osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõikes 1 on sätestatud, et liit toimib esindusdemokraatia alusel, ja arvestades, et komisjonil kui liidu täitevvõimu kandjal on liidu toimimises otsustav osa;

| B. | arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõikega 3 ja artikliga 11 antakse liidu kodanikele õigus osaleda liidu demokraatias; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõikega 3 ja artikliga 11 antakse liidu kodanikele õigus osaleda liidu demokraatias;

| C. | arvestades, et ELi lepingu artikli 17 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu, komisjoni liikmed valitakse nende üldise asjatundlikkuse ning Euroopa asjadesse pühendumuse alusel isikute hulgast, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, ning nad ei taotle ega saa juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt või asutuselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lepingu artikli 17 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu, komisjoni liikmed valitakse nende üldise asjatundlikkuse ning Euroopa asjadesse pühendumuse alusel isikute hulgast, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, ning nad ei taotle ega saa juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt või asutuselt;

| D. | arvestades, et muudatusettepanekute projektide eesmärk on rakendada demokraatlikke põhimõtteid komisjoni presidendi valimisel, mis toimub vastavalt ELi lepingu artikli 17 lõikele 7; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et muudatusettepanekute projektide eesmärk on rakendada demokraatlikke põhimõtteid komisjoni presidendi valimisel, mis toimub vastavalt ELi lepingu artikli 17 lõikele 7;

| E. | arvestades, et muudatusettepanekute projektide kohaselt on komisjoni liikmetel võimalik kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, ilma et nad peaksid ametist tagasi astuma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et muudatusettepanekute projektide kohaselt on komisjoni liikmetel võimalik kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, ilma et nad peaksid ametist tagasi astuma;

| F. | arvestades, et liikmesriikides levinud tava kohaselt saavad valitsuse liikmed kandideerida riigi parlamendi valimistel, ilma et nad peaksid ametist tagasi astuma; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikides levinud tava kohaselt saavad valitsuse liikmed kandideerida riigi parlamendi valimistel, ilma et nad peaksid ametist tagasi astuma;

| G. | arvestades, et muudatusettepanekute projektide kohaselt on Euroopa tasandi erakondadel õigus nimetada komisjoni liikmeid ka oma esikandidaatideks („Spitzenkandidaten“) komisjoni presidendi ametikohale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et muudatusettepanekute projektide kohaselt on Euroopa tasandi erakondadel õigus nimetada komisjoni liikmeid ka oma esikandidaatideks („Spitzenkandidaten“) komisjoni presidendi ametikohale;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament on oma ettepanekus Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti (7) läbivaatamise kohta juba väljendanud toetust esikandidaatide protsessile, mis on selgelt sätestatud aluslepingus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament on oma ettepanekus Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti (7) läbivaatamise kohta juba väljendanud toetust esikandidaatide protsessile, mis on selgelt sätestatud aluslepingus;

| I. | arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõike 4 kohaselt aitavad Euroopa tasandi erakonnad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele, ning arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõikega 3 ja artikli 11 lõikega 1 laiendatakse seda kodanikele ja esindusühendustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõike 4 kohaselt aitavad Euroopa tasandi erakonnad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele, ning arvestades, et ELi lepingu artikli 10 lõikega 3 ja artikli 11 lõikega 1 laiendatakse seda kodanikele ja esindusühendustele;

| J. | arvestades, et muudatusettepanekute projektides nähakse ette ka vajalikud kaitsemeetmed läbipaistvuse, erapooletuse, konfidentsiaalsuse ja kollegiaalsuse tagamiseks, mis kõik kehtivad edasi valimiskampaanias osalevate komisjoni liikmete suhtes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et muudatusettepanekute projektides nähakse ette ka vajalikud kaitsemeetmed läbipaistvuse, erapooletuse, konfidentsiaalsuse ja kollegiaalsuse tagamiseks, mis kõik kehtivad edasi valimiskampaanias osalevate komisjoni liikmete suhtes;

| K. | arvestades, et muudatusettepanekute projektides kohustatakse komisjoni presidenti teavitama Euroopa Parlamenti meetmetest, mida võetakse ELi toimimise lepingu artiklis 245 ja Euroopa Komisjoni liikmete käitumisjuhendis osutatud sõltumatuse, aususe ja diskreetsuse põhimõtete järgimise tagamiseks, kui komisjoni liikmed osalevad kandidaatidena Euroopa Parlamendi valimiste kampaanias; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et muudatusettepanekute projektides kohustatakse komisjoni presidenti teavitama Euroopa Parlamenti meetmetest, mida võetakse ELi toimimise lepingu artiklis 245 ja Euroopa Komisjoni liikmete käitumisjuhendis osutatud sõltumatuse, aususe ja diskreetsuse põhimõtete järgimise tagamiseks, kui komisjoni liikmed osalevad kandidaatidena Euroopa Parlamendi valimiste kampaanias;

| L. | arvestades, et muudatusettepanekute projektides sätestatakse nõue, et komisjoni liikmed ei tohi valmiskampaaniaga seotud tegevuseks kasutada komisjoni töötajaid ega materiaalseid vahendeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et muudatusettepanekute projektides sätestatakse nõue, et komisjoni liikmed ei tohi valmiskampaaniaga seotud tegevuseks kasutada komisjoni töötajaid ega materiaalseid vahendeid;

| 1. | tuletab meelde, et komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepaneku põhjal, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi ja pärast asjakohaseid konsultatsioone, ning seetõttu peavad Euroopa tasandi erakonnad esitama oma esikandidaadid („Spitzenkandidaten“), nagu tehti 2014. aastal, et anda Euroopa kodanikele Euroopa Parlamendi valimistel võimalus otsustada, keda nende hulgast valida komisjoni presidendiks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et esikandidaatide protsess peegeldab aluslepingutes ette nähtud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelist tasakaalu; rõhutab lisaks, et see täiendav samm liidu parlamentaarse mõõtme tugevdamisel on põhimõte, mida ei saa ümber lükata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kui Euroopa Ülemkogu esikandidaatide protsessi ei järgi, riskib ta ka esitada Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks komisjoni presidendi kandidaadi, keda ei toeta parlamendis piisav enamus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hoiatab, et Euroopa Parlament on valmis komisjoni presidendi ametissenimetamise menetluses lükkama tagasi iga kandidaadi, kes enne Euroopa Parlamendi valimisi ei olnud nimetatud esikandidaadiks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et esikandidaatide protsess aitab suurendada ka läbipaistvust, kuna komisjoni presidendi kandidaadid tehakse teatavaks enne Euroopa Parlamendi valimisi, mitte pärast neid, nagu on olnud tavaks varem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et esikandidaatide protsess aitab suurendada eurooplaste poliitilist teadlikkust enne Euroopa Parlamendi valimisi ning tugevdab nii parlamendi kui ka komisjoni poliitilist legitiimsust, sidudes mõlema valimised otsesemalt valijate otsusega; tunnistab seetõttu, et esikandidaadi põhimõttel on oluline lisaväärtus komisjoni poliitilise olemuse tugevdamise seisukohast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on arvamusel, et komisjoni poliitiline legitiimsus suureneks veelgi, kui komisjoni liikmeteks nimetataks rohkem Euroopa Parlamenti valitud liikmeid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et kõik peamised Euroopa tasandi erakonnad võtsid esikandidaatide protsessi enne 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi omaks ja nimetasid oma kandidaadi komisjoni presidendi ametikohale ning kandidaatide vahel toimusid avalikud arutelud, millega loodi põhiseaduslik ja poliitiline tava, mis peegeldab aluslepingutes ette nähtud institutsioonidevahelist tasakaalu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab 2014. aasta esikandidaatide protsessi edukaks ning rõhutab, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised annavad võimaluse selle tava kasutamist tugevdada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | julgustab Euroopa tasandi erakondi nimetama oma esikandidaate avatud, läbipaistva ja demokraatliku konkursi kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et muudatusettepanekute projektid on kooskõlas ELi lepingu artikli 10 lõikega 1 ja artikli 17 lõikega 7, ning tunnustab neid komisjoni presidendi demokraatliku valimise protsessi tugevdava tegurina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks, et jõustus läbivaadatud Euroopa Komisjoni liikmete käitumisjuhend, mille eesmärk on täpsustada komisjoni liikmete ametisiseseid ja -väliseid kohustusi; tuletab meelde Euroopa Parlamendi juba väljendatud seisukohti, mis käsitlevad muu hulgas komisjoni endiste liikmete suhtes kohaldatavat ooteaega pärast ametist lahkumist, läbipaistvust, sõltumatu eetikakomitee ametissenimetamist ja osalemist Euroopa valimiskampaaniates; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab oluliseks näha komisjoni liikmete käitumisjuhendis ette ranged läbipaistvuse, erapooletuse ja kaitsemeetmete standardid, et vältida valimiskampaanias osalevate komisjoni liikmete võimalikke huvide konflikte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab eelkõige meelde oma nõudmist, et komisjoni endiste liikmete suhtes kohaldataks pärast ametist lahkumist kolmeaastaset ooteaega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiidab heaks käesoleva otsuse lisas esitatud muudatusettepanekud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos komisjoni presidendiga muudatusettepanekutele alla ja korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisaga komisjonile ning teavitamise eesmärgil nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(2)  Komisjoni 25. oktoobri 2016. aasta teatis „Komisjoni 2017. aasta tööprogramm. Luues Euroopat, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi“ (COM(2016)0710).

(3)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 7.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0477.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0049.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0358.

(7)  Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt, mis on lisatud nõukogu otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (EÜT L 278, 8.10.1976, lk 1) ning mida on muudetud nõukogu otsusega 93/81/Euratom, ESTÜ, EMÜ (EÜT L 33, 9.2.1993, lk 15) ja nõukogu otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (EÜT L 283, 21.10.2002, lk 1).

---

LISA

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni kokkulepe, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punkti 4

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub kokkuleppega, mis on avaldatud 17. veebruaril 2018, ELT L 45, lk 46).

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/93

---

P8_TA(2018)0031

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamine Portugaliga *

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugalis (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 463/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13308/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13308/2017),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0419/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0419/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0017/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0017/2018),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

Neljapäev, 8. veebruar 2018

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/94

---

P8_TA(2018)0037

Välistegevuse tagatisfond ***I

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 463/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0582),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 209 ja 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0374/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 209 ja 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0374/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 1. detsembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 1. detsembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0132/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0132/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0274

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/409) lõplikule kujule).

---

| 21.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 463/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 463/95

---

P8_TA(2018)0038

ELi tagatis Euroopa Investeerimispangale liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks ***I

Euroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 463/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0583),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 209 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0376/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 209 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0376/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule otsuse nr 466/2014/EL kohaldamise vahehindamise kohta seoses ELi tagatisega Euroopa Investeerimispangale liiduväliseid investeerimisprojekte toetavatest rahastamistehingutest tekkida võiva kahju korral (COM(2016)0584), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule otsuse nr 466/2014/EL kohaldamise vahehindamise kohta seoses ELi tagatisega Euroopa Investeerimispangale liiduväliseid investeerimisprojekte toetavatest rahastamistehingutest tekkida võiva kahju korral (COM(2016)0584),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 1. detsembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 1. detsembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A8-0135/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A8-0135/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0275

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. veebruaril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/..., millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2018/412) lõplikule kujule).

---