# Uradni list L 176/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 176 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 506. julij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 176

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 506. julij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 791/2007 z dne 21. maja 2007 o uvedbi sistema nadomestil za dodatne stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Azori, Madeira, Kanarski otoki ter Francoska Gvajana in Réunion | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 792/2007 z dne 5. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 793/2007 z dne 5. julija 2007 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v okviru tarifnih kvot za bike, krave in telice nekaterih alpskih in gorskih pasem, odprtih z Uredbo (ES) št. 659/2007 | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 794/2007 z dne 5. julija 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 795/2007 z dne 5. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 796/2007 z dne 5. julija 2007 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 797/2007 z dne 5. julija 2007 o izdaji izvoznih dovoljenj v vinskem sektorju | 16 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 798/2007 z dne 5. julija 2007 o prepovedi ribolova na atlantski sled v območju ICES VII g, VII h, VII j in VII k s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva | 17 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 791/2007 z dne 21. maja 2007 o uvedbi sistema nadomestil za dodatne stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Azori, Madeira, Kanarski otoki ter Francoska Gvajana in Réunion

1

Uredba Komisije (ES) št. 792/2007 z dne 5. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

5

Uredba Komisije (ES) št. 793/2007 z dne 5. julija 2007 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v okviru tarifnih kvot za bike, krave in telice nekaterih alpskih in gorskih pasem, odprtih z Uredbo (ES) št. 659/2007

7

Uredba Komisije (ES) št. 794/2007 z dne 5. julija 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007

8

Uredba Komisije (ES) št. 795/2007 z dne 5. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

9

Uredba Komisije (ES) št. 796/2007 z dne 5. julija 2007 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

12

Uredba Komisije (ES) št. 797/2007 z dne 5. julija 2007 o izdaji izvoznih dovoljenj v vinskem sektorju

16

*

Uredba Komisije (ES) št. 798/2007 z dne 5. julija 2007 o prepovedi ribolova na atlantski sled v območju ICES VII g, VII h, VII j in VII k s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

17

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/464/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 5. junija 2007 o razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti | 19 |
| | | 2007/465/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 5. junija 2007 o razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji | 21 |
| | | 2007/466/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 28. junija 2007 o imenovanju šestih švedskih članov in devetih švedskih nadomestnih članov Odbora regij | 23 |
| | | Komisija |
| | | 2007/467/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 28. junija 2007 o ustanovitvi strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo | 25 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/464/ES

*

Odločba Sveta z dne 5. junija 2007 o razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti

19

2007/465/ES

*

Odločba Sveta z dne 5. junija 2007 o razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji

21

2007/466/ES

*

Sklep Sveta z dne 28. junija 2007 o imenovanju šestih švedskih članov in devetih švedskih nadomestnih članov Odbora regij

23

Komisija

2007/467/ES

*

Sklep Komisije z dne 28. junija 2007 o ustanovitvi strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo

25

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2007/468/SZVP z dne 28. junija 2007 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 31 |
| | * | Skupno Stališče Sveta 2007/469/SZVP z dne 28. junija 2007 glede revizijske konference Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC) v letu 2008 | 39 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2007/468/SZVP z dne 28. junija 2007 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

31

*

Skupno Stališče Sveta 2007/469/SZVP z dne 28. junija 2007 glede revizijske konference Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC) v letu 2008

39

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 791/2007

z dne 21. maja 2007

o uvedbi sistema nadomestil za dodatne stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Azori, Madeira, Kanarski otoki ter Francoska Gvajana in Réunion

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 in člena 299(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ribiški sektor v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti se srečuje s težavami in zlasti z dodatnimi stroški pri trženju nekaterih ribiških proizvodov, ki so posledica posebnih omejitev, opredeljenih v členu 299(2) Pogodbe, in izhajajo zlasti iz stroškov prevoza v celinsko Evropo. |
| --- | --- |

(1)

Ribiški sektor v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti se srečuje s težavami in zlasti z dodatnimi stroški pri trženju nekaterih ribiških proizvodov, ki so posledica posebnih omejitev, opredeljenih v členu 299(2) Pogodbe, in izhajajo zlasti iz stroškov prevoza v celinsko Evropo.

| (2) | Da bi Komisija ohranila konkurenčnost nekaterih ribiških proizvodov glede na podobne proizvode iz drugih regij Skupnosti, je od leta 1992 uvedla ukrepe za nadomestila za takšne dodatne stroške v ribiškem sektorju. Ukrepi, ki veljajo za obdobje 2003–2006, so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2328/2003 (3). Na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru bi bilo treba leta 2007 nadaljevati ukrepe za nadomestilo dodatnih stroškov pri trženju nekaterih ribiških proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Da bi Komisija ohranila konkurenčnost nekaterih ribiških proizvodov glede na podobne proizvode iz drugih regij Skupnosti, je od leta 1992 uvedla ukrepe za nadomestila za takšne dodatne stroške v ribiškem sektorju. Ukrepi, ki veljajo za obdobje 2003–2006, so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2328/2003 (3). Na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru bi bilo treba leta 2007 nadaljevati ukrepe za nadomestilo dodatnih stroškov pri trženju nekaterih ribiških proizvodov.

| (3) | Zaradi različnih pogojev trženja v zadevnih najbolj oddaljenih regijah, nihanj v ulovu in staležih ter povpraševanja na trgu bi morale biti zadevne države članice tiste, ki določajo, kateri ribiški proizvodi so upravičeni do nadomestila, njihovo največjo količino in višino nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi različnih pogojev trženja v zadevnih najbolj oddaljenih regijah, nihanj v ulovu in staležih ter povpraševanja na trgu bi morale biti zadevne države članice tiste, ki določajo, kateri ribiški proizvodi so upravičeni do nadomestila, njihovo največjo količino in višino nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico.

| (4) | Države članice bi bilo treba pooblastiti za pripravo seznama in določitev količin zadevnih ribiških proizvodov ter višine nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Prav tako bi morale imeti pravico do prilagajanja svojih načrtov nadomestil, če to upravičujejo spremembe pogojev. |
| --- | --- |

(4)

Države članice bi bilo treba pooblastiti za pripravo seznama in določitev količin zadevnih ribiških proizvodov ter višine nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Prav tako bi morale imeti pravico do prilagajanja svojih načrtov nadomestil, če to upravičujejo spremembe pogojev.

| (5) | Države članice bi morale določiti višino nadomestila na ravni, ki omogoča ustrezno nadomestilo za dodatne stroške, ki so posledica posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij in izhajajo predvsem iz stroškov prevoza proizvodov v celinsko Evropo. Da bi se izognili čezmernim nadomestilom, bi morala biti njihova višina sorazmerna z dodatnimi stroški, kritimi iz pomoči, in ne sme v nobenem primeru presegati 100 % stroškov prevoza na evropsko celino in z njim povezanih stroškov. Zato bi bilo treba upoštevati tudi druge vrste javnih intervencij, ki vplivajo na višino dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(5)

Države članice bi morale določiti višino nadomestila na ravni, ki omogoča ustrezno nadomestilo za dodatne stroške, ki so posledica posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij in izhajajo predvsem iz stroškov prevoza proizvodov v celinsko Evropo. Da bi se izognili čezmernim nadomestilom, bi morala biti njihova višina sorazmerna z dodatnimi stroški, kritimi iz pomoči, in ne sme v nobenem primeru presegati 100 % stroškov prevoza na evropsko celino in z njim povezanih stroškov. Zato bi bilo treba upoštevati tudi druge vrste javnih intervencij, ki vplivajo na višino dodatnih stroškov.

| (6) | Za primerno doseganje ciljev te uredbe in zagotavljanje skladnosti s skupno ribiško politiko bi bilo treba pomoč omejiti na proizvode iz rib, ulovljenih in predelanih v skladu z njenimi pravili. |
| --- | --- |

(6)

Za primerno doseganje ciljev te uredbe in zagotavljanje skladnosti s skupno ribiško politiko bi bilo treba pomoč omejiti na proizvode iz rib, ulovljenih in predelanih v skladu z njenimi pravili.

| (7) | Da bi sistem nadomestil deloval učinkovito in pravilno, bi morale države članice prav tako zagotoviti, da so prejemniki pomoči gospodarsko uspešni ter da je izvajanje urejeno tako, da omogoča pravilno uporabo sistema. |
| --- | --- |

(7)

Da bi sistem nadomestil deloval učinkovito in pravilno, bi morale države članice prav tako zagotoviti, da so prejemniki pomoči gospodarsko uspešni ter da je izvajanje urejeno tako, da omogoča pravilno uporabo sistema.

| (8) | Da se omogoči ustrezno spremljanje sistema nadomestil, bi morale zadevne države članice predložiti letno poročilo o njegovem delovanju. |
| --- | --- |

(8)

Da se omogoči ustrezno spremljanje sistema nadomestil, bi morale zadevne države članice predložiti letno poročilo o njegovem delovanju.

| (9) | Da se omogoči sprejetje odločitve o nadaljevanju sistema nadomestil po letu 2013, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru pred koncem veljavnosti sistema pravočasno predložiti poročilo, ki temelji na neodvisni oceni. |
| --- | --- |

(9)

Da se omogoči sprejetje odločitve o nadaljevanju sistema nadomestil po letu 2013, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru pred koncem veljavnosti sistema pravočasno predložiti poročilo, ki temelji na neodvisni oceni.

| (10) | Izdatke Skupnosti, predvidene za sistem nadomestil, bi bilo treba izvajati v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada z neposrednim centraliziranim upravljanjem v skladu s členom 3(2)(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4). |
| --- | --- |

(10)

Izdatke Skupnosti, predvidene za sistem nadomestil, bi bilo treba izvajati v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada z neposrednim centraliziranim upravljanjem v skladu s členom 3(2)(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4).

| (11) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(11)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (12) | Za izvajanje neposrednega centraliziranega finančnega upravljanja bi bilo treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 2003/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil glede financiranja izdatkov v zvezi s skupno ureditvijo trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) (6) – |
| --- | --- |

(12)

Za izvajanje neposrednega centraliziranega finančnega upravljanja bi bilo treba uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 2003/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil glede financiranja izdatkov v zvezi s skupno ureditvijo trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) (6) –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba za obdobje 2007–2013 uvaja sistem za zagotavljanje nadomestila za dodatne stroške, ki jih imajo nosilci dejavnosti iz člena 3 pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz naslednjih najbolj oddaljenih regij zaradi posebne prikrajšanosti teh regij (v nadaljevanju „nadomestilo“):

| — | Azori, |
| --- | --- |

—

Azori,

| — | Madeira, |
| --- | --- |

—

Madeira,

| — | Kanarski otoki, |
| --- | --- |

—

Kanarski otoki,

| — | Francoska Gvajana, |
| --- | --- |

—

Francoska Gvajana,

| — | Réunion. |
| --- | --- |

—

Réunion.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporablja opredelitev pojma „ribiški proizvodi“ iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (7).

Člen 3

Nosilci dejavnosti

1.   Nadomestilo se izplačuje naslednjim nosilcem dejavnosti, ki imajo dodatne stroške pri trženju ribiških proizvodov:

| (a) | proizvajalcem; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalcem;

| (b) | lastnikom ali upravljavcem plovil, ki so registrirana v pristaniščih v regijah iz člena 1 in delujejo v teh regijah, ali združenjem takšnih upravljavcev; in |
| --- | --- |

(b)

lastnikom ali upravljavcem plovil, ki so registrirana v pristaniščih v regijah iz člena 1 in delujejo v teh regijah, ali združenjem takšnih upravljavcev; in

| (c) | nosilcem dejavnosti v sektorjih predelave in trženja ali združenjem takšnih nosilcev dejavnosti, ki imajo dodatne stroške pri trženju zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

nosilcem dejavnosti v sektorjih predelave in trženja ali združenjem takšnih nosilcev dejavnosti, ki imajo dodatne stroške pri trženju zadevnih proizvodov.

2.   Zadevne države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev gospodarske uspešnosti nosilcev dejavnosti, ki prejemajo nadomestilo.

Člen 4

Ribiški proizvodi, upravičeni do pomoči

1.   Vsaka zadevna država članica za svoje regije iz člena 1 določi seznam ribiških proizvodov, ki so upravičeni do nadomestila, in njihovo količino. Količine in seznam ribiških proizvodov se lahko razlikujejo med posameznimi regijami ene države članice.

2.   Pri oblikovanju seznama in količin iz odstavka 1 države članice upoštevajo vse pomembne dejavnike, zlasti potrebo po zagotavljanju, da nadomestilo ne poveča pritiska na biološko občutljive staleže, višino dodatnih stroškov ter kakovostne in količinske vidike proizvodnje in trženja.

3.   Ribe za proizvode, za katere se odobri nadomestilo, je treba ujeti in predelati v skladu s pravili skupne ribiške politike o:

| (a) | ohranjanju in upravljanju; |
| --- | --- |

(a)

ohranjanju in upravljanju;

| (b) | sledljivosti; |
| --- | --- |

(b)

sledljivosti;

| (c) | standardih za razvrščanje. |
| --- | --- |

(c)

standardih za razvrščanje.

4.   Nadomestilo se ne odobri za ribiške proizvode iz rib:

| (a) | ki so jih ujela plovila tretjih držav, razen ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Venezuele in delujejo v vodah Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

ki so jih ujela plovila tretjih držav, razen ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Venezuele in delujejo v vodah Skupnosti;

| (b) | ki so jih ujela ribiška plovila Skupnosti, ki niso registrirana v pristanišču ene od regij iz člena 1; |
| --- | --- |

(b)

ki so jih ujela ribiška plovila Skupnosti, ki niso registrirana v pristanišču ene od regij iz člena 1;

| (c) | ki so uvožene iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(c)

ki so uvožene iz tretjih držav;

| (d) | ki izhajajo iz nezakonitega, neprijavljenega ali neurejenega ribolova. |
| --- | --- |

(d)

ki izhajajo iz nezakonitega, neprijavljenega ali neurejenega ribolova.

Točka (b) se ne uporablja, če surovine, dobavljene v skladu s pravili iz tega člena, ne zadostujejo, da bi se uporabile obstoječe zmogljivosti predelovalne industrije v zadevni najbolj oddaljeni regiji.

Člen 5

Nadomestilo

1.   Vsaka zadevna država članica za svoje regije iz člena 1 določi višino nadomestila za vsak ribiški proizvod s seznama iz člena 4(1). Višina nadomestila se lahko razlikuje glede na posamezno regijo ali med regijami, ki pripadajo eni državi članici.

2.   Nadomestilo upošteva:

| (a) | za vsak ribiški proizvod dodatne stroške, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij, zlasti stroške prevoza v celinsko Evropo; in |
| --- | --- |

(a)

za vsak ribiški proizvod dodatne stroške, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij, zlasti stroške prevoza v celinsko Evropo; in

| (b) | vsako drugo obliko javne intervencije, ki vpliva na višino dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(b)

vsako drugo obliko javne intervencije, ki vpliva na višino dodatnih stroškov.

3.   Nadomestilo v zvezi z dodatnimi stroški je sorazmerno z dodatnimi stroški, ki jih pokriva. Višina nadomestila v zvezi z dodatnimi stroški se ustrezno utemelji v načrtu nadomestila. Nadomestilo pa v nobenem primeru ne sme preseči 100 % izdatkov za prevoz in drugih z njim povezanih stroškov za ribiške proizvode, namenjene v celinsko Evropo.

4.   Skupni znesek nadomestila na leto ne presega:

| (a) | : | Azori in Madeira | : | 4 283 992 EUR; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (b) | : | Kanarski otoki | : | 5 844 076 EUR; |
| (c) | : | Francoska Gvajana in Réunion | : | 4 868 700 EUR. |

(a)

:

Azori in Madeira

:

4 283 992 EUR;

(b)

:

Kanarski otoki

:

5 844 076 EUR;

(c)

:

Francoska Gvajana in Réunion

:

4 868 700 EUR.

Člen 6

Prilagoditve

Zadevne države članice lahko prilagodijo seznam in količine upravičenih ribiških proizvodov iz člena 4(1) ter višino nadomestila iz člena 5(1), da upoštevajo spremenjene pogoje, če pri tem spoštujejo skupne zneske iz člena 5(4).

Člen 7

Predložitev načrtov nadomestil

1.   Zadevne države članice do 6. novembra 2007 Komisiji predložijo seznam in količine iz člena 4(1) ter višino nadomestila iz člena 5(1) (v nadaljevanju „načrt nadomestila“).

2.   Če načrt nadomestila ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, Komisija v dveh mesecih zahteva, da država članica načrt ustrezno prilagodi. V tem primeru država članica Komisiji predloži svoj prilagojeni načrt nadomestila.

3.   Če se Komisija v dveh mesecih po prejemu načrta nadomestila iz odstavkov 1 in 2 ne odzove, se šteje, da je načrt nadomestila odobren.

4.   Če država članica sprejme prilagoditve na podlagi člena 6, predloži spremenjeni načrt nadomestila Komisiji, postopki iz odstavkov 2 in 3 pa se uporabljajo smiselno. Spremenjeni načrt se šteje za odobrenega, če se Komisija ne odzove v štirih tednih po prejemu spremenjenega načrta nadomestila.

Člen 8

Poročanje

1.   Vsaka zadevna država članica pripravi letno poročilo o izvajanju nadomestila in ga vsako leto do 30. junija predloži Komisiji.

2.   Komisija do 31. decembra 2011 na podlagi neodvisne ocene predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o izvajanju nadomestila, ki mu po potrebi priloži zakonodajne predloge.

Člen 9

Finančne določbe

1.   Izdatki, ki jih imajo države članice v skladu s to uredbo, se štejejo za izdatke iz člena 3(2)(f) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

2.   Za izvajanje odstavka 1 se uporablja Uredba (ES) št. 2003/2006.

Člen 10

Nadzor

Države članice sprejmejo ustrezne določbe, da zagotovijo skladnost z zahtevami iz te uredbe in da se zagotovi pravilno delovanje.

Člen 11

Podrobna pravila

Podrobna pravila za uporabo te uredbe se lahko sprejmejo skladno s postopkom iz člena 12(2).

Člen 12

Odbor

1.   Komisiji pomaga Upravljalni odbor za ribiške proizvode.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

Člen 13

Prehodni ukrepi

1.   Če so države članice Komisiji predložile zahteve za prilagoditve v skladu s členom 8(1) in (2) Uredbe (ES) št. 2328/2003, o katerih ni bilo odločeno do 31. decembra 2006, se za te zahteve še naprej uporablja člen 8 navedene uredbe.

2.   Določbe člena 9 se uporabljajo za izdatke, ki jih imajo države članice na podlagi Uredbe (ES) št. 2328/2003 in jih Komisiji prijavijo po 15. oktobru 2006.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. maja 2007

Za Svet

Predsednik

M. GLOS

---

(1)  Mnenje z dne 24. aprila 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 93, 27.4.2007, str. 31.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2328/2003 z dne 22. decembra 2003 o uvedbi sistema nadomestil za dodatne stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in francoskih departmajev Gvajane in Réuniona kot posledica oddaljenosti navedenih regij (UL L 345, 31.12.2003, str. 34).

3

(4)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 378/2007 (UL L 95, 5.4.2007, str. 1).

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

5

(6)  UL L 379, 28.12.2006, str. 49.

6

(7)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1759/2006 (UL L 335, 1.12.2006, str. 3).

7

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 792/2007

z dne 5. julija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 5. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 36,7 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 67,0 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,5 |
| 0709 90 70 | IL | 42,1 |
| TR | 92,9 |
| ZZ | 67,5 |
| 0805 50 10 | AR | 52,2 |
| UY | 55,9 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 56,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 99,5 |
| CL | 84,3 |
| CN | 74,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 124,2 |
| UY | 46,9 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,0 |
| CL | 85,5 |
| NZ | 98,4 |
| ZA | 112,4 |
| ZZ | 93,8 |
| 0809 10 00 | EG | 88,7 |
| TR | 203,7 |
| ZZ | 146,2 |
| 0809 20 95 | TR | 257,5 |
| US | 279,5 |
| ZZ | 268,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | US | 120,3 |
| ZZ | 120,3 |
| 0809 40 05 | IL | 150,7 |
| ZZ | 150,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

36,7

TR

97,2

ZZ

67,0

0707 00 05

JO

151,2

TR

105,7

ZZ

128,5

0709 90 70

IL

42,1

TR

92,9

ZZ

67,5

0805 50 10

AR

52,2

UY

55,9

ZA

60,2

ZZ

56,1

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

99,5

CL

84,3

CN

74,6

NZ

98,9

US

124,2

UY

46,9

ZA

103,6

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,0

CL

85,5

NZ

98,4

ZA

112,4

ZZ

93,8

0809 10 00

EG

88,7

TR

203,7

ZZ

146,2

0809 20 95

TR

257,5

US

279,5

ZZ

268,5

0809 30 10, 0809 30 90

US

120,3

ZZ

120,3

0809 40 05

IL

150,7

ZZ

150,7

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 793/2007

z dne 5. julija 2007

o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v okviru tarifnih kvot za bike, krave in telice nekaterih alpskih in gorskih pasem, odprtih z Uredbo (ES) št. 659/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 659/2007 z dne 14. junija 2007 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za uvoz bikov, krav in telic, razen tistih za zakol, nekaterih alpskih in gorskih pasem (3) je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za goveje meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 659/2007 z dne 14. junija 2007 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za uvoz bikov, krav in telic, razen tistih za zakol, nekaterih alpskih in gorskih pasem (3) je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za goveje meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 so za pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4196 višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 so za pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4196 višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozne pravice, vložene za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 659/2007, se za pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4196 uporabi koeficient dodelitve v višini 14,2857 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 155, 15.6.2007, str. 20.

3

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 794/2007

z dne 5. julija 2007

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2007 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni tržni ureditvi za perutninsko meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 536/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifne kvote za perutninsko meso, dodeljene Združenim državam Amerike (2), in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 536/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za perutninsko meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 536/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za perutninsko meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2007 za podobdobje od 1. julija 2007 do 30. septembra 2007, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2007 za podobdobje od 1. julija 2007 do 30. septembra 2007, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja iz kvote iz zaporedno številko 09.4169 niso bili predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 536/2007 in ki se dodajo v podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2007, znašajo 4 166 250 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 77. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 679/2006 (UL L 119, 4.5.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 128, 16.5.2007, str. 6.

2

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 795/2007

z dne 5. julija 2007

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 13).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 5. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 20,01 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 23,09 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 17,70 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 3,85 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 25,28 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 17,54 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 18,47 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

21,55

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

27,70

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

21,55

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

24,62

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

20,01

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

23,09

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

17,70

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

3,85

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

24,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

18,47

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

24,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

24,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

18,47

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

25,28

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

17,54

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

18,47

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C14

:

Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna. |

C10

:

Vse namembne države.

C14

:

Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna.

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 796/2007

z dne 5. julija 2007

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) iin zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo.

| (6) | V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvoženih kot blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, se določijo tako, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2007

Za Komisijo

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 447/2007 (UL L 106, 24.4.2007, str. 31).

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1584/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 6. julija 2007 uporabljajo za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis proizvodov (2) | Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza v obliki: | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 1,539 | 1,539 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | 1,539 | 1,539 |
| – glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 1,154 | 1,154 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | 1,154 | 1,154 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – drugo (vključno z nepredelanim) | 1,539 | 1,539 |
| Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 1,539 | 1,539 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | 1,539 | 1,539 |
| ex 1006 30 | Brušen riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – dolgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljen riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis proizvodov (2)

Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza v obliki:

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

1,539

1,539

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

1,539

1,539

– glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

1,154

1,154

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

1,154

1,154

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– drugo (vključno z nepredelanim)

1,539

1,539

Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

1,539

1,539

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

1,539

1,539

ex 1006 30

Brušen riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– dolgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljen riž

—

—

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo, in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn.

(2)  Za kmetijske proizvode, ki se pridobijo s predelavo osnovnega proizvoda ali/in vsebovanih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005.

(3)  Zadevno blago spada pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe pod oznakami KN 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, pridobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se izvozno nadomestilo nanaša samo na glukozni sirup.

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 797/2007

z dne 5. julija 2007

o izdaji izvoznih dovoljenj v vinskem sektorju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 883/2001 z dne 24. aprila 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede trgovine s tretjimi državami s proizvodi vinskega sektorja (1) in zlasti člena 7 in člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 63(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (2) omejuje odobritev izvoznih nadomestil za proizvode vinskega sektorja na količine in stroške, določene v Sporazumu o kmetijstvu, sklenjenem v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj. |
| --- | --- |

(1)

Člen 63(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (2) omejuje odobritev izvoznih nadomestil za proizvode vinskega sektorja na količine in stroške, določene v Sporazumu o kmetijstvu, sklenjenem v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj.

| (2) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 883/2001 določa pogoje, pod katerimi lahko Komisija sprejme nekatere ukrepe, da prepreči izčrpanje količin ali proračunskih sredstev, ki so na voljo v skladu z navedenim sporazumom. |
| --- | --- |

(2)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 883/2001 določa pogoje, pod katerimi lahko Komisija sprejme nekatere ukrepe, da prepreči izčrpanje količin ali proračunskih sredstev, ki so na voljo v skladu z navedenim sporazumom.

| (3) | Na podlagi informacij o zahtevkih za izvozna dovoljenja, s katerimi je Komisija razpolagala na dan 4. julija 2007, bi lahko bila količina, razpoložljiva v obdobju do 31. avgusta 2007, za namembna območja (1) Afrika, (3) Vzhodna Evropa in (4) Zahodna Evropa iz člena 9(5) Uredbe (ES) št. 883/2001, izčrpana, če se izdaja izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila ne omeji. Zato je potrebno uporabljati enoten odstotek za sprejem zahtevkov, vloženih od 1. do 3. julija 2007, in ustaviti predložitev zahtevkov ter izdajo dovoljenj za to območje do 16. septembra 2007 – |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi informacij o zahtevkih za izvozna dovoljenja, s katerimi je Komisija razpolagala na dan 4. julija 2007, bi lahko bila količina, razpoložljiva v obdobju do 31. avgusta 2007, za namembna območja (1) Afrika, (3) Vzhodna Evropa in (4) Zahodna Evropa iz člena 9(5) Uredbe (ES) št. 883/2001, izčrpana, če se izdaja izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila ne omeji. Zato je potrebno uporabljati enoten odstotek za sprejem zahtevkov, vloženih od 1. do 3. julija 2007, in ustaviti predložitev zahtevkov ter izdajo dovoljenj za to območje do 16. septembra 2007 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvozna dovoljenja z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila za proizvode vinskega sektorja, za katera so bili zahtevki vloženi od 1. do 3. julija 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2001, se izdajo sočasno z 16,62 % količin zahtevanih za območja (1) Afrika, sočasno z 23,66 % količin, zahtevanih za območje (3) Vzhodna Evropa in sočasno z 27,97 % količin, zahtevanih za območje (4) Zahodna Evropa.

2.   Izdaja izvoznih dovoljenj za proizvode vinskega sektorja iz odstavka 1, za katera se zahtevki vložijo od 4. julija 2007, ter vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja od 6. julija 2007 za namembna območja (1) Afrika, (3) Vzhodna Evropa in (4) Zahodna Evropa, se ustavita do 16. septembra 2007.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 128, 10.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2079/2005 (UL L 333, 20.12.2005, str. 6).

1

(2)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2165/2005 (UL L 345, 28.12.2005, str. 1).

2

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 798/2007

z dne 5. julija 2007

o prepovedi ribolova na atlantski sled v območju ICES VII g, VII h, VII j in VII k s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto za leto 2007 za ulov staležev iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto za leto 2007 za ulov staležev iz navedene priloge.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izkoriščenost kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2007 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz navedene priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz navedene priloge. Od tega datuma je prepovedano tudi shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. julija 2007

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11, popravljena različica UL L 36, 8.2.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 444/2007 (UL L 106, 24.4.2007, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 16 |
| --- | --- |
| Država članica | ZDRUŽENO KRALJESTVO |
| Stalež | HER/7G-K. |
| Vrsta | Atlantski sled (Clupea harengus) |
| Cona | VII g, VII h, VII j in VII k |
| Datum | 12.6.2007 |

Št.

16

Država članica

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Stalež

HER/7G-K.

Vrsta

Atlantski sled (Clupea harengus)

Cona

VII g, VII h, VII j in VII k

Datum

12.6.2007

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/19

---

ODLOČBA SVETA

z dne 5. junija 2007

o razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti

(2007/464/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2005/186/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Malti obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2003 javno-finančni primanjkljaj 9,7 % BDP, od tega je bilo 2,9 % BDP rezultat enkratnega posla, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati pa je bruto javno-finančni dolg znašal 72 % BDP in je bilo zelo verjetno, da bo leta 2004 presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2005/186/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Malti obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2003 javno-finančni primanjkljaj 9,7 % BDP, od tega je bilo 2,9 % BDP rezultat enkratnega posla, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati pa je bruto javno-finančni dolg znašal 72 % BDP in je bilo zelo verjetno, da bo leta 2004 presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe.

| (2) | Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na Malto naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta država stanje čezmernega primanjkljaja odpravila najpozneje do leta 2006. Priporočilo je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na Malto naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta država stanje čezmernega primanjkljaja odpravila najpozneje do leta 2006. Priporočilo je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno odpravil. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno odpravil.

| (4) | V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočajo podatke o javno-finančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3). |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočajo podatke o javno-finančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Malte pred 1. aprilom 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 je ugotovljeno naslednje:






  — | javno-finančni primanjkljaj se je zmanjšal z 10 % BDP leta 2003 na 2,6 % BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP. To je nekoliko bolje od cilja iz posodobljene različice programa za konvergenco iz januarja 2006, čeprav nekoliko nad cilji, ki jih je odobril Svet v svojem priporočilu v skladu s členom 104(7), |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Malte pred 1. aprilom 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 je ugotovljeno naslednje:

—

javno-finančni primanjkljaj se je zmanjšal z 10 % BDP leta 2003 na 2,6 % BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP. To je nekoliko bolje od cilja iz posodobljene različice programa za konvergenco iz januarja 2006, čeprav nekoliko nad cilji, ki jih je odobril Svet v svojem priporočilu v skladu s členom 104(7),

| — | več kot polovica (okoli štiri odstotne točke) od zmanjšanja deleža primanjkljaja za 7,4 odstotne točke BDP med letoma 2003 in 2006 je rezultat večjih prihodkov, ki so odraz sprememb posredne obdavčitve in učinkovitejšega pobiranja davkov. Nižja vrednost razmerja med odhodki in BDP razloži preostale 3,5 odstotne točke, kar delno odraža pogostejše zatekanje k enkratnim poslom, namreč prodaja zemljišča, kar se običajno beleži kot negativni odhodki. Znižanje deleža odhodkov bi bilo manjše brez upoštevanja znatnega enkratnega posla, ki je povečal odhodke in je povezan s prestrukturiranjem dveh ladjedelnic v višini okoli 3 % BDP v letu 2003. Poleg tega je bila dosežena omejitev odhodkov z racionalizacijo in prestrukturiranjem javnih subjektov, z omejitvijo pri zaposlovanju v javnem sektorju in nadzorom nad socialno pomočjo, |
| --- | --- |

—

več kot polovica (okoli štiri odstotne točke) od zmanjšanja deleža primanjkljaja za 7,4 odstotne točke BDP med letoma 2003 in 2006 je rezultat večjih prihodkov, ki so odraz sprememb posredne obdavčitve in učinkovitejšega pobiranja davkov. Nižja vrednost razmerja med odhodki in BDP razloži preostale 3,5 odstotne točke, kar delno odraža pogostejše zatekanje k enkratnim poslom, namreč prodaja zemljišča, kar se običajno beleži kot negativni odhodki. Znižanje deleža odhodkov bi bilo manjše brez upoštevanja znatnega enkratnega posla, ki je povečal odhodke in je povezan s prestrukturiranjem dveh ladjedelnic v višini okoli 3 % BDP v letu 2003. Poleg tega je bila dosežena omejitev odhodkov z racionalizacijo in prestrukturiranjem javnih subjektov, z omejitvijo pri zaposlovanju v javnem sektorju in nadzorom nad socialno pomočjo,

| — | povprečje enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja je znašalo okoli 1 % BDP med letoma 2004 in 2006. Brez enkratnih ukrepov (v višini 0,7 % BDP) bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo, in sicer pri 3,3 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda, torej ciklično prilagojeni čisti saldo enkratnih in drugih začasnih ukrepov leta 2006 je ocenjeno na nekoliko več od 1 % BDP, |
| --- | --- |

—

povprečje enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja je znašalo okoli 1 % BDP med letoma 2004 in 2006. Brez enkratnih ukrepov (v višini 0,7 % BDP) bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo, in sicer pri 3,3 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda, torej ciklično prilagojeni čisti saldo enkratnih in drugih začasnih ukrepov leta 2006 je ocenjeno na nekoliko več od 1 % BDP,

| — | v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 je predvideno, da se bo primanjkljaj leta 2007 zaradi dodatnih prihrankov pri odhodkih še naprej zmanjševal do vrednosti 2,1 % BDP. Enkratni ukrepi naj bi znašali 0,6 % BDP, kar je na splošno podobno razponu v preteklem letu, tako da bi bil primanjkljaj brez enkratnih ukrepov pod referenčno vrednostjo. To je na splošno v skladu z uradno oceno primanjkljaja v višini 1,9 % BDP, določeno v obvestilu iz aprila 2007. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 1,6 % BDP (brez enkratnih ukrepov). To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi nekoliko izboljšal v letu 2007 in ob nespremenjeni politiki še za odstotno točko v letu 2008. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Malto uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu, |
| --- | --- |

—

v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 je predvideno, da se bo primanjkljaj leta 2007 zaradi dodatnih prihrankov pri odhodkih še naprej zmanjševal do vrednosti 2,1 % BDP. Enkratni ukrepi naj bi znašali 0,6 % BDP, kar je na splošno podobno razponu v preteklem letu, tako da bi bil primanjkljaj brez enkratnih ukrepov pod referenčno vrednostjo. To je na splošno v skladu z uradno oceno primanjkljaja v višini 1,9 % BDP, določeno v obvestilu iz aprila 2007. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 1,6 % BDP (brez enkratnih ukrepov). To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi nekoliko izboljšal v letu 2007 in ob nespremenjeni politiki še za odstotno točko v letu 2008. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Malto uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu,

| — | javni dolg se je zmanjšal z najvišje vrednosti 73,9 % BDP leta 2004 na 66,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg še naprej zmanjševal in bo do konca leta 2008 znašal okoli 64,3 %, s čimer se bo približal referenčni vrednosti 60 % BDP. |
| --- | --- |

—

javni dolg se je zmanjšal z najvišje vrednosti 73,9 % BDP leta 2004 na 66,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg še naprej zmanjševal in bo do konca leta 2008 znašal okoli 64,3 %, s čimer se bo približal referenčni vrednosti 60 % BDP.

| (6) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2005/186/ES – |
| --- | --- |

(6)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2005/186/ES –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen.

Člen 2

Odločba 2005/186/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Republiko Malto.

V Luxembourgu, 5. junija 2007

Za Svet

Predsednik

S. GABRIEL

---

(1)  UL L 62, 9.3.2005, str. 21.

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

2

(3)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

3

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/21

---

ODLOČBA SVETA

z dne 5. junija 2007

o razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji

(2007/465/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2004/917/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2003 javno-finančni primanjkljaj 3,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati je bruto javno-finančni dolg znašal 103 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Podatki o javno-finančnem primanjkljaju in bruto javno-finančnem dolgu za leto 2003 so bili še po Odločbi 2004/917/ES večkrat popravljeni. Glede na najnovejše podatke znaša primanjkljaj 6,2 % BDP, dolg pa 107,8 % BDP. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2004/917/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2003 javno-finančni primanjkljaj 3,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati je bruto javno-finančni dolg znašal 103 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Podatki o javno-finančnem primanjkljaju in bruto javno-finančnem dolgu za leto 2003 so bili še po Odločbi 2004/917/ES večkrat popravljeni. Glede na najnovejše podatke znaša primanjkljaj 6,2 % BDP, dolg pa 107,8 % BDP.

| (2) | Svet je 6. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na Grčijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi Grčija odpravila stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2005. Priporočilo je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 6. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na Grčijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi Grčija odpravila stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2005. Priporočilo je bilo objavljeno.

| (3) | Svet je 19. januarja 2005 z Odločbo Sveta 2005/334/ES (3), v skladu s členom 104(8) in na podlagi priporočila Komisije sklenil, da Grčija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7). Svet je 17. februarja 2005 z Odločbo Sveta 2005/441/ES (4) in na podlagi priporočila Komisije sklenil Grčijo opozoriti v skladu s členom 104(9), naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja in podaljšal rok za odpravo primanjkljaja do leta 2006. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 19. januarja 2005 z Odločbo Sveta 2005/334/ES (3), v skladu s členom 104(8) in na podlagi priporočila Komisije sklenil, da Grčija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7). Svet je 17. februarja 2005 z Odločbo Sveta 2005/441/ES (4) in na podlagi priporočila Komisije sklenil Grčijo opozoriti v skladu s členom 104(9), naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja in podaljšal rok za odpravo primanjkljaja do leta 2006.

| (4) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.

| (5) | V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočajo podatke o javno-finančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (5). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočajo podatke o javno-finančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (5).

| (6) | Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Grčije 1. aprila 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:






  — | javno-finančni primanjkljaj se je zmanjšal od 7,9 % BDP leta 2004 na 2,6 % BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP. To je enako cilju v okviru posodobitve grškega programa stabilnosti iz decembra 2005, |
| --- | --- | --- |

(6)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Grčije 1. aprila 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:

—

javno-finančni primanjkljaj se je zmanjšal od 7,9 % BDP leta 2004 na 2,6 % BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP. To je enako cilju v okviru posodobitve grškega programa stabilnosti iz decembra 2005,

| — | prihodki in odhodki so k nominalni prilagoditvi prispevali skoraj 3 odstotne točke BDP v primerjavi s primanjkljajem 5,5 % za leto 2005 v skoraj enakih deležih. Izraženo v BDP so se celotni prihodki povečali za 1 odstotne točke BDP, od tega je bil delež posrednih davkov polovica odstotne točke BDP. Preostala odstotna točka je rezultat zvišanja socialnih prispevkov in drugih prihodkov, vključno s kapitalskimi transferji (EU transferji). Celotni odhodki so se zmanjšali za 1 odstotne točke BDP, predvsem zaradi omejevanja primarne porabe (za 0,5 % BDP) in odhodkov za obresti (0,25 % BDP). Odhodki iz kapitala so se tudi zmanjšali za okoli polovico odstotne točke BDP. Enkratni prihodki so znašali 0,6 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) je za leto 2006 ocenjeno na 2,25 % BDP. Prilagoditev med primanjkljajem in dolgom v višini 2,3 % BDP je v veliki meri pojasnjena, |
| --- | --- |

—

prihodki in odhodki so k nominalni prilagoditvi prispevali skoraj 3 odstotne točke BDP v primerjavi s primanjkljajem 5,5 % za leto 2005 v skoraj enakih deležih. Izraženo v BDP so se celotni prihodki povečali za 1Formula odstotne točke BDP, od tega je bil delež posrednih davkov polovica odstotne točke BDP. Preostala odstotna točka je rezultat zvišanja socialnih prispevkov in drugih prihodkov, vključno s kapitalskimi transferji (EU transferji). Celotni odhodki so se zmanjšali za 1Formula odstotne točke BDP, predvsem zaradi omejevanja primarne porabe (za 0,5 % BDP) in odhodkov za obresti (0,25 % BDP). Odhodki iz kapitala so se tudi zmanjšali za okoli polovico odstotne točke BDP. Enkratni prihodki so znašali 0,6 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) je za leto 2006 ocenjeno na 2,25 % BDP. Prilagoditev med primanjkljajem in dolgom v višini 2,3 % BDP je v veliki meri pojasnjena,

| — | za leto 2007 se na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije pričakuje nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 2,4 % BDP. To je v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, opredeljenem v posodobitvi programa stabilnosti iz decembra 2006. Vendar napovedi služb vključujejo dodatne enkratne prihodke v višini 0,25 % BDP, pa tudi stalne ukrepe za zmanjšanje odhodkov v višini okoli 0,25 % BDP; oboji so najavljeni v presečnem datumu v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 in torej niso izraženi v uradnem cilju iz decembra 2006. Kljub temu spomladanska napoved primanjkljaja za leto 2007 ni boljša od ciljnega primanjkljaja, saj je učinek teh novih ukrepov izravnan zaradi previdnejših domnev glede rasti in dejstva, da stalni ukrepi, predvideni za leto 2007, po mnenju Komisije ne bi v celoti nadomestili zmanjšanja enkratnih prihodkov. Brez enkratnih ukrepov bi bil primanjkljaj za leto 2007 še zmeraj pod referenčno vrednostjo, in sicer 2,9 % BDP. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva primanjkljaj v višini 2,7 % BDP in za leto 2008 niso vključeni enkratni ukrepi. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi izboljšal leta 2007 za okoli četrt odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki za marginalen znesek leta 2008. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Grčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu, |
| --- | --- |

—

za leto 2007 se na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije pričakuje nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 2,4 % BDP. To je v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, opredeljenem v posodobitvi programa stabilnosti iz decembra 2006. Vendar napovedi služb vključujejo dodatne enkratne prihodke v višini 0,25 % BDP, pa tudi stalne ukrepe za zmanjšanje odhodkov v višini okoli 0,25 % BDP; oboji so najavljeni v presečnem datumu v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 in torej niso izraženi v uradnem cilju iz decembra 2006. Kljub temu spomladanska napoved primanjkljaja za leto 2007 ni boljša od ciljnega primanjkljaja, saj je učinek teh novih ukrepov izravnan zaradi previdnejših domnev glede rasti in dejstva, da stalni ukrepi, predvideni za leto 2007, po mnenju Komisije ne bi v celoti nadomestili zmanjšanja enkratnih prihodkov. Brez enkratnih ukrepov bi bil primanjkljaj za leto 2007 še zmeraj pod referenčno vrednostjo, in sicer 2,9 % BDP. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva primanjkljaj v višini 2,7 % BDP in za leto 2008 niso vključeni enkratni ukrepi. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi izboljšal leta 2007 za okoli četrt odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki za marginalen znesek leta 2008. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Grčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu,

| — | javni dolg se je zmanjšal s 108,5 % BDP leta 2004 na 104,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved za leto 2007 se bo delež dolga še naprej zmanjševal do konca leta 2008 na okoli 97,5 %, kar je še vedno precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. Lahko se šteje, da se delež javno-finančnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP. |
| --- | --- |

—

javni dolg se je zmanjšal s 108,5 % BDP leta 2004 na 104,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved za leto 2007 se bo delež dolga še naprej zmanjševal do konca leta 2008 na okoli 97,5 %, kar je še vedno precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. Lahko se šteje, da se delež javno-finančnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP.

| (7) | Grški statistični organi so izboljšali svoje postopke, kar je pripeljalo do bistvenega zmanjšanja statističnih razlik in na splošno višje kakovosti javno-finančnih podatkov. Grški organi se zavezujejo, da bodo v celoti izvedli akcijski načrt za izboljšanje statistike javnih financ. Rezultat tega je, da je Eurostat umaknil svoje pridržke o kakovosti sporočenih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Grški statistični organi so izboljšali svoje postopke, kar je pripeljalo do bistvenega zmanjšanja statističnih razlik in na splošno višje kakovosti javno-finančnih podatkov. Grški organi se zavezujejo, da bodo v celoti izvedli akcijski načrt za izboljšanje statistike javnih financ. Rezultat tega je, da je Eurostat umaknil svoje pridržke o kakovosti sporočenih podatkov.

| (8) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2004/917/ES – |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2004/917/ES –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen.

Člen 2

Odločba 2004/917/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko.

V Luxembourgu, 5. junija 2007

Za Svet

Predsednik

S. GABRIEL

---

(1)  UL L 389, 30.12.2004, str. 25.

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

2

(3)  UL L 107, 28.4.2005, str. 24.

3

(4)  UL L 153, 16.6.2005, str. 29.

4

(5)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

5

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/23

---

SKLEP SVETA

z dne 28. junija 2007

o imenovanju šestih švedskih članov in devetih švedskih nadomestnih članov Odbora regij

(2007/466/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga švedske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

| (2) | odstopu g. HAMMARJA, g. HEISTERJA, g. KALIFFA, g. NORDSTRÖMA, ge. RYDEFJÄRD in ge. TARRAS-WAHLBERG se je sprostilo šest mest članov Odbora regij. Po odstopu ge. CELION, ge. GRANBERG, ge. NORGREN, g. SCHUBERTA, ge. SEGERSTEN-LARSSON, ge. TALLBERG in ge. ÖGREN se je sprostilo sedem mest nadomestnih članov Odbora regij. Eno mesto nadomestnega člana se je sprostilo po izteku mandata g. PERSSONA. Eno mesto nadomestnega člana pa se je sprostilo po imenovanju ge. RYDEFJÄRD, bivše nadomestne članice, za članico (medtem odstopila) – |
| --- | --- |

(2)

odstopu g. HAMMARJA, g. HEISTERJA, g. KALIFFA, g. NORDSTRÖMA, ge. RYDEFJÄRD in ge. TARRAS-WAHLBERG se je sprostilo šest mest članov Odbora regij. Po odstopu ge. CELION, ge. GRANBERG, ge. NORGREN, g. SCHUBERTA, ge. SEGERSTEN-LARSSON, ge. TALLBERG in ge. ÖGREN se je sprostilo sedem mest nadomestnih članov Odbora regij. Eno mesto nadomestnega člana se je sprostilo po izteku mandata g. PERSSONA. Eno mesto nadomestnega člana pa se je sprostilo po imenovanju ge. RYDEFJÄRD, bivše nadomestne članice, za članico (medtem odstopila) –

SKLENIL:

Člen 1

Za preostanek mandata, torej do 25. januarja 2010, se imenujejo naslednji člani in nadomestni člani Odbora regij;

| (a) | za člane:






  — | g. Paul LINDQUIST, Lidingö kommun, |
| --- | --- | --- |

(a)

za člane:

—

g. Paul LINDQUIST, Lidingö kommun,

| — | ga. Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun, |
| --- | --- |

—

ga. Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun,

| — | ga. Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

ga. Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting,

| — | g. Ilmar REEPALU, Malmö kommun, |
| --- | --- |

—

g. Ilmar REEPALU, Malmö kommun,

| — | ga. Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun, |
| --- | --- |

—

ga. Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun,

| — | ga. Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting; |
| --- | --- |

—

ga. Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting;

in

| (b) | za nadomestne člane:






  — | g. Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun, |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestne člane:

—

g. Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun,

| — | ga. Susanna HABY, Göteborgs kommun, |
| --- | --- |

—

ga. Susanna HABY, Göteborgs kommun,

| — | g. Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting, |
| --- | --- |

—

g. Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting,

| — | g. Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting, |
| --- | --- |

—

g. Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting,

| — | ga. Ingela NYLUND WATZ, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

ga. Ingela NYLUND WATZ, Stockholms läns landsting,

| — | ga. Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting, |
| --- | --- |

—

ga. Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting,

| — | g. Tore HULT, Alingsås kommun, |
| --- | --- |

—

g. Tore HULT, Alingsås kommun,

| — | ga. Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun, |
| --- | --- |

—

ga. Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun,

| — | g. Kenth LÖVGREN, Gävle kommun; |
| --- | --- |

—

g. Kenth LÖVGREN, Gävle kommun;

kot zamenjava za:

| (a) | — | g. Henrika HAMMARJA, |
| --- | --- | --- |

(a)

—

g. Henrika HAMMARJA,

| — | go. Lisbeth RYDEFJÄRD, |
| --- | --- |

—

go. Lisbeth RYDEFJÄRD,

| — | g. Larsa NORDSTRÖMA, |
| --- | --- |

—

g. Larsa NORDSTRÖMA,

| — | g. Rogerja KALIFFA, |
| --- | --- |

—

g. Rogerja KALIFFA,

| — | go. Catarino TARRAS-WAHLBERG, |
| --- | --- |

—

go. Catarino TARRAS-WAHLBERG,

| — | g. Chrisa HEISTERJA; |
| --- | --- |

—

g. Chrisa HEISTERJA;

in

| (b) | — | go. Agneto GRANBERG, |
| --- | --- | --- |

(b)

—

go. Agneto GRANBERG,

| — | go. Leno CELION, |
| --- | --- |

—

go. Leno CELION,

| — | go. Catarino SEGERSTEN-LARSSON, |
| --- | --- |

—

go. Catarino SEGERSTEN-LARSSON,

| — | g. Kenta PERSSONA, |
| --- | --- |

—

g. Kenta PERSSONA,

| — | g. Endricka SCHUBERTA, |
| --- | --- |

—

g. Endricka SCHUBERTA,

| — | go. Christino TALLBERG, |
| --- | --- |

—

go. Christino TALLBERG,

| — | go. Lisbeth RYDEFJÄRD (imenovana za članico, medtem odstopila) |
| --- | --- |

—

go. Lisbeth RYDEFJÄRD (imenovana za članico, medtem odstopila)

| — | go. Åso ÖGREN, |
| --- | --- |

—

go. Åso ÖGREN,

| — | go. Ullo NORGREN. |
| --- | --- |

—

go. Ullo NORGREN.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 28. junija 2007

Za Svet

Predsednik

S. GABRIEL

---

(1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.

1

---

Komisija

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/25

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 28. junija 2007

o ustanovitvi strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo

(2007/467/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 153 Pogodbe je Evropsko skupnost zadolžil, da zagotovi visoko raven varstva potrošnikov s spodbujanjem njihove pravice do obveščenosti in samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov. Člen 163 določa, da je cilj Skupnosti spodbujati industrijo, da postane bolj konkurenčna na mednarodni ravni, in spodbujati podjetja, da v celoti izkoristijo možnosti notranjega trga, vključno z opredelitvijo skupnih standardov. Člen 157 določa, da Skupnost in države članice spodbujajo okolje, ki je naklonjeno pobudam, in podpirajo boljše izkoriščanje industrijskega potenciala politike. |
| --- | --- |

(1)

Člen 153 Pogodbe je Evropsko skupnost zadolžil, da zagotovi visoko raven varstva potrošnikov s spodbujanjem njihove pravice do obveščenosti in samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov. Člen 163 določa, da je cilj Skupnosti spodbujati industrijo, da postane bolj konkurenčna na mednarodni ravni, in spodbujati podjetja, da v celoti izkoristijo možnosti notranjega trga, vključno z opredelitvijo skupnih standardov. Člen 157 določa, da Skupnost in države članice spodbujajo okolje, ki je naklonjeno pobudam, in podpirajo boljše izkoriščanje industrijskega potenciala politike.

| (2) | Sporočilo Komisije z naslovom „Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike“ (1) (v nadaljnjem besedilu „sporočilo“) je napovedalo oblikovanje strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo (v nadaljnjem besedilu „RFID“), ki naj bi omogočila dialog med zainteresiranimi stranmi, za celovito razumevanje in svetovanje glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi z vprašanji, ki jih je izpostavilo sporočilo. |
| --- | --- |

(2)

Sporočilo Komisije z naslovom „Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike“ (1) (v nadaljnjem besedilu „sporočilo“) je napovedalo oblikovanje strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo (v nadaljnjem besedilu „RFID“), ki naj bi omogočila dialog med zainteresiranimi stranmi, za celovito razumevanje in svetovanje glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi z vprašanji, ki jih je izpostavilo sporočilo.

| (3) | Zato je treba ustanoviti skupino strokovnjakov na področju RFID in opredeliti njene naloge in sestavo. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ustanoviti skupino strokovnjakov na področju RFID in opredeliti njene naloge in sestavo.

| (4) | Skupina bo pomagala razviti dialog med potrošniškimi organizacijami, udeleženci na trgu ter nacionalnimi in evropskimi organi, vključno z organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Skupina bo pomagala razviti dialog med potrošniškimi organizacijami, udeleženci na trgu ter nacionalnimi in evropskimi organi, vključno z organi za varstvo podatkov.

| (5) | Osebne podatke, ki se nanašajo na člane skupine, je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2). |
| --- | --- |

(5)

Osebne podatke, ki se nanašajo na člane skupine, je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2).

| (6) | Primerno je določiti obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno preučila smiselnost podaljšanja tega obdobja – |
| --- | --- |

(6)

Primerno je določiti obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno preučila smiselnost podaljšanja tega obdobja –

SKLENILA:

Člen 1

Strokovna skupina za radiofrekvenčno identifikacijo

„Strokovna skupina za radiofrekvenčno identifikacijo“, v nadaljnjem besedilu „skupina“, se ustanovi z dnem 1.7.2007.

Člen 2

Naloga

Naloga skupine je:

| (a) | svetovati Komisiji glede vsebine priporočila, ki določa načela, ki jih morajo javni organi in druge zainteresirane strani uporabljati v zvezi z uporabo RFID, in glede vsebine drugih pobud Komisije, ki so povezane s tem področjem; |
| --- | --- |

(a)

svetovati Komisiji glede vsebine priporočila, ki določa načela, ki jih morajo javni organi in druge zainteresirane strani uporabljati v zvezi z uporabo RFID, in glede vsebine drugih pobud Komisije, ki so povezane s tem področjem;

| (b) | razviti smernice v zvezi z načinom delovanja aplikacij RFID z upoštevanjem mnenj zainteresiranih strani in težav, povezanih z dolgoročnimi uporabniki, ter gospodarskih in družbenih vidikov tehnologij RFID; |
| --- | --- |

(b)

razviti smernice v zvezi z načinom delovanja aplikacij RFID z upoštevanjem mnenj zainteresiranih strani in težav, povezanih z dolgoročnimi uporabniki, ter gospodarskih in družbenih vidikov tehnologij RFID;

| (c) | podpirati Komisijo pri njenih prizadevanjih za spodbujanje akcij za ozaveščanje o priložnostih in izzivih RFID na ravni držav članic in državljanov; |
| --- | --- |

(c)

podpirati Komisijo pri njenih prizadevanjih za spodbujanje akcij za ozaveščanje o priložnostih in izzivih RFID na ravni držav članic in državljanov;

| (d) | priskrbeti objektivne informacije in olajšati izmenjavo izkušenj in dobrih praks v zvezi s priložnostmi in izzivi tehnologije RFID, vključno z aplikacijami za evropsko gospodarstvo in družbo; priskrbeti objektivne informacije o ureditvenih okvirih Skupnosti in nacionalnih ureditvenih okvirih glede varstva podatkov in zasebnosti ter o drugih vprašanjih politike. |
| --- | --- |

(d)

priskrbeti objektivne informacije in olajšati izmenjavo izkušenj in dobrih praks v zvezi s priložnostmi in izzivi tehnologije RFID, vključno z aplikacijami za evropsko gospodarstvo in družbo; priskrbeti objektivne informacije o ureditvenih okvirih Skupnosti in nacionalnih ureditvenih okvirih glede varstva podatkov in zasebnosti ter o drugih vprašanjih politike.

Člen 3

Posvetovanje

Komisija se lahko posvetuje s skupino o katerem koli vprašanju, povezanem z izvajanjem RFID v Evropi v skladu z merili varnosti, zanesljivosti, varovanja zasebnosti in učinkovitosti.

Člen 4

Člani – imenovanje

1.   Skupino sestavlja največ 35 članov.

2.   Generalni direktor GD za informacijsko družbo in medije ali njegov/njen predstavnik na podlagi predloga organizacij, ki so bile povabljene, da priporočijo strokovnjake, imenuje člane in opazovalce skupine izmed strokovnjakov, usposobljenih za področja iz člena 2 in člena 3(1). Nadomestni člani skupine so imenovani v enakem številu in pod istimi pogoji kakor člani. Nadomestni član avtomatično nadomesti člana, ki je odsoten ali zadržan.

3.   Člani so imenovani tako, da se zagotovi uravnoteženo zastopanost različnih zainteresiranih strani in bodo, natančneje, vključevali predstavnike naslednjih področij:

| (a) | Civilna družba:






  (i) | skupine končnih uporabnikov, ki so predmet sistemov RFID (državljani, potrošniki, bolniki, zaposleni); |
| --- | --- | --- |

(a)

Civilna družba:

(i)

skupine končnih uporabnikov, ki so predmet sistemov RFID (državljani, potrošniki, bolniki, zaposleni);

| (ii) | družbe za varovanje zasebnosti. |
| --- | --- |

(ii)

družbe za varovanje zasebnosti.

| (b) | Zainteresirane stranke:






  (i) | uporabniki iz različnih področij uporabe (na primer logistični sektor, avtomobilska industrija, letalski in vesoljski sektor, zdravstveni sektor, sektor maloprodaje in farmacevtska industrija); |
| --- | --- | --- |

(b)

Zainteresirane stranke:

(i)

uporabniki iz različnih področij uporabe (na primer logistični sektor, avtomobilska industrija, letalski in vesoljski sektor, zdravstveni sektor, sektor maloprodaje in farmacevtska industrija);

| (ii) | stranke, ki aktivno sodelujejo pri vzpostavljanju sistemov RFID (na primer proizvajalci čipov za RFID, oblikovalci in izdelovalci vgrajenih etiket in čitalnikov, razvijalci programske opreme in sistemski integratorji, ponudniki storitev ter ponudniki rešitev za zaščito zasebnosti in varnosti); |
| --- | --- |

(ii)

stranke, ki aktivno sodelujejo pri vzpostavljanju sistemov RFID (na primer proizvajalci čipov za RFID, oblikovalci in izdelovalci vgrajenih etiket in čitalnikov, razvijalci programske opreme in sistemski integratorji, ponudniki storitev ter ponudniki rešitev za zaščito zasebnosti in varnosti);

| (iii) | standardizacijski organi. |
| --- | --- |

(iii)

standardizacijski organi.

4.   Sledeče javne organe se povabi, da kot opazovalci sodelujejo pri posvetovanjih skupine:

| (a) | predstavniki držav članic, ki predsedujejo EU v času mandata strokovne skupine; |
| --- | --- |

(a)

predstavniki držav članic, ki predsedujejo EU v času mandata strokovne skupine;

| (b) | predstavniki organov za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(b)

predstavniki organov za varstvo podatkov.

5.   Sledeče strokovnjake se povabi, da kot opazovalci sodelujejo pri posvetovanjih skupine:

| (a) | akademski raziskovalci in izvajalci; |
| --- | --- |

(a)

akademski raziskovalci in izvajalci;

| (b) | tehnološki strokovnjaki, predvsem na področju naslednje generacije omrežnih RFID („internet stvari“); |
| --- | --- |

(b)

tehnološki strokovnjaki, predvsem na področju naslednje generacije omrežnih RFID („internet stvari“);

| (c) | pravni strokovnjaki, ki svetujejo glede obstoječe zakonodaje. |
| --- | --- |

(c)

pravni strokovnjaki, ki svetujejo glede obstoječe zakonodaje.

6.   Člani skupine so imenovani za mandat dveh let z možnostjo podaljšanja. Svoje dolžnosti opravljajo, dokler niso zamenjani ali se jim ne izteče mandat.

7.   Člane, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu skupine, ki dajo odpoved ali ne spoštujejo pogojev iz tretjega do petega odstavka tega člena ali člena 287 Pogodbe, se lahko za čas do izteka mandata zamenja.

8.   Imena organizacij iz odstavka 2 tega člena so objavljena na spletišču Generalnega direktorata za informacijsko družbo in medije. Podatki o članih se zberejo, obdelajo in objavijo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 5

Delovanje

1.   Skupini predseduje predstavnik Komisije.

2.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za preučitev posebnih vprašanj v okviru pristojnosti, ki jih določi skupina. Take skupine se razpustijo takoj po opravljeni nalogi.

3.   Predstavnik Komisije lahko prosi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo v posvetovanjih skupine ali podskupine, če je to koristno in/ali potrebno.

4.   Člani ne smejo razkrivati informacij, ki jih dobijo pri sodelovanju v posvetovanju skupine ali podskupine, če se te informacije po mnenju Komisije nanašajo na zaupne zadeve.

5.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Komisija zagotovi administrativne storitve. Zasedanj skupine in njenih podskupin se lahko udeležujejo tudi drugi uradniki Komisije, ki jih zanimajo razprave.

6.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija.

7.   Komisija lahko v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi kakršen koli povzetek, sklepno ugotovitev, delno sklepno ugotovitev ali delovni dokument skupine.

Člen 6

Stroški zasedanj

Komisija povrne potne stroške in, kadar je to primerno, dnevnice članov, strokovnjakov in opazovalcev, v zvezi z dejavnostmi skupine, v skladu s pravili Komisije o nadomestilih za zunanje strokovnjake.

Člani za opravljanje dejavnosti niso plačani.

Stroški zasedanj se povrnejo v mejah letnega proračuna, ki ga pristojne službe Komisije dodelijo skupini.

Člen 7

Veljavnost

Ta sklep se uporablja do 31. marca 2009.

V Bruslju, 28. junija 2007

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  COM(2007) 96 konč.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

---

PRILOGA

POSLOVNIK SKUPINE STROKOVNJAKOV ZA RADIOFREKVENČNO IDENTIFIKACIJO (RFID)

STROKOVNA SKUPINA za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID) je –

ob upoštevanju Sklepa Komisije o ustanovitvi strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID) in zlasti člena 1 sklepa,

ob upoštevanju standardnega poslovnika, ki ga je objavila Komisija –

SPREJELA NASLEDNJI POSLOVNIK:

Člen 1

Sklic zasedanja

1.   Zasedanje skupine skliče predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo navadne večine članov po soglasju Komisije.

2.   Za reševanje vprašanj, ki so v hkratni pristojnosti skupine in drugih skupin, se lahko skličejo skupna zasedanja.

Člen 2

Dnevni red

1.   Sekretariat oblikuje dnevni red pod odgovornostjo predsednika in ga pošlje članom skupine.

2.   Skupina sprejme dnevni red na začetku zasedanja.

Člen 3

Pošiljanje dokumentacije članom skupine

1.   Najpozneje 30 koledarskih dni pred datumom sestanka pošlje sekretariat članom skupine vabilo in osnutek dnevnega reda.

2.   Najpozneje 14 koledarskih dni pred datumom sestanka pošlje sekretariat članom skupine osnutke ukrepov, o katerih bo skupina podala svoje mnenje, in vse druge delovne dokumente.

3.   Rok iz odstavkov 1 in 2 se v nujnih ali izjemnih primerih lahko skrajša na 5 koledarskih dni pred datumom sestanka.

Člen 4

Mnenje skupine

1.   Skupina si prizadeva za sprejetje mnenja ali poročila s soglasjem.

2.   Če soglasja ni mogoče doseči, se oblikuje poročilo o nasprotujočih si stališčih in z njimi povezanimi ozadji, tako da so različna stališča jasno razumljiva.

Člen 5

Podskupine

1.   S privoljenjem Komisije lahko skupina ustanovi podskupine za proučitev določenih vprašanj na podlagi mandata, ki ga določi skupina; razpustijo se takoj po izteku mandata.

2.   Podskupine poročajo skupini.

Člen 6

Vključitev tretjih oseb

1.   Predstavnik Komisije lahko strokovnjake ali opazovalce s posebnim znanjem o temi, ki je na osnutku dnevnega reda, povabi k sodelovanju pri delu skupine ali podskupin, kadar se to zdi koristno in/ali potrebno.

2.   Strokovnjaki ali opazovalci niso prisotni, ko skupina sprejema mnenje ali poročilo.

Člen 7

Pisni postopek

1.   Po potrebi se mnenje skupine o določenem vprašanju lahko pridobi s pisnim postopkom. Zato sekretariat članom skupine pošlje osnutke ukrepov, o katerih bo skupina podala svoje mnenje, ter vse druge delovne dokumente.

2.   Vendar če navadna večina članov skupine zahteva, da se vprašanje prouči na sestanku skupine, se pisni postopek zaključi brez rezultata in predsednik v najkrajšem možnem času skliče sestanek skupine.

Člen 8

Sekretariat

Komisija zagotovi administrativno pomoč skupini in podskupinam, ki so bile ustanovljene v skladu s členom 5(1) zgoraj.

Člen 9

Krajše poročilo sestankov

Sekretariat pod odgovornostjo predsednika sestavi krajše poročilo, ki povzema vsako točko dnevnega reda in mnenja skupine. V poročilu niso omenjena posamezna stališča članov s posvetovanj skupine. Stališče sprejme skupina.

Člen 10

Seznam prisotnih

Sekretariat pod odgovornostjo predsednika na vsakem sestanku sestavi seznam prisotnih, v katerem so navedeni, kjer je to primerno, organi, ustanove ali organizacije, iz katerih prihajajo člani skupine.

Člen 11

Preprečevanje navzkrižja interesov

1.   Na začetku vsakega sestanka mora vsak član, čigar udeležba pri delu skupine v zvezi z določeno točko dnevnega reda bi pomenila navzkrižje interesov, o tem obvestiti predsednika skupine.

2.   V primeru takega navzkrižja interesov član skupine ne sodeluje pri obravnavi zadevnih točk dnevnega reda ali glasovanju v zvezi z njimi.

Člen 12

Korespondenca

1.   Korespondenca v zvezi s skupino se pošlje Komisiji in naslovi na predsednika.

2.   Korespondenca, namenjena članom skupine, se pošlje na (elektronske) naslove, ki so jih slednji sporočili v ta namen.

Člen 13

Preglednost

1.   Načela in pogoji glede javnega dostopa do dokumentov skupine so enaki tistim iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (1) z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. O zahtevkih za dostop do teh dokumentov odloča Komisija.

2.   Posvetovanja skupine so zaupna.

3.   Skupina se lahko z navadno večino svojih članov in v soglasju s Komisijo odloči, da svoja posvetovanja odpre za javnost.

Člen 14

Varstvo osebnih podatkov

Obdelava vseh osebnih podatkov za namene tega poslovnika je v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2) z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

---

(1)  UL L 145, 31.5.2002, str. 43.

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/31

---

SKUPNI UKREP SVETA 2007/468/SZVP

z dne 28. junija 2007

o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe zoper širjenje tega orožja, ki jih je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe zoper širjenje tega orožja, ki jih je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah.

| (2) | Evropska unija dejavno izvaja Strategijo EU in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo večstranske institucije. |
| --- | --- |

(2)

Evropska unija dejavno izvaja Strategijo EU in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo večstranske institucije.

| (3) | Države podpisnice Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT), ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. septembra 1996, so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo imela pravno sposobnost za učinkovito izvajanje CTBT do ustanovitve Organizacije CTBT (CTBTO). |
| --- | --- |

(3)

Države podpisnice Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT), ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. septembra 1996, so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo imela pravno sposobnost za učinkovito izvajanje CTBT do ustanovitve Organizacije CTBT (CTBTO).

| (4) | Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev.

| (5) | Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja v okviru Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(5)

Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja v okviru Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

| (6) | Pripravljalna komisija CTBTO ima iste cilje, kot so navedeni v uvodnih izjavah 4 in 5, in že preučuje, kako bi kar najbolj okrepila svoj sistem preverjanja s pravočasno zagotovitvijo strokovnega znanja in usposabljanja osebja iz držav podpisnic, ki sodelujejo pri izvajanju sistema preverjanja. Zato je primerno, da se temu organu zaupa tehnično izvajanje tega skupnega ukrepa. |
| --- | --- |

(6)

Pripravljalna komisija CTBTO ima iste cilje, kot so navedeni v uvodnih izjavah 4 in 5, in že preučuje, kako bi kar najbolj okrepila svoj sistem preverjanja s pravočasno zagotovitvijo strokovnega znanja in usposabljanja osebja iz držav podpisnic, ki sodelujejo pri izvajanju sistema preverjanja. Zato je primerno, da se temu organu zaupa tehnično izvajanje tega skupnega ukrepa.

| (7) | Svet je 20. marca 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti za preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 20. marca 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti za preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

| (8) | Jedrski poskus Demokratične ljudske republike Koreje oktobra 2006 je nadalje pokazal, da mora CTBT čim prej začeti veljati ter da je treba pospešeno nadgraditi sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO – |
| --- | --- |

(8)

Jedrski poskus Demokratične ljudske republike Koreje oktobra 2006 je nadalje pokazal, da mora CTBT čim prej začeti veljati ter da je treba pospešeno nadgraditi sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   Da bi zagotovila takojšnje in dejansko izvajanje nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, Evropska unija podpira dejavnosti Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) z namenom spodbujanja naslednjih ciljev:

| (a) | povečanje zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO, tudi na področju odkrivanja radionuklidov; |
| --- | --- |

(a)

povečanje zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO, tudi na področju odkrivanja radionuklidov;

| (b) | izboljšanje delovanja sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO, tudi s preverjanjem in potrjevanjem načinov inšpekcij na kraju samem. |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje delovanja sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO, tudi s preverjanjem in potrjevanjem načinov inšpekcij na kraju samem.

2.   Evropska unija bo podprla projekte s temi konkretnimi cilji:

| (a) | zagotavljanje podpore razvoju zmogljivosti na področju opazovanja in preverjanja prisotnosti žlahtnih plinov; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje podpore razvoju zmogljivosti na področju opazovanja in preverjanja prisotnosti žlahtnih plinov;

| (b) | zagotavljanje podpore pri pripravi, izvedbi in oceni integrirane terenske vaje 2008 na področju inšpekcij na kraju samem (IFE08/OSI). |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje podpore pri pripravi, izvedbi in oceni integrirane terenske vaje 2008 na področju inšpekcij na kraju samem (IFE08/OSI).

Ta projekt se izvaja v korist vseh držav podpisnic Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje Skupnega ukrepa je odgovorno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP). Komisija v celoti sodeluje.

2.   Projekte iz člena 1(2) izvaja Pripravljalna komisija CTBTO. Pri opravljanju te naloge jo nadzira GS/VP, ki pomaga predsedstvu. V ta namen GS/VP s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene potrebne dogovore.

3.   Predsedstvo, GS/VP in Komisija drug drugega redno obveščajo o projektih v skladu s svojimi pristojnostmi.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) je 1 670 000 EUR.

2.   Izdatki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki Evropske skupnosti in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti, z izjemo, da kakršno koli vnaprejšnje financiranje ne ostane last Skupnosti.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje izdatkov iz odstavka 2. V ta namen s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene sporazum o financiranju v obliki nepovratne pomoči. V njem je določeno, da Pripravljalna komisija CTBTO poskrbi za promocijo prispevka EU, ustrezno njegovi višini.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem procesu in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

Predsedstvo, ob pomoči GS/VP, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravlja Pripravljalna komisija CTBTO. Svet na podlagi teh poročil pripravi oceno. Komisija pri tem v celoti sodeluje. Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja tega skupnega ukrepa.

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Veljati preneha:

| (a) | 15 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju med Komisijo in Pripravljalno komisijo CTBTO; ali |
| --- | --- |

(a)

15 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju med Komisijo in Pripravljalno komisijo CTBTO; ali

| (b) | 12 mesecev po datumu sprejetja, če v tem obdobju ni bil sklenjen sporazum o financiranju. |
| --- | --- |

(b)

12 mesecev po datumu sprejetja, če v tem obdobju ni bil sklenjen sporazum o financiranju.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 28. junija 2007

Za Svet

Predsednik

S. GABRIEL

---

(1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

1

(2)  UL L 88, 25.3.2006, str. 68.

2

---

PRILOGA

Podpora EU dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

I.   Uvod

Napovedani jedrski poskus Demokratične ljudske republike Koreje oktobra 2006 ni pokazal samo, da mora Pogodba čim prej začeti veljati, temveč tudi, da je treba pospešeno nadgraditi ureditev preverjanja v okviru Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT). Ob tem poskusu je bil v praksi preizkušen začasni Tehnični sekretariat, hkrati pa je postalo jasno, kakšno vrednost bi globalni sistem preverjanja lahko imel za države podpisnice. Prav tako je bila potrjena tehnična ustreznost ureditve preverjanja v okviru CTBT ter pomen validiranih in učinkovitih inšpekcij na kraju samem. V tem predlogu projekta je začasni Tehnični sekretariat določil tiste elemente zmogljivosti za opazovanje in preverjanje, ki jim je treba posvetiti posebno pozornost glede na izkušnje, pridobljene med dogodkom z DLRK. Predlog se osredotoča na:

| (a) | žlahtne pline; |
| --- | --- |

(a)

žlahtne pline;

| (b) | integrirano terensko vajo 2008 (IFE08/OSI). |
| --- | --- |

(b)

integrirano terensko vajo 2008 (IFE08/OSI).

II.   Opis projektov

1.   Projekt o žlahtnih plinih; izboljšanje znanja začasnega Tehničnega sekretariata o meritvah žlahtnih plinov

| (a) | Trenutno delujeta dve tretjini postaj mednarodnega opazovalnega sistema. Vzpostavljanje sistema je prednostna naloga, da bi zgodaj leta 2008 v najboljšem primeru delovalo že 90 % postaj. Osnovne in pomožne seizmološke postaje začasnega Tehničnega sekretariata so dobro zabeležile poskus DLRK, tako da so takratne države podpisnice dobile zanesljive meritve o času, lokaciji in moči poskusa. Do sedaj je bilo zgrajenega približno 80 % sistema seizmoloških postaj. |
| --- | --- |

(a)

Trenutno delujeta dve tretjini postaj mednarodnega opazovalnega sistema. Vzpostavljanje sistema je prednostna naloga, da bi zgodaj leta 2008 v najboljšem primeru delovalo že 90 % postaj. Osnovne in pomožne seizmološke postaje začasnega Tehničnega sekretariata so dobro zabeležile poskus DLRK, tako da so takratne države podpisnice dobile zanesljive meritve o času, lokaciji in moči poskusa. Do sedaj je bilo zgrajenega približno 80 % sistema seizmoloških postaj.

| (b) | Vendar pa je treba po začetku veljavnosti Pogodbe povečati stopnjo delovanja postaj, ki lahko spremljajo prisotnost ustreznih žlahtnih plinov v ozračju. Trenutno deluje ali je v izgradnji 10 prototipov postaj, ali 25 % načrtovanega števila ob začetku veljavnosti.Te postaje zagotavljajo poskusne in začasne meritve v okviru Mednarodnega poskusa z žlahtnimi plini začasnega Tehničnega sekretariata. Opozoriti je treba, da ta raziskovalni in razvojni program temelji na štirih tehnologijah, ki so jih predlagale naslednje štiri države: Francija, Rusija, Švedska in Združene države Amerike. Po jedrskem poskusu so številne države podpisnice, tudi države članice Evropske unije, izrazile mnenje, da je treba povečati zmogljivosti začasnega Tehničnega sekretariata za spremljanje prisotnosti žlahtnih plinov. |
| --- | --- |

(b)

Vendar pa je treba po začetku veljavnosti Pogodbe povečati stopnjo delovanja postaj, ki lahko spremljajo prisotnost ustreznih žlahtnih plinov v ozračju. Trenutno deluje ali je v izgradnji 10 prototipov postaj, ali 25 % načrtovanega števila ob začetku veljavnosti.Te postaje zagotavljajo poskusne in začasne meritve v okviru Mednarodnega poskusa z žlahtnimi plini začasnega Tehničnega sekretariata. Opozoriti je treba, da ta raziskovalni in razvojni program temelji na štirih tehnologijah, ki so jih predlagale naslednje štiri države: Francija, Rusija, Švedska in Združene države Amerike. Po jedrskem poskusu so številne države podpisnice, tudi države članice Evropske unije, izrazile mnenje, da je treba povečati zmogljivosti začasnega Tehničnega sekretariata za spremljanje prisotnosti žlahtnih plinov.

| (c) | Spremljanje žlahtnih plinov je bistvena in izredno občutljiva metoda odkrivanja podzemnih in podvodnih jedrskih eksplozij. Poleg spremljanja prisotnosti delcev radionuklidov je to edina tehnologija preverjanja, s katero je mogoče zagotovo dokazati jedrsko eksplozijo. |
| --- | --- |

(c)

Spremljanje žlahtnih plinov je bistvena in izredno občutljiva metoda odkrivanja podzemnih in podvodnih jedrskih eksplozij. Poleg spremljanja prisotnosti delcev radionuklidov je to edina tehnologija preverjanja, s katero je mogoče zagotovo dokazati jedrsko eksplozijo.

| (d) | Za zagotovitev kakovosti in točnosti sedanjih in prihodnjih zmogljivosti začasnega Tehničnega sekretariata za merjenje žlahtnih plinov je treba vedeti, kakšna „koncentracija žlahtnih plinov“ se lahko pričakuje v drugih regijah po svetu, v katerih trenutno ni postaj. Zato je treba razviti metodologijo za kategorizacijo dogodkov, ki jih pokažejo meritve sistema za žlahtne pline. To se lahko najbolje doseže s terenskimi meritvami žlahtnih plinov, ki zagotovijo tudi najboljše odgovore glede takih „neznank“. Postaje Mednarodnega poskusa z žlahtnimi plini zbirajo podatke v Severni in Južni Ameriki, Evropi, Aziji in Oceaniji. Vendar jedrske zmogljivosti obstajajo tudi v južni Aziji, Perzijskem zalivu in južni Afriki, za katere pa ni na voljo podatkov o koncentraciji radioaktivnega ksenona. Poleg tega so potrebne tudi meritve na določenih mestih v Evropi, na primer blizu proizvajalcev radiofarmacevtskih izdelkov ali jedrskih elektrarn. |
| --- | --- |

(d)

Za zagotovitev kakovosti in točnosti sedanjih in prihodnjih zmogljivosti začasnega Tehničnega sekretariata za merjenje žlahtnih plinov je treba vedeti, kakšna „koncentracija žlahtnih plinov“ se lahko pričakuje v drugih regijah po svetu, v katerih trenutno ni postaj. Zato je treba razviti metodologijo za kategorizacijo dogodkov, ki jih pokažejo meritve sistema za žlahtne pline. To se lahko najbolje doseže s terenskimi meritvami žlahtnih plinov, ki zagotovijo tudi najboljše odgovore glede takih „neznank“. Postaje Mednarodnega poskusa z žlahtnimi plini zbirajo podatke v Severni in Južni Ameriki, Evropi, Aziji in Oceaniji. Vendar jedrske zmogljivosti obstajajo tudi v južni Aziji, Perzijskem zalivu in južni Afriki, za katere pa ni na voljo podatkov o koncentraciji radioaktivnega ksenona. Poleg tega so potrebne tudi meritve na določenih mestih v Evropi, na primer blizu proizvajalcev radiofarmacevtskih izdelkov ali jedrskih elektrarn.

| (e) | Zato bi bilo treba opravljati meritve v bližini jedrskih elektrarn ali proizvajalcev radiofarmacevtskih izdelkov, da bi pokazali razliko med teoretičnimi modeli izpustov, objavljenimi povprečnimi izpusti in poskusnimi, dejansko izmerjenimi rezultati. Preučiti je treba tudi koncentracijo žlahtnih plinov v drugih regijah po svetu, kjer trenutno še ni postaj. |
| --- | --- |

(e)

Zato bi bilo treba opravljati meritve v bližini jedrskih elektrarn ali proizvajalcev radiofarmacevtskih izdelkov, da bi pokazali razliko med teoretičnimi modeli izpustov, objavljenimi povprečnimi izpusti in poskusnimi, dejansko izmerjenimi rezultati. Preučiti je treba tudi koncentracijo žlahtnih plinov v drugih regijah po svetu, kjer trenutno še ni postaj.

| (f) | Da bi dosegli omenjeno izboljšavo zmogljivosti na področju žlahtnih plinov, začasni Tehnični sekretariat prosi za podporo za naslednji projekt:






  (i) | Izvedba štirih sklopov terenskih meritev, od katerih vsak traja štiri mesece. Med vsakim sklopom se približno tri tedne beleži koncentracija ksenona na več lokacijah 500–2 500 kilometrov od baze. Poleg tega bi bilo treba na vsaki lokaciji meritve opraviti tudi meritev koncentracije z detektorjem. Nekatere od meritev bi nato lahko uporabili tudi v prihodnosti kot koncentracije na lokaciji za namestitev postaj mednarodnega opazovalnega sistema. Vse te dejavnosti bi se izvajale v tesni povezavi z ustreznimi meteorološkimi organizacijami. |
| --- | --- | --- |

(f)

Da bi dosegli omenjeno izboljšavo zmogljivosti na področju žlahtnih plinov, začasni Tehnični sekretariat prosi za podporo za naslednji projekt:

(i)

Izvedba štirih sklopov terenskih meritev, od katerih vsak traja štiri mesece. Med vsakim sklopom se približno tri tedne beleži koncentracija ksenona na več lokacijah 500–2 500 kilometrov od baze. Poleg tega bi bilo treba na vsaki lokaciji meritve opraviti tudi meritev koncentracije z detektorjem. Nekatere od meritev bi nato lahko uporabili tudi v prihodnosti kot koncentracije na lokaciji za namestitev postaj mednarodnega opazovalnega sistema. Vse te dejavnosti bi se izvajale v tesni povezavi z ustreznimi meteorološkimi organizacijami.

| (ii) | Za meritve se bo uporabljala prenosna oprema za meritve žlahtnih plinov, izdelana v Evropi (švedski sistem SAUNA oziroma francoski sistem SPALAX), ki bo začasnemu Tehničnemu sekretariatu med obdobjem tega skupnega ukrepa posojena brezplačno. |
| --- | --- |

(ii)

Za meritve se bo uporabljala prenosna oprema za meritve žlahtnih plinov, izdelana v Evropi (švedski sistem SAUNA oziroma francoski sistem SPALAX), ki bo začasnemu Tehničnemu sekretariatu med obdobjem tega skupnega ukrepa posojena brezplačno.

| (iii) | Francoski sistem SPALAX je zelo zrel sistem, ki že več let deluje na mnogih lokacijah (tudi na lokacijah mednarodnega opazovalnega sistema). Na voljo bo tudi v prenosni različici, ki bo zagotavljala podatke z isto visoko stopnjo občutljivosti. Med vsakim sklopom se lahko cel sistem glede na logistične razmere prenaša na različne lokacije ali pa se v bazi razdeli v prenosno vzorčno enoto in detektor. |
| --- | --- |

(iii)

Francoski sistem SPALAX je zelo zrel sistem, ki že več let deluje na mnogih lokacijah (tudi na lokacijah mednarodnega opazovalnega sistema). Na voljo bo tudi v prenosni različici, ki bo zagotavljala podatke z isto visoko stopnjo občutljivosti. Med vsakim sklopom se lahko cel sistem glede na logistične razmere prenaša na različne lokacije ali pa se v bazi razdeli v prenosno vzorčno enoto in detektor.

| (iv) | Švedski sistem SAUNA je že bil uporabljen v več terenskih dejavnostih in je zato dobro ocenjen. Sistem zagotavlja podatke za štiri ustrezne izotope s podobnimi omejitvami zaznave, kot jih ima mednarodni opazovalni sistem (SAUNA II), tako da se bodo lahko podatki neposredno uporabljali tudi v scenariju meritev v okviru mednarodnega opazovalnega sistema. Med vsakim sklopom se enota v bazi namesti na eni lokaciji, mobilne vzorčne meritve pa se opravijo na dveh ali treh lokacijah v bližini. |
| --- | --- |

(iv)

Švedski sistem SAUNA je že bil uporabljen v več terenskih dejavnostih in je zato dobro ocenjen. Sistem zagotavlja podatke za štiri ustrezne izotope s podobnimi omejitvami zaznave, kot jih ima mednarodni opazovalni sistem (SAUNA II), tako da se bodo lahko podatki neposredno uporabljali tudi v scenariju meritev v okviru mednarodnega opazovalnega sistema. Med vsakim sklopom se enota v bazi namesti na eni lokaciji, mobilne vzorčne meritve pa se opravijo na dveh ali treh lokacijah v bližini.

| (v) | Za vsak sklop meritev bi bile potrebne:






  — | priprave in skrbna logistika (servisiranje opreme, logistično načrtovanje, dogovori s krajevnimi instituti, prevoz itd.), |
| --- | --- | --- |

(v)

Za vsak sklop meritev bi bile potrebne:

—

priprave in skrbna logistika (servisiranje opreme, logistično načrtovanje, dogovori s krajevnimi instituti, prevoz itd.),

| — | namestitev, umerjanja in zbiranje podatkov, |
| --- | --- |

—

namestitev, umerjanja in zbiranje podatkov,

| — | umerjanje opreme, pakiranje, prevoz domov, |
| --- | --- |

—

umerjanje opreme, pakiranje, prevoz domov,

| — | analiza podatkov. |
| --- | --- |

—

analiza podatkov.

| (vi) | Pričakovani stroški za ta projekt vključujejo:






  — | osebje (tudi začasnega pomočnika za logistiko) in potne stroške, |
| --- | --- | --- |

(vi)

Pričakovani stroški za ta projekt vključujejo:

—

osebje (tudi začasnega pomočnika za logistiko) in potne stroške,

| — | opremo (izdelava vzorčevalnih cevi ali podobnega, neprekinjena dobava elektrike itd.), |
| --- | --- |

—

opremo (izdelava vzorčevalnih cevi ali podobnega, neprekinjena dobava elektrike itd.),

| — | potrošne dobrine (npr. elektrika in helij), |
| --- | --- |

—

potrošne dobrine (npr. elektrika in helij),

| — | servisiranje in rezervne dele, |
| --- | --- |

—

servisiranje in rezervne dele,

| — | pošiljanje in prevoz opreme, |
| --- | --- |

—

pošiljanje in prevoz opreme,

| — | krajevne prevoze in logistiko, |
| --- | --- |

—

krajevne prevoze in logistiko,

| — | evalvacijsko delavnico. |
| --- | --- |

—

evalvacijsko delavnico.

| (g) | Načrtovane so meritve v naslednjih regijah: Evropa (1), Perzijski zaliv (2), južna Afrika (3) in južna Azija (4). Meritve v regiji (3) in deloma v regiji (1) naj bi bile izvedene z opremo Komisariata za jedrsko energijo (CEA, Francija), meritve v regiji (2) in (4) ter deloma v (1) pa z opremo Švedske agencije za obrambne raziskave (FOI). |
| --- | --- |

(g)

Načrtovane so meritve v naslednjih regijah: Evropa (1), Perzijski zaliv (2), južna Afrika (3) in južna Azija (4). Meritve v regiji (3) in deloma v regiji (1) naj bi bile izvedene z opremo Komisariata za jedrsko energijo (CEA, Francija), meritve v regiji (2) in (4) ter deloma v (1) pa z opremo Švedske agencije za obrambne raziskave (FOI).

| (h) | Opremo za ta projekt bosta brezplačno zagotovila CEA (Francija) in FOI (Švedska), ki ju bo začasni Tehnični sekretariat najel tudi za namestitev in upravljanje opreme. |
| --- | --- |

(h)

Opremo za ta projekt bosta brezplačno zagotovila CEA (Francija) in FOI (Švedska), ki ju bo začasni Tehnični sekretariat najel tudi za namestitev in upravljanje opreme.

| (i) | Ta del projekta naj bi trajal eno leto do eno leto in pol. |
| --- | --- |

(i)

Ta del projekta naj bi trajal eno leto do eno leto in pol.

| (j) | Predhodna ocena stroškov: 960 507 EUR. |
| --- | --- |

(j)

Predhodna ocena stroškov: 960 507 EUR.

2.   Projekt o inšpekcijah na kraju samem; podpora pripravam na integrirane terenske vaje leta 2008

| (a) | Poskus DLRK je ponovno poudaril pomen inšpekcij na kraju samem kot ključnega stebra ureditve preverjanja v okviru CTBT. Mednarodni opazovalni sistem in Mednarodno podatkovno središče sta sicer v okviru začasnega delovanja in preizkušanja sistema zagotovila dragocene in zanesljive podatke o poskusu DLRK, vendar pa bi naravo poskusa lahko dokončno razjasnila šele inšpekcija na kraju samem na določeni lokaciji. Ključna odgovornost Pripravljalne komisije je, da do začetka veljavnosti Pogodbe zagotovi najvišjo raven operativne pripravljenosti sistema inšpekcij na kraju samem. |
| --- | --- |

(a)

Poskus DLRK je ponovno poudaril pomen inšpekcij na kraju samem kot ključnega stebra ureditve preverjanja v okviru CTBT. Mednarodni opazovalni sistem in Mednarodno podatkovno središče sta sicer v okviru začasnega delovanja in preizkušanja sistema zagotovila dragocene in zanesljive podatke o poskusu DLRK, vendar pa bi naravo poskusa lahko dokončno razjasnila šele inšpekcija na kraju samem na določeni lokaciji. Ključna odgovornost Pripravljalne komisije je, da do začetka veljavnosti Pogodbe zagotovi najvišjo raven operativne pripravljenosti sistema inšpekcij na kraju samem.

| (b) | Organi za oblikovanje politike Pripravljanje komisije, še zlasti Delovna skupina B, neprestano poudarjajo, da se lahko potrebna raven pripravljenosti najučinkoviteje doseže z izvajanjem terenskih vaj inšpekcije na kraju samem. Prva taka obsežna vaja, integrirana terenska vaja 2008, bo septembra 2008 v Kazahstanu. To bo prvi poskus simulacije resnične inšpekcije na kraju samem z vključitvijo treh glavnih stebrov inšpekcije na kraju samem:






  (i) | usposobljenih inšpektorjev (približno 50); |
| --- | --- | --- |

(b)

Organi za oblikovanje politike Pripravljanje komisije, še zlasti Delovna skupina B, neprestano poudarjajo, da se lahko potrebna raven pripravljenosti najučinkoviteje doseže z izvajanjem terenskih vaj inšpekcije na kraju samem. Prva taka obsežna vaja, integrirana terenska vaja 2008, bo septembra 2008 v Kazahstanu. To bo prvi poskus simulacije resnične inšpekcije na kraju samem z vključitvijo treh glavnih stebrov inšpekcije na kraju samem:

(i)

usposobljenih inšpektorjev (približno 50);

| (ii) | opreme za inšpekcije na kraju samem; in |
| --- | --- |

(ii)

opreme za inšpekcije na kraju samem; in

| (iii) | preizkus operativnega priročnika za inšpekcije na kraju samem. |
| --- | --- |

(iii)

preizkus operativnega priročnika za inšpekcije na kraju samem.

| (c) | Celovita priprava in uspešna izvedba integrirane terenske vaje 2008 sta nujni za uvedbo inšpekcij na kraju samem v bližnji prihodnosti. Ocena rezultatov in pridobljenih izkušenj integrirane terenske vaje 2008 bo začasnemu Tehničnemu sekretariatu pokazala, katere ukrepe je še treba sprejeti, da bi dosegli operativno pripravljenost sistema inšpekcij na kraju samem. Integrirana terenska vaja 2008 bo uspešna le, če bodo na voljo ustrezni viri, finančni in človeški, ter stvarni prispevki držav podpisnic v obliki opreme, usposabljanja in logistične podpore. |
| --- | --- |

(c)

Celovita priprava in uspešna izvedba integrirane terenske vaje 2008 sta nujni za uvedbo inšpekcij na kraju samem v bližnji prihodnosti. Ocena rezultatov in pridobljenih izkušenj integrirane terenske vaje 2008 bo začasnemu Tehničnemu sekretariatu pokazala, katere ukrepe je še treba sprejeti, da bi dosegli operativno pripravljenost sistema inšpekcij na kraju samem. Integrirana terenska vaja 2008 bo uspešna le, če bodo na voljo ustrezni viri, finančni in človeški, ter stvarni prispevki držav podpisnic v obliki opreme, usposabljanja in logistične podpore.

| (d) | Začasni Tehnični sekretariat je na trenutni stopnji priprav določil naslednja področja, na katerih bi bila pomoč držav podpisnic še zlasti pomembna:






  (i) | Prevozi:

  Za integrirano terensko vajo 2008 bo potrebno prepeljati 20–30 ton opreme z Dunaja do vstopne točke v Kazahstan. Poleg tega bi moralo na lokacijo potovati 80 ljudi (40 inšpektorjev in 40 drugih oseb, med drugim direkcija vaje, nadzorna ekipa, opazovalci in ocenjevalci). Verjetni proračun integrirane terenske vaje, ki ga bodo odobrile države članice, predvideva, da se bo zaradi varčevanja oprema prevažala po kopnem. Po oceni začasnega Tehničnega sekretariata pa je to slaba rešitev, še zlasti zaradi trajanja in zanesljivosti prevoza ter varnosti opreme inšpekcij na kraju samem. To oceno je na sestanku 5. in 6. decembra 2006 potrdila strokovna svetovalna skupina za inšpekcije na kraju samem, ki pomaga začasnemu Tehničnemu sekretariatu pri pripravah integrirane terenske vaje 2008. Začasni Tehnični sekretariat zato poskuša pridobiti podporo za letalski prevoz opreme in osebja v Kazahstan in nazaj. Vendar pa bodo zaradi logističnih in operativnih zahtev integrirane terenske vaje 2008 ter pravne ureditve z državo gostiteljico letalske prevoze morda morala organizirati podjetja, ki nimajo sedeža v EU. |
| --- | --- | --- |

(d)

Začasni Tehnični sekretariat je na trenutni stopnji priprav določil naslednja področja, na katerih bi bila pomoč držav podpisnic še zlasti pomembna:

(i)

Prevozi:

Za integrirano terensko vajo 2008 bo potrebno prepeljati 20–30 ton opreme z Dunaja do vstopne točke v Kazahstan. Poleg tega bi moralo na lokacijo potovati 80 ljudi (40 inšpektorjev in 40 drugih oseb, med drugim direkcija vaje, nadzorna ekipa, opazovalci in ocenjevalci). Verjetni proračun integrirane terenske vaje, ki ga bodo odobrile države članice, predvideva, da se bo zaradi varčevanja oprema prevažala po kopnem. Po oceni začasnega Tehničnega sekretariata pa je to slaba rešitev, še zlasti zaradi trajanja in zanesljivosti prevoza ter varnosti opreme inšpekcij na kraju samem. To oceno je na sestanku 5. in 6. decembra 2006 potrdila strokovna svetovalna skupina za inšpekcije na kraju samem, ki pomaga začasnemu Tehničnemu sekretariatu pri pripravah integrirane terenske vaje 2008. Začasni Tehnični sekretariat zato poskuša pridobiti podporo za letalski prevoz opreme in osebja v Kazahstan in nazaj. Vendar pa bodo zaradi logističnih in operativnih zahtev integrirane terenske vaje 2008 ter pravne ureditve z državo gostiteljico letalske prevoze morda morala organizirati podjetja, ki nimajo sedeža v EU.

| (ii) | Vzpostavitev operativnih baz:

  Začasni Tehnični sekretariat bo med integrirano terensko vajo 2008 moral vzpostaviti operativni bazi na nadomestnem območju za inšpekcijo na nekdanjem sovjetskem ozemlju jedrskih poskusov v Semipalatinsku. V prvi bazi bo inšpekcijska ekipa, druga baza pa je potrebna za ocenjevalce in opazovalce integrirane terenske vaje 2008. Ti bazi bi bili opremljeni s potrebno infrastrukturo, kot so pisarne in komunikacijske naprave, ter bi služile kot štab integrirane terenske vaje 2008, iz njih pa bi se predvsem izvajale in nadzirale dejavnosti na območju inšpekcije. Začasni Tehnični sekretariat lahko določi sredstva za pridobitev prve baze za inšpekcijsko ekipo. Vendar pa redni proračun ne bo omogočal pridobitve druge baze. Za pridobitev in vzpostavitev druge baze bi bila tako potrebna sredstva, ki jih ne bi bilo mogoče črpati iz proračuna integrirane terenske vaje 2008. Če bi uporabljali oddaljeno infrastrukturo, bi izgubili veliko časa za prevoze, kar bi povzročilo dodatne stroške in omejilo število ur, ki bi jih lahko koristno uporabili za namene vaje. |
| --- | --- |

(ii)

Vzpostavitev operativnih baz:

Začasni Tehnični sekretariat bo med integrirano terensko vajo 2008 moral vzpostaviti operativni bazi na nadomestnem območju za inšpekcijo na nekdanjem sovjetskem ozemlju jedrskih poskusov v Semipalatinsku. V prvi bazi bo inšpekcijska ekipa, druga baza pa je potrebna za ocenjevalce in opazovalce integrirane terenske vaje 2008. Ti bazi bi bili opremljeni s potrebno infrastrukturo, kot so pisarne in komunikacijske naprave, ter bi služile kot štab integrirane terenske vaje 2008, iz njih pa bi se predvsem izvajale in nadzirale dejavnosti na območju inšpekcije. Začasni Tehnični sekretariat lahko določi sredstva za pridobitev prve baze za inšpekcijsko ekipo. Vendar pa redni proračun ne bo omogočal pridobitve druge baze. Za pridobitev in vzpostavitev druge baze bi bila tako potrebna sredstva, ki jih ne bi bilo mogoče črpati iz proračuna integrirane terenske vaje 2008. Če bi uporabljali oddaljeno infrastrukturo, bi izgubili veliko časa za prevoze, kar bi povzročilo dodatne stroške in omejilo število ur, ki bi jih lahko koristno uporabili za namene vaje.

| (iii) | Delavnica za ocenjevanje integrirane terenske vaje 2008

  Namen: izboljšati ocenjevanje in izid integrirane terenske vaje 2008 decembra 2008. Tako bi strokovnjaki dobili priložnost, da pregledajo takojšnje rezultate vaje in o njih razpravljajo, da bi pomagali začasnemu Tehničnemu sekretariatu pri pripravi predhodnega poročila za prvi sestanek delovne skupine B leta 2009 ter določili prihodnje prednostne naloge začasnega Tehničnega sekretariata. Poleg tega se pričakuje, da se bodo strokovnjaki med delavnico veliko naučili iz neobdelanega gradiva, prav tako pa se pričakuje, da bodo določene predhodne smernice za naslednji krog terenskih vaj. Delavnica bi obravnavala naslednje zadeve:






  — | logistiko, vključno z vzpostavitvijo in vodenjem operativne baze, |
| --- | --- | --- |

(iii)

Delavnica za ocenjevanje integrirane terenske vaje 2008

Namen: izboljšati ocenjevanje in izid integrirane terenske vaje 2008 decembra 2008. Tako bi strokovnjaki dobili priložnost, da pregledajo takojšnje rezultate vaje in o njih razpravljajo, da bi pomagali začasnemu Tehničnemu sekretariatu pri pripravi predhodnega poročila za prvi sestanek delovne skupine B leta 2009 ter določili prihodnje prednostne naloge začasnega Tehničnega sekretariata. Poleg tega se pričakuje, da se bodo strokovnjaki med delavnico veliko naučili iz neobdelanega gradiva, prav tako pa se pričakuje, da bodo določene predhodne smernice za naslednji krog terenskih vaj. Delavnica bi obravnavala naslednje zadeve:

—

logistiko, vključno z vzpostavitvijo in vodenjem operativne baze,

| — | vodenje ekipe, |
| --- | --- |

—

vodenje ekipe,

| — | vprašanja odnosov z državo pogodbenico, v kateri se izvaja inšpekcija (DPI), zlasti tajnost in nadzorovan dostop do podatkov, |
| --- | --- |

—

vprašanja odnosov z državo pogodbenico, v kateri se izvaja inšpekcija (DPI), zlasti tajnost in nadzorovan dostop do podatkov,

| — | vizualno opazovanje, tudi med preleti, |
| --- | --- |

—

vizualno opazovanje, tudi med preleti,

| — | seizmična vprašanja, |
| --- | --- |

—

seizmična vprašanja,

| — | geofizične metode, |
| --- | --- |

—

geofizične metode,

| — | zdravje in varnost, |
| --- | --- |

—

zdravje in varnost,

| — | komunikacijo, |
| --- | --- |

—

komunikacijo,

| — | navigacijo. |
| --- | --- |

—

navigacijo.

Poleg tega bi bilo treba v sodelovanju z uradom izvršnega sekretarja/ocenjevanje razpravljati tudi o oceni same vaje.

| (e) | Predvideni stroški za ta elementa v podporo integrirane terenske vaje 2008 znašajo:






  250 000 EUR | (komercialni zračni prevozi. Možna bi bila tudi stvarna podpora, na primer čarterski prevozi s transportnim letalom) |
| --- | --- | --- |
| 269 249 EUR | (nakup, vzpostavitev in začetek delovanja druge operativne baze) |
| 152 965 EUR | delavnica za ocenjevanje integrirane terenske vaje 2008 |
| 672 214 EUR | (skupno) |

(e)

Predvideni stroški za ta elementa v podporo integrirane terenske vaje 2008 znašajo:

250 000 EUR

(komercialni zračni prevozi. Možna bi bila tudi stvarna podpora, na primer čarterski prevozi s transportnim letalom)

269 249 EUR

(nakup, vzpostavitev in začetek delovanja druge operativne baze)

152 965 EUR

delavnica za ocenjevanje integrirane terenske vaje 2008

672 214 EUR

(skupno)

III.   Trajanje

Projekti se predvidoma izvajajo 15 mesecev.

IV.   Upravičenke

Upravičenke do projektov iz tega skupnega ukrepa, ki so namenjeni krepitvi zmogljivosti opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO, so vse države podpisnice CTBT.

V.   Izvajalec

Izvedba projektov bo zaupana Pripravljalni komisiji CTBTO. Projekte bodo neposredno izvajali zaposleni na začasnem Tehničnem sekretariatu Pripravljalne komisije CTBTO, strokovnjaki ali pogodbeni izvajalci iz držav podpisnic CTBT. V primeru pogodbenih izvajalcev bo Pripravljalna komisija CTBTO blago, gradnje ali storitve v okviru tega skupnega ukrepa naročala v skladu s podrobnimi predpisi iz sporazuma o financiranju, ki ga bosta sklenili Evropska komisija in Pripravljalna komisija CTBTO.

Izvajalec bo pripravil:

| (a) | vmesno poročilo po prvih šestih mesecih izvajanja projektov; |
| --- | --- |

(a)

vmesno poročilo po prvih šestih mesecih izvajanja projektov;

| (b) | končno poročilo najkasneje en mesec po koncu izvajanja projektov. |
| --- | --- |

(b)

končno poročilo najkasneje en mesec po koncu izvajanja projektov.

Poročila bodo poslana predsedstvu, ki mu bo pomagal GS/VP za skupno zunanjo in varnostno politiko.

VI.   Udeležene tretje osebe

Projekti bodo v celoti financirani s tem skupnim ukrepom. Strokovnjaki iz držav podpisnic CTBT in Pripravljalne komisije CTBTO se lahko štejejo kot udeležene tretje osebe. Delovali bodo po standardnih pravilih delovanja strokovnjakov Pripravljalne komisije CTBTO.

VII.   Ocena vseh potrebnih finančnih sredstev

Prispevek EU bo kril celotno izvedbo projekta, opisanega v tej prilogi. Ocenjeni stroški so naslednji:

| Projekt o žlahtnih plinih: | 960 507 EUR |
| --- | --- |
| Projekt o inšpekcijah na kraju samem: | 672 214 EUR |
| Skupaj: | 1 632 721 EUR |

Projekt o žlahtnih plinih:

960 507 EUR

Projekt o inšpekcijah na kraju samem:

672 214 EUR

Skupaj:

1 632 721 EUR

Poleg tega je za nepredvidene stroške vključena varnostna rezerva v višini približno 3 % upravičenih stroškov (za celotni znesek 37 279 EUR).

VIII.   Referenčni finančni znesek za kritje stroškov projektov

Skupni stroški projekta znašajo 1 670 000 EUR.

---

| 6.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/39

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2007/469/SZVP

z dne 28. junija 2007

glede revizijske konference Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC) v letu 2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dne 29. aprila 1997 je začela veljati Konvencija o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC). Namen konvencije je, da se s prepovedjo razvoja, proizvodnje, pridobivanja, kopičenja zalog, zadrževanja, prenosa ali uporabe kemičnega orožja v državah pogodbenicah v celoti odpravi ena od vrst orožja za množično uničevanje. Države pogodbenice morajo z ustreznimi ukrepi poskrbeti, da se ta prepoved v razmerju do oseb (bodisi fizičnih bodisi pravnih) pod njihovo sodno pristojnostjo tudi dejansko izvršuje. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. aprila 1997 je začela veljati Konvencija o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC). Namen konvencije je, da se s prepovedjo razvoja, proizvodnje, pridobivanja, kopičenja zalog, zadrževanja, prenosa ali uporabe kemičnega orožja v državah pogodbenicah v celoti odpravi ena od vrst orožja za množično uničevanje. Države pogodbenice morajo z ustreznimi ukrepi poskrbeti, da se ta prepoved v razmerju do oseb (bodisi fizičnih bodisi pravnih) pod njihovo sodno pristojnostjo tudi dejansko izvršuje.

| (2) | Evropska unija šteje CWC za ključni sestavni del mednarodnega okvira za neširjenje orožja in razoroževanje ter za edinstveni razorožitveni in neširitveni instrument, čigar celovitost in strogo spoštovanje morata biti v celoti zagotovljena. Vse države članice EU so države podpisnice CWC. |
| --- | --- |

(2)

Evropska unija šteje CWC za ključni sestavni del mednarodnega okvira za neširjenje orožja in razoroževanje ter za edinstveni razorožitveni in neširitveni instrument, čigar celovitost in strogo spoštovanje morata biti v celoti zagotovljena. Vse države članice EU so države podpisnice CWC.

| (3) | Od 28. aprila do 9. maja 2003 so se v Haagu na prvi revizijski konferenci CWC sestale države podpisnice Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW). Na prvi revizijski konferenci se je preučevalo zlasti uničevanje prijavljenih zalog orožja. Pri tem je bil upoštevan znanstveni in tehnološki napredek od takrat, ko je bila Konvencija sestavljena. Prav tako so bile pregledane in ponovno preučene določbe Konvencije, ki zadevajo preverjanje v kemični industriji. Iz konference so izšle strateške smernice za naslednjo fazo izvajanja CWC. |
| --- | --- |

(3)

Od 28. aprila do 9. maja 2003 so se v Haagu na prvi revizijski konferenci CWC sestale države podpisnice Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW). Na prvi revizijski konferenci se je preučevalo zlasti uničevanje prijavljenih zalog orožja. Pri tem je bil upoštevan znanstveni in tehnološki napredek od takrat, ko je bila Konvencija sestavljena. Prav tako so bile pregledane in ponovno preučene določbe Konvencije, ki zadevajo preverjanje v kemični industriji. Iz konference so izšle strateške smernice za naslednjo fazo izvajanja CWC.

| (4) | Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (1). V tem skupnem stališču je CWC navedena kot eden izmed zadevnih večstranskih sporazumov. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (1). V tem skupnem stališču je CWC navedena kot eden izmed zadevnih večstranskih sporazumov.

| (5) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki potrjuje zavezanost EU sistemu večstranskih sporazumov in med drugim posebej poudarja ključno vlogo CWC in OPCW v prizadevanjih za svet brez kemičnega orožja. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki potrjuje zavezanost EU sistemu večstranskih sporazumov in med drugim posebej poudarja ključno vlogo CWC in OPCW v prizadevanjih za svet brez kemičnega orožja.

| (6) | Varnostni svet Združenih narodov je 28. aprila 2004 soglasno sprejel Resolucijo 1540 (2004), v kateri je širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev opredeljeno kot grožnja mednarodnemu miru in varnosti. Izvajanje določb te resolucije prispeva k izvajanju CWC. |
| --- | --- |

(6)

Varnostni svet Združenih narodov je 28. aprila 2004 soglasno sprejel Resolucijo 1540 (2004), v kateri je širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev opredeljeno kot grožnja mednarodnemu miru in varnosti. Izvajanje določb te resolucije prispeva k izvajanju CWC.

| (7) | Svet je 22. novembra 2004 sprejel prvi Skupni ukrep 2004/797/SZVP o podpori dejavnostim OPCW v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (2). Navedenemu skupnemu ukrepu sta nato sledila še Skupni ukrep 2005/913/SZVP (3), sprejet 12. decembra 2005 in Skupni ukrep 2007/185/SZVP (4), sprejet 19. marca 2007. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 22. novembra 2004 sprejel prvi Skupni ukrep 2004/797/SZVP o podpori dejavnostim OPCW v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (2). Navedenemu skupnemu ukrepu sta nato sledila še Skupni ukrep 2005/913/SZVP (3), sprejet 12. decembra 2005 in Skupni ukrep 2007/185/SZVP (4), sprejet 19. marca 2007.

| (8) | Generalna skupščina Združenih narodov je 6. decembra 2006 soglasno sprejela resolucijo o izvajanju Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju. |
| --- | --- |

(8)

Generalna skupščina Združenih narodov je 6. decembra 2006 soglasno sprejela resolucijo o izvajanju Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju.

| (9) | Primerno je, da se v pričakovanju druge revizijske konference CWC, ki bo potekala od 7. do 18. aprila 2008, opredeli pristop Evropske unije v vodilo državam članicam EU na tej konferenci – |
| --- | --- |

(9)

Primerno je, da se v pričakovanju druge revizijske konference CWC, ki bo potekala od 7. do 18. aprila 2008, opredeli pristop Evropske unije v vodilo državam članicam EU na tej konferenci –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Cilj Evropske unije je krepitev Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC), in sicer zlasti s spodbujanjem ravnanja, skladnega s CWC, med drugim s čimprejšnjim uničenjem vsega kemičnega orožja, ter z izboljšanjem sistema preverjanja v okviru Konvencije in z zavzemanjem za njeno vsesplošno uporabo.

Evropska unija si torej prizadeva za uspešen izid druge revizijske konference leta 2008.

Člen 2

Evropska unija v prizadevanjih za uresničitev cilja iz člena 1:

| (a) | na drugi revizijski konferenci prispeva k celovitemu pregledu delovanja CWC, tudi kar zadeva izvajanje obveznosti držav pogodbenic ter ugotavljanje področij, v zvezi s katerimi bi si bilo v prihodnosti treba prizadevati za nadaljnji napredek, in določanje za to ustreznih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

na drugi revizijski konferenci prispeva k celovitemu pregledu delovanja CWC, tudi kar zadeva izvajanje obveznosti držav pogodbenic ter ugotavljanje področij, v zvezi s katerimi bi si bilo v prihodnosti treba prizadevati za nadaljnji napredek, in določanje za to ustreznih sredstev;

| (b) | na podlagi okvira, vzpostavljenega na prvi revizijski konferenci, prispeva k oblikovanju soglasja za uspešen izid druge revizijske konference, in se med drugim zavzema za naslednje ključne zadeve:






  (i) | potrditev splošnega značaja prepovedi kemičnega orožja, kakor ga opredeljuje splošno merilo namena, in sicer s:






  — | potrjevanjem načela, da se prepovedi iz Konvencije nanašajo na vse toksične kemikalije, razen v primerih, ko ima določena kemikalija namen, ki ga Konvencija ne prepoveduje, s tem namenom pa so združljive tudi ustrezne vrste in količine, ter se tako upoštevajo premiki v znanosti in tehnologiji po prvi revizijski konferenci, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

na podlagi okvira, vzpostavljenega na prvi revizijski konferenci, prispeva k oblikovanju soglasja za uspešen izid druge revizijske konference, in se med drugim zavzema za naslednje ključne zadeve:

(i)

potrditev splošnega značaja prepovedi kemičnega orožja, kakor ga opredeljuje splošno merilo namena, in sicer s:

—

potrjevanjem načela, da se prepovedi iz Konvencije nanašajo na vse toksične kemikalije, razen v primerih, ko ima določena kemikalija namen, ki ga Konvencija ne prepoveduje, s tem namenom pa so združljive tudi ustrezne vrste in količine, ter se tako upoštevajo premiki v znanosti in tehnologiji po prvi revizijski konferenci,

| — | z opozarjanjem na obveznosti držav pogodbenic, da v svoji nacionalni zakonodaji o izvajanju in pri svojih upravnih izvršilnih praksah ustrezno upoštevajo splošno merilo namena, |
| --- | --- |

—

z opozarjanjem na obveznosti držav pogodbenic, da v svoji nacionalni zakonodaji o izvajanju in pri svojih upravnih izvršilnih praksah ustrezno upoštevajo splošno merilo namena,

| — | z opozarjanjem na obveznost držav pogodbenic, da prijavljajo sredstva za obvladovanje nemirov; |
| --- | --- |

—

z opozarjanjem na obveznost držav pogodbenic, da prijavljajo sredstva za obvladovanje nemirov;

| (ii) | potrditev obveznosti držav, ki imajo kemično orožje, da to uničijo v rokih iz CWC, in sicer z:






  — | izrazi zadovoljstva nad napredkom, ki so ga dosegle države, ki imajo kemično orožje, pri prizadevanjih, da bi pravočasno izpolnile obveznosti, obenem pa jih je treba spodbuditi k odpravljanju zamud pri uničevanju, |
| --- | --- | --- |

(ii)

potrditev obveznosti držav, ki imajo kemično orožje, da to uničijo v rokih iz CWC, in sicer z:

—

izrazi zadovoljstva nad napredkom, ki so ga dosegle države, ki imajo kemično orožje, pri prizadevanjih, da bi pravočasno izpolnile obveznosti, obenem pa jih je treba spodbuditi k odpravljanju zamud pri uničevanju,

| — | z izpostavljanjem pomena sistematičnega preverjanja stanja pri uničevanju kemičnega orožja s stalnimi inšpekcijskimi pregledi na licu mesta, |
| --- | --- |

—

z izpostavljanjem pomena sistematičnega preverjanja stanja pri uničevanju kemičnega orožja s stalnimi inšpekcijskimi pregledi na licu mesta,

| — | ocenami napredka pri uničevanju kemičnega orožja, med drugim ob upoštevanju obiskov predstavnikov Izvršilnega sveta v skladu s sklepom, sprejetim na 11. zasedanju Konference držav pogodbenic, |
| --- | --- |

—

ocenami napredka pri uničevanju kemičnega orožja, med drugim ob upoštevanju obiskov predstavnikov Izvršilnega sveta v skladu s sklepom, sprejetim na 11. zasedanju Konference držav pogodbenic,

| — | opozarjanjem na odgovornost organov, ki oblikujejo ustrezne politike, da ob pravem času razmišljajo o spoštovanju rokov za uničenje s strani držav pogodbenic; |
| --- | --- |

—

opozarjanjem na odgovornost organov, ki oblikujejo ustrezne politike, da ob pravem času razmišljajo o spoštovanju rokov za uničenje s strani držav pogodbenic;

| (iii) | nadaljnja okrepitev sistema preverjanja dejavnosti, ki jih Konvencija ne prepoveduje, z namenom krepitve zaupanja v neširjenje kemičnega orožja in nadaljnjega spodbujanja sodelovanja z industrijo, in sicer z:






  — | nenehnim ozaveščanjem vladnih organov, industrije, akademskega sveta in nevladnih organizacij o prepovedih iz Konvencije, |
| --- | --- | --- |

(iii)

nadaljnja okrepitev sistema preverjanja dejavnosti, ki jih Konvencija ne prepoveduje, z namenom krepitve zaupanja v neširjenje kemičnega orožja in nadaljnjega spodbujanja sodelovanja z industrijo, in sicer z:

—

nenehnim ozaveščanjem vladnih organov, industrije, akademskega sveta in nevladnih organizacij o prepovedih iz Konvencije,

| — | opozarjanjem na potrebo po večjem številu inšpekcijskih pregledov v drugih kemičnih proizvodnih obratih (OCPF) in ponekod po boljši učinkovitosti sistema pri čemer bi prednost morali imeti obrati, ki so za Konvencijo velikega pomena ter po kakovostnejših izjavah držav pogodbenic o obratih OCPF; |
| --- | --- |

—

opozarjanjem na potrebo po večjem številu inšpekcijskih pregledov v drugih kemičnih proizvodnih obratih (OCPF) in ponekod po boljši učinkovitosti sistema pri čemer bi prednost morali imeti obrati, ki so za Konvencijo velikega pomena ter po kakovostnejših izjavah držav pogodbenic o obratih OCPF;

| (iv) | izvajanje določb Konvencije o posvetovanjih, sodelovanju in ugotavljanju dejstev, zlasti o izrednih inšpekcijskih pregledih, ki ostajajo nepogrešljivo dostopen instrument ter pomenijo učinkovit in uporaben pripomoček sistema preverjanja v okviru OPCW; poudarek na pravici držav pogodbenic, da zahtevajo izreden inšpekcijski pregled brez predhodnih posvetovanj; in spodbujanje samodejne uporabe tega mehanizma, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(iv)

izvajanje določb Konvencije o posvetovanjih, sodelovanju in ugotavljanju dejstev, zlasti o izrednih inšpekcijskih pregledih, ki ostajajo nepogrešljivo dostopen instrument ter pomenijo učinkovit in uporaben pripomoček sistema preverjanja v okviru OPCW; poudarek na pravici držav pogodbenic, da zahtevajo izreden inšpekcijski pregled brez predhodnih posvetovanj; in spodbujanje samodejne uporabe tega mehanizma, kjer je to primerno;

| (v) | razvoj posebej prilagojenih strategij za doseganje vsesplošne uporabe CWC, zlasti kar zadeva Bližnji vzhod, med drugim z organizacijo regionalnih delavnic na zadevnih območjih; |
| --- | --- |

(v)

razvoj posebej prilagojenih strategij za doseganje vsesplošne uporabe CWC, zlasti kar zadeva Bližnji vzhod, med drugim z organizacijo regionalnih delavnic na zadevnih območjih;

| (vi) | nenehno izboljševanje nacionalnih izvedbenih ukrepov in opozarjanje na dejstvo, da je ravnanje, v celoti skladno s členom VII, ključni dejavnik sedanje in prihodnje učinkovitosti režima CWC, med drugim s:






  — | pomočjo, ponujeno državam pogodbenicam, ki so je potrebne, kakor kažejo skupni ukrepi Evropske unije; in |
| --- | --- | --- |

(vi)

nenehno izboljševanje nacionalnih izvedbenih ukrepov in opozarjanje na dejstvo, da je ravnanje, v celoti skladno s členom VII, ključni dejavnik sedanje in prihodnje učinkovitosti režima CWC, med drugim s:

—

pomočjo, ponujeno državam pogodbenicam, ki so je potrebne, kakor kažejo skupni ukrepi Evropske unije; in

| — | krepitvijo nacionalnega nadzora izvoza, ki je nujen za preprečevanje dostopnosti kemičnega orožja; |
| --- | --- |

—

krepitvijo nacionalnega nadzora izvoza, ki je nujen za preprečevanje dostopnosti kemičnega orožja;

| (vii) | skrb za zmogljivosti OPCW, potrebne za zagotavljanje pomoči in zaščite; |
| --- | --- |

(vii)

skrb za zmogljivosti OPCW, potrebne za zagotavljanje pomoči in zaščite;

| (viii) | spodbujanje mednarodnega sodelovanja v skladu z določbami Konvencije, zlasti prispevanje k dejavnostim OPCW za krepitev zmogljivosti v državah pogodbenicah prek razvoja njihove kemične industrije in trgovine; |
| --- | --- |

(viii)

spodbujanje mednarodnega sodelovanja v skladu z določbami Konvencije, zlasti prispevanje k dejavnostim OPCW za krepitev zmogljivosti v državah pogodbenicah prek razvoja njihove kemične industrije in trgovine;

| (ix) | začetek ukrepanja, da bi se OPCW po opravljenem uničenju vsega kemičnega orožja lahko ustrezno posvetila ostalim dejavnostim, zlasti vlogi, ki jo ima pri neširjenju orožja; |
| --- | --- |

(ix)

začetek ukrepanja, da bi se OPCW po opravljenem uničenju vsega kemičnega orožja lahko ustrezno posvetila ostalim dejavnostim, zlasti vlogi, ki jo ima pri neširjenju orožja;

| (x) | izpolnjevanje obveznosti iz resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) in 1673 (2006), zlasti kar zadeva poziv k praktičnemu sodelovanju med OPCW in Odborom ZN iz Resolucije 1540, pa tudi drugimi forumi, v prizadevanjih za odpravljanje nevarnosti, da bi bilo kemično orožje pridobljeno in uporabljeno v teroristične namene, vključno z možnostjo dostopa teroristov do materiala, opreme in znanja, ki bi se lahko uporabili pri razvoju in proizvodnji kemičnega orožja; |
| --- | --- |

(x)

izpolnjevanje obveznosti iz resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) in 1673 (2006), zlasti kar zadeva poziv k praktičnemu sodelovanju med OPCW in Odborom ZN iz Resolucije 1540, pa tudi drugimi forumi, v prizadevanjih za odpravljanje nevarnosti, da bi bilo kemično orožje pridobljeno in uporabljeno v teroristične namene, vključno z možnostjo dostopa teroristov do materiala, opreme in znanja, ki bi se lahko uporabili pri razvoju in proizvodnji kemičnega orožja;

| (xi) | programi globalnega partnerstva v okviru G8 za preprečevanje širjenja orožja in materialov za množično uničevanje, in sicer s podporo razoroževanju, nadzoru in varovanju občutljivega materiala, objektov in naprav ter strokovnega znanja. |
| --- | --- |

(xi)

programi globalnega partnerstva v okviru G8 za preprečevanje širjenja orožja in materialov za množično uničevanje, in sicer s podporo razoroževanju, nadzoru in varovanju občutljivega materiala, objektov in naprav ter strokovnega znanja.

Člen 3

Evropska unija za namene iz člena 2 ukrepa, kot sledi:

| (a) | države članice se dogovorijo o predlogih za vsebinska vprašanja, ki se v imenu Evropske unije v pripravljalni fazi in v okviru druge revizijske konference predložijo v obravnavo državam pogodbenicam Konvencije; |
| --- | --- |

(a)

države članice se dogovorijo o predlogih za vsebinska vprašanja, ki se v imenu Evropske unije v pripravljalni fazi in v okviru druge revizijske konference predložijo v obravnavo državam pogodbenicam Konvencije;

| (b) | predsedstvo po potrebi opredeli pristop v skladu s členom 18 Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s:






  (i) | prizadevanji, da bi k CWC pristopile vse države; |
| --- | --- | --- |

(b)

predsedstvo po potrebi opredeli pristop v skladu s členom 18 Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s:

(i)

prizadevanji, da bi k CWC pristopile vse države;

| (ii) | spodbujanjem učinkovitega nacionalnega izvajanja CWC v državah pogodbenicah; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem učinkovitega nacionalnega izvajanja CWC v državah pogodbenicah;

| (iii) | pozivi državam pogodbenicam, naj podprejo in sodelujejo pri učinkoviti in popolni reviziji CWC in s tem potrdijo svojo zavezanost tej temeljni mednarodni normi zoper kemično orožje; |
| --- | --- |

(iii)

pozivi državam pogodbenicam, naj podprejo in sodelujejo pri učinkoviti in popolni reviziji CWC in s tem potrdijo svojo zavezanost tej temeljni mednarodni normi zoper kemično orožje;

| (iv) | podporo zgoraj navedenim predlogom, ki jih je Evropska unija predložila v obravnavo državam pogodbenicam in katerih namen je nadaljnja krepitev CWC; |
| --- | --- |

(iv)

podporo zgoraj navedenim predlogom, ki jih je Evropska unija predložila v obravnavo državam pogodbenicam in katerih namen je nadaljnja krepitev CWC;

| (c) | oblikuje izjave, ki jih pred revizijsko konferenco in med njenim potekom v imenu Evropske unije poda predsedstvo. |
| --- | --- |

(c)

oblikuje izjave, ki jih pred revizijsko konferenco in med njenim potekom v imenu Evropske unije poda predsedstvo.

Člen 4

To skupno stališče začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 5

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 28. junija 2007

Za Svet

Predsednik

S. GABRIEL

---

(1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

1

(2)  UL L 349, 25.11.2004, str. 63.

2

(3)  UL L 331, 17.12.2005, str. 34.

3

(4)  UL L 85, 27.3.2007, str. 10.

4

---