# Euroopan unionin L 219/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 219 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta24. elokuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 219

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta24. elokuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 986/2007, annettu 23 päivänä elokuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 987/2007, annettu 22 päivänä elokuuta 2007, Saksan lipun alla purjehtivien alusten lasikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla II a ja IV (EY:n vedet) | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 988/2007, annettu 22 päivänä elokuuta 2007, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä ICES-alueilla I ja II | 5 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 989/2007, annettu 23 päivänä elokuuta 2007, tiettyjen nimitysten kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Barèges-Gavarnie (SAN) – Hořické trubičky (SMM)) | 7 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 986/2007, annettu 23 päivänä elokuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 987/2007, annettu 22 päivänä elokuuta 2007, Saksan lipun alla purjehtivien alusten lasikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla II a ja IV (EY:n vedet)

3

*

Komission asetus (EY) N:o 988/2007, annettu 22 päivänä elokuuta 2007, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä ICES-alueilla I ja II

5

*

Komission asetus (EY) N:o 989/2007, annettu 23 päivänä elokuuta 2007, tiettyjen nimitysten kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Barèges-Gavarnie (SAN) – Hořické trubičky (SMM))

7

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/580/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007, valtiontukiohjelmasta, jonka Slovenia on toteuttanut hyväksyttyjä energiantuottajia koskevan lainsäädäntönsä mukaisesti – Asia C 7/2005
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1181)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007, valtiontuesta C 26/2006 (ex N 110/2006), laivanrakennusteollisuuden väliaikainen suojajärjestely – Portugali
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1756)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 2007, valtiontuesta C 4/06 (ex N 180/05) – Portugali – Tuki Djebelille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1959)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä kesäkuuta 2007, valtiontuesta C 17/2006 (ex N 3/2006), koulutustuki Autoeuropa – Automóveis Lda:lle, Portugali
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3130)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä elokuuta 2007, neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta tehdyn päätöksen 2004/558/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3905)

   (
  1
  ) | 37 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/580/EY

*

Komission päätös, tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007, valtiontukiohjelmasta, jonka Slovenia on toteuttanut hyväksyttyjä energiantuottajia koskevan lainsäädäntönsä mukaisesti – Asia C 7/2005
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1181)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1181)

1

9

2007/581/EY

*

Komission päätös, tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007, valtiontuesta C 26/2006 (ex N 110/2006), laivanrakennusteollisuuden väliaikainen suojajärjestely – Portugali
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1756)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1756)

1

25

2007/582/EY

*

Komission päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 2007, valtiontuesta C 4/06 (ex N 180/05) – Portugali – Tuki Djebelille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1959)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1959)

1

30

2007/583/EY

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä kesäkuuta 2007, valtiontuesta C 17/2006 (ex N 3/2006), koulutustuki Autoeuropa – Automóveis Lda:lle, Portugali
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3130)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3130)

1

36

2007/584/EY

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä elokuuta 2007, neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta tehdyn päätöksen 2004/558/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3905)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3905)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 986/2007,

annettu 23 päivänä elokuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä elokuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä elokuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 756/2007 (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 23 päivänä elokuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 987/2007,

annettu 22 päivänä elokuuta 2007,

Saksan lipun alla purjehtivien alusten lasikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla II a ja IV (EY:n vedet)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 21 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 41/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2007. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 21 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 41/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2007.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2007 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä elokuuta 2007.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11, oikaisu, EUVL L 36, 8.2.2007,s. 6).

2

(3)  EUVL L 15, 20.1.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 898/2007 (EUVL L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

LIITE

| Nro | 26 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Kanta | LEZ/2AC4-C |
| Laji | Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) |
| Alue | IIa ja IV (EY:n vedet) |
| Päivämäärä | 19. heinäkuuta 2007 |

Nro

26

Jäsenvaltio

Saksa

Kanta

LEZ/2AC4-C

Laji

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

Alue

IIa ja IV (EY:n vedet)

Päivämäärä

19. heinäkuuta 2007

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 988/2007,

annettu 22 päivänä elokuuta 2007,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä ICES-alueilla I ja II

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1), ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 21 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 41/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2007. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 21 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 41/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2007.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2007 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä elokuuta 2007.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11, oikaisu, EUVL L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUVL L 15, 20.1.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 898/2007 (EUVL L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

LIITE

| Nro | 25 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Kanta | COD/1N2AB. |
| Laji | Turska (Gadus morhua) |
| Alue | Norjan vedet ICES-alueilla I ja II |
| Päivämäärä | 20. heinäkuuta 2007 |

Nro

25

Jäsenvaltio

Espanja

Kanta

COD/1N2AB.

Laji

Turska (Gadus morhua)

Alue

Norjan vedet ICES-alueilla I ja II

Päivämäärä

20. heinäkuuta 2007

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 989/2007,

annettu 23 päivänä elokuuta 2007,

tiettyjen nimitysten kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Barèges-Gavarnie (SAN) – Hořické trubičky (SMM))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan esittämä nimitystä ”Barèges-Gavarnie” koskeva rekisteröintihakemus ja Tšekin esittämä nimitystä ”Hořické trubičky” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan esittämä nimitystä ”Barèges-Gavarnie” koskeva rekisteröintihakemus ja Tšekin esittämä nimitystä ”Hořické trubičky” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitettuja vastaväitteitä ei ole toimitettu komissiolle, kyseiset nimitykset olisi lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin, |
| --- | --- |

(2)

Koska asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitettuja vastaväitteitä ei ole toimitettu komissiolle, kyseiset nimitykset olisi lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään tämän asetuksen liitteessä olevat nimitykset suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä elokuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUVL C 279, 17.11.2006, s. 9 (Barèges-Gavarnie); EUVL C 280, 18.11.2006, s. 10 (Hořické trubičky).

2

---

LIITE

1.   Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet

Luokka 1.3. –   Juustot

RANSKA

Barèges-Gavarnie (SAN)

2.   Asetuksen liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet

Luokka 2.4. –   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

TŠEKKI

Hořické trubičky (SMM)

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/9

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007,

valtiontukiohjelmasta, jonka Slovenia on toteuttanut hyväksyttyjä energiantuottajia koskevan lainsäädäntönsä mukaisesti – Asia C 7/2005

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1181)

(Ainoastaan sloveeninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/580/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Slovenia ilmoitti 1 päivänä lokakuuta 2003 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ohjelmasta, joka koskee sähköntuotantolaitosten hukkakustannusten kattamista Sloveniassa, osana Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen liitteessä IV olevan 3 luvun 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua väliaikaista menettelyä. Komissio on kirjannut ilmoituksen valtiontukiasiana SI 7/03. |
| --- | --- |

(1)

Slovenia ilmoitti 1 päivänä lokakuuta 2003 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ohjelmasta, joka koskee sähköntuotantolaitosten hukkakustannusten kattamista Sloveniassa, osana Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen liitteessä IV olevan 3 luvun 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua väliaikaista menettelyä. Komissio on kirjannut ilmoituksen valtiontukiasiana SI 7/03.

| (2) | Tätä seuranneesta kirjeenvaihdosta kävi ilmi, että ilmoitetun toimenpiteen taustaa koskevassa kuvauksessa mainitut kaksi sähköntuotantolaitosta saivat oletettavasti tukea toisesta valtiontukiohjelmasta. Komissio kirjasi tämän toisen valtiontukiohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, 6 päivänä joulukuuta 2004 valtiontukiasiaksi NN 80/04. |
| --- | --- |

(2)

Tätä seuranneesta kirjeenvaihdosta kävi ilmi, että ilmoitetun toimenpiteen taustaa koskevassa kuvauksessa mainitut kaksi sähköntuotantolaitosta saivat oletettavasti tukea toisesta valtiontukiohjelmasta. Komissio kirjasi tämän toisen valtiontukiohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, 6 päivänä joulukuuta 2004 valtiontukiasiaksi NN 80/04.

| (3) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio epäili joidenkin ohjelman osien soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Sen vuoksi komissio teki 2 päivänä helmikuuta 2005 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’ ja pyysi Sloveniaa esittämään huomautuksensa. Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 15 päivänä maaliskuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä. |
| --- | --- |

(3)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio epäili joidenkin ohjelman osien soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Sen vuoksi komissio teki 2 päivänä helmikuuta 2005 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’ ja pyysi Sloveniaa esittämään huomautuksensa. Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 15 päivänä maaliskuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

| (4) | Slovenia esitti 11 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä, 14 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä. Komissio lähetti Slovenialle lisäkysymyksiä 25 päivänä huhtikuuta 2005, 11 päivänä heinäkuuta 2005, 23 päivänä marraskuuta 2005 ja 22 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä, joihin Slovenia vastasi 14 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 20 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 31 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 7 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 14 päivänä heinäkuuta 2006. |
| --- | --- |

(4)

Slovenia esitti 11 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä, 14 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä. Komissio lähetti Slovenialle lisäkysymyksiä 25 päivänä huhtikuuta 2005, 11 päivänä heinäkuuta 2005, 23 päivänä marraskuuta 2005 ja 22 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä, joihin Slovenia vastasi 14 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 20 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 31 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 7 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 14 päivänä heinäkuuta 2006.

| (5) | Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

| (6) | Komission ja Slovenian viranomaisten välillä pidettiin 25 päivänä lokakuuta 2006 tekninen kokous, jonka perusteella Slovenia toimitti komissiolle lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 24 päivänä marraskuuta 2006. |
| --- | --- |

(6)

Komission ja Slovenian viranomaisten välillä pidettiin 25 päivänä lokakuuta 2006 tekninen kokous, jonka perusteella Slovenia toimitti komissiolle lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 24 päivänä marraskuuta 2006.

2.   OHJELMAN KUVAUS

| (7) | Ohjelma on perustettu vuonna 2001 ja sillä on tarkoitus tukea Sloveniassa sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoa sekä turvata luotettavat energiatoimitukset kotimaisista lähteistä. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelma on perustettu vuonna 2001 ja sillä on tarkoitus tukea Sloveniassa sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoa sekä turvata luotettavat energiatoimitukset kotimaisista lähteistä.

| (8) | Saadakseen ohjelmasta tukea sähköntuottajan on täytynyt saada Slovenian ympäristö-, aluesuunnittelu- ja energiaministeriöltä ”hyväksytyn tuottajan” nimike (3). |
| --- | --- |

(8)

Saadakseen ohjelmasta tukea sähköntuottajan on täytynyt saada Slovenian ympäristö-, aluesuunnittelu- ja energiaministeriöltä ”hyväksytyn tuottajan” nimike (3).

| (9) | Hyväksytyn tuottajan nimike voidaan myöntää kolmenlaisille sähköntuottajille:






  i) | voimalaitoksille, jotka tuottavat sähköä uusiutuvista energialähteistä, lukuun ottamatta teholtaan yli 10 megawatin vesivoimaloita; |
| --- | --- | --- |

(9)

Hyväksytyn tuottajan nimike voidaan myöntää kolmenlaisille sähköntuottajille:

i)

voimalaitoksille, jotka tuottavat sähköä uusiutuvista energialähteistä, lukuun ottamatta teholtaan yli 10 megawatin vesivoimaloita;

| ii) | sähkön ja lämmön yhteistuotantoa harjoittaville sähköntuottajille, joiden tehokkuus on keskimääräistä suurempi, lukuun ottamatta teholtaan yli 10 megawatin kunnallisia lämpövoimaloita ja teholtaan yli 1 megawatin teollisuuden lämpövoimaloita; |
| --- | --- |

ii)

sähkön ja lämmön yhteistuotantoa harjoittaville sähköntuottajille, joiden tehokkuus on keskimääräistä suurempi, lukuun ottamatta teholtaan yli 10 megawatin kunnallisia lämpövoimaloita ja teholtaan yli 1 megawatin teollisuuden lämpövoimaloita;

| iii) | Trbovljen lämpövoimalalle, jäljempänä ’Trbovljen voimala’, siltä tuotannon osalta, jossa käytetään kotimaisia raakaenergiapolttoainelähteitä, ylittämättä 15:tä prosenttia Sloveniassa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

iii)

Trbovljen lämpövoimalalle, jäljempänä ’Trbovljen voimala’, siltä tuotannon osalta, jossa käytetään kotimaisia raakaenergiapolttoainelähteitä, ylittämättä 15:tä prosenttia Sloveniassa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä.

| (10) | Hyväksyttyjen tuottajien osuus oli vuonna 2003 noin 11,2 prosenttia Slovenian sähköntuotantomarkkinoista. Ilman Trbovljen voimalaa ja Ljubljanan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosta osuus putoaa noin 2,7 prosenttiin. |
| --- | --- |

(10)

Hyväksyttyjen tuottajien osuus oli vuonna 2003 noin 11,2 prosenttia Slovenian sähköntuotantomarkkinoista. Ilman Trbovljen voimalaa ja Ljubljanan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosta osuus putoaa noin 2,7 prosenttiin.

| (11) | Verkonhaltija on velvollinen ostamaan verkkoonsa kytketyn hyväksytyn tuottajan koko tuotannon hintaan, jonka valtio vahvistaa ja jota se mukauttaa vuosittain. Kyseinen hinta on markkinahintaa korkeampi. Hyväksytyt tuottajat voivat myös päättää myydä tuottamansa sähkön suoraan markkinoilla. Siinä tapauksessa niillä on oikeus valtion maksamaan korvaukseen, joka vastaa erotusta niiden tulojen, jotka ne olisivat saaneet, jos ne olisivat myyneet tuottamansa sähkön verkonhaltijalle, ja markkinoilta saamiensa tulojen välillä. |
| --- | --- |

(11)

Verkonhaltija on velvollinen ostamaan verkkoonsa kytketyn hyväksytyn tuottajan koko tuotannon hintaan, jonka valtio vahvistaa ja jota se mukauttaa vuosittain. Kyseinen hinta on markkinahintaa korkeampi. Hyväksytyt tuottajat voivat myös päättää myydä tuottamansa sähkön suoraan markkinoilla. Siinä tapauksessa niillä on oikeus valtion maksamaan korvaukseen, joka vastaa erotusta niiden tulojen, jotka ne olisivat saaneet, jos ne olisivat myyneet tuottamansa sähkön verkonhaltijalle, ja markkinoilta saamiensa tulojen välillä.

| (12) | Verkonhaltijoille ostovelvollisuudesta aiheutuvat tappiot katetaan lailla perustetusta rahastosta. Rahaston varoista maksetaan myös korvaukset hyväksytyille tuottajille, jotka päättävät myydä tuottamansa sähkön markkinoilla. Rahastoa kartutetaan sähkönkulutuksesta perittävillä veronluonteisilla maksuilla, joita kaikki sähkönkuluttajat Sloveniassa joutuvat maksamaan. |
| --- | --- |

(12)

Verkonhaltijoille ostovelvollisuudesta aiheutuvat tappiot katetaan lailla perustetusta rahastosta. Rahaston varoista maksetaan myös korvaukset hyväksytyille tuottajille, jotka päättävät myydä tuottamansa sähkön markkinoilla. Rahastoa kartutetaan sähkönkulutuksesta perittävillä veronluonteisilla maksuilla, joita kaikki sähkönkuluttajat Sloveniassa joutuvat maksamaan.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISESTA TEHDYSSÄ PÄÄTÖKSESSÄ ESITETYT EPÄILYT

| (13) | Analysoituaan käytettävissä olevat tiedot komissio teki alustavan päätelmän, että tuessa on kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, koska se täyttää kaikki neljä valtiontuen määritelmän kumulatiivista perustetta. |
| --- | --- |

(13)

Analysoituaan käytettävissä olevat tiedot komissio teki alustavan päätelmän, että tuessa on kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, koska se täyttää kaikki neljä valtiontuen määritelmän kumulatiivista perustetta.

| (14) | Komissiolla oli epäilyjä myös sen suhteen, soveltuuko ohjelma yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(14)

Komissiolla oli epäilyjä myös sen suhteen, soveltuuko ohjelma yhteismarkkinoille.

| (15) | Komissio tarkasteli toimenpiteitä ensinnäkin ympäristönsuojelulle myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (4) perusteella, jäljempänä ’ympäristötuen suuntaviivat’. Tarkastelun perusteella epäiltiin, ettei tuki ole ympäristötuen suuntaviivojen mukaista. Tämä koski erityisesti uusiutuvia energialähteitä käyttävien tuottajien määritelmää ja tehokasta sähkön ja lämmön yhteistuotantoa sekä tuen määrää suhteessa tuottajille aiheutuviin todellisiin lisäkustannuksiin. |
| --- | --- |

(15)

Komissio tarkasteli toimenpiteitä ensinnäkin ympäristönsuojelulle myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (4) perusteella, jäljempänä ’ympäristötuen suuntaviivat’. Tarkastelun perusteella epäiltiin, ettei tuki ole ympäristötuen suuntaviivojen mukaista. Tämä koski erityisesti uusiutuvia energialähteitä käyttävien tuottajien määritelmää ja tehokasta sähkön ja lämmön yhteistuotantoa sekä tuen määrää suhteessa tuottajille aiheutuviin todellisiin lisäkustannuksiin.

| (16) | Toiseksi komissio tarkasteli tukea hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analyysimenetelmiä koskevan komission tiedonannon (5), jäljempänä ’analyysimenetelmät’, mukaisesti. Tarkastelu antoi aihetta epäillä, ettei tuki sovi analyysimenetelmien kanssa yhteen. Komissio ei esimerkiksi vuosittain voinut todeta, että tuki olisi laskettu niin tarkasti, että voimalakohtaiset laskelmat olisivat mahdollisia, kuten menetelmissä edellytetään. |
| --- | --- |

(16)

Toiseksi komissio tarkasteli tukea hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analyysimenetelmiä koskevan komission tiedonannon (5), jäljempänä ’analyysimenetelmät’, mukaisesti. Tarkastelu antoi aihetta epäillä, ettei tuki sovi analyysimenetelmien kanssa yhteen. Komissio ei esimerkiksi vuosittain voinut todeta, että tuki olisi laskettu niin tarkasti, että voimalakohtaiset laskelmat olisivat mahdollisia, kuten menetelmissä edellytetään.

| (17) | Kolmanneksi komissio tarkasteli tukea korvauksena yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamiseen liittyvistä kuluista. Tämän tarkastelun perusteella epäiltiin tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska komissio ei useimpien tuensaajien osalta voinut riittävän tarkasti määrittää, mitä yleishyödyllistä taloudellista palvelua ne hoitivat. Lisäksi vaikka tämä palvelu voitiinkin määrittää tarkasti yhden tuensaajan osalta, komissiolla ei ollut tässäkään tapauksessa mahdollisuutta arvioida korvauksen oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

(17)

Kolmanneksi komissio tarkasteli tukea korvauksena yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamiseen liittyvistä kuluista. Tämän tarkastelun perusteella epäiltiin tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska komissio ei useimpien tuensaajien osalta voinut riittävän tarkasti määrittää, mitä yleishyödyllistä taloudellista palvelua ne hoitivat. Lisäksi vaikka tämä palvelu voitiinkin määrittää tarkasti yhden tuensaajan osalta, komissiolla ei ollut tässäkään tapauksessa mahdollisuutta arvioida korvauksen oikeasuhteisuutta.

| (18) | Komissio epäili myös, että sähkönkuluttajilta perittävällä veronluonteisella maksulla rahoitettava tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen 25 ja 90 artiklan mukaista. |
| --- | --- |

(18)

Komissio epäili myös, että sähkönkuluttajilta perittävällä veronluonteisella maksulla rahoitettava tuki ei ole EY:n perustamissopimuksen 25 ja 90 artiklan mukaista.

4.   MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (19) | Julkaistuaan menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(19)

Julkaistuaan menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

5.   JÄSENVALTION ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

| (20) | Slovenia esitti 11 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä, 14 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä. Huomautukset koskivat ainoastaan valtiontuen määrittelyongelmaa ja veronluonteisten maksujen käsitettä. |
| --- | --- |

(20)

Slovenia esitti 11 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä, 14 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä. Huomautukset koskivat ainoastaan valtiontuen määrittelyongelmaa ja veronluonteisten maksujen käsitettä.

5.1   Valtiontuen olemassaolo

| (21) | Slovenia korostaa, että slovenialaiset jakeluyritykset eivät ole 100-prosenttisesti valtion omistuksessa. Slovenia toteaa, että verkonhaltijoiden omistus jakautuu tosiasiallisesti valtion (noin 80 prosenttia) sekä yksityisten sijoitusrahastojen ja muiden (noin 20 prosenttia) välillä. Slovenian lainsäädännössä ei myöskään tehdä ostovelvollisuuden suhteen eroa valtion omistamien ja yksityisten omistamien verkonhaltijoiden välillä. Energialaissa (6) ei ole säännöksiä, joiden mukaan verkonhaltijan olisi oltava valtion omistuksessa, eli verkonhaltija voi olla yksityisten tai valtion omistuksessa. |
| --- | --- |

(21)

Slovenia korostaa, että slovenialaiset jakeluyritykset eivät ole 100-prosenttisesti valtion omistuksessa. Slovenia toteaa, että verkonhaltijoiden omistus jakautuu tosiasiallisesti valtion (noin 80 prosenttia) sekä yksityisten sijoitusrahastojen ja muiden (noin 20 prosenttia) välillä. Slovenian lainsäädännössä ei myöskään tehdä ostovelvollisuuden suhteen eroa valtion omistamien ja yksityisten omistamien verkonhaltijoiden välillä. Energialaissa (6) ei ole säännöksiä, joiden mukaan verkonhaltijan olisi oltava valtion omistuksessa, eli verkonhaltija voi olla yksityisten tai valtion omistuksessa.

| (22) | Slovenian mielestä se, että ostovelvollisuuden piiriin kuuluva oikeushenkilö on valtion omistuksessa, ei tarkoita, että pelkästään tästä syystä olisi kyse valtiontuesta. Slovenia viittaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä maaliskuuta 2001 asiassa C-379/98 antamaan tuomioon. |
| --- | --- |

(22)

Slovenian mielestä se, että ostovelvollisuuden piiriin kuuluva oikeushenkilö on valtion omistuksessa, ei tarkoita, että pelkästään tästä syystä olisi kyse valtiontuesta. Slovenia viittaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä maaliskuuta 2001 asiassa C-379/98 antamaan tuomioon.

| (23) | Edelleen Slovenia toteaa, että järjestelmä, jossa sähköä ostetaan hyväksytyiltä tuottajilta Slovenian lainsäädännön mukaisesti, on hyvin samanlainen kuin eräät muut ohjelmat, joita komission on tarkastellut esimerkiksi asioissa NN 27/2000 ja NN 68/2000 (7), joista komissio on todennut, että ne eivät sisällä valtiontukea. Slovenian mukaan komissio on molempia tapauksia koskevissa päätöksissään todennut, että velvollisuus koskee useita yksityisiä ja joitakin julkisia verkontarjoajia, ja siksi kyseisessä laissa tai tapauksessa ei voida katsoa olevan kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(23)

Edelleen Slovenia toteaa, että järjestelmä, jossa sähköä ostetaan hyväksytyiltä tuottajilta Slovenian lainsäädännön mukaisesti, on hyvin samanlainen kuin eräät muut ohjelmat, joita komission on tarkastellut esimerkiksi asioissa NN 27/2000 ja NN 68/2000 (7), joista komissio on todennut, että ne eivät sisällä valtiontukea. Slovenian mukaan komissio on molempia tapauksia koskevissa päätöksissään todennut, että velvollisuus koskee useita yksityisiä ja joitakin julkisia verkontarjoajia, ja siksi kyseisessä laissa tai tapauksessa ei voida katsoa olevan kyse valtion varoista.

| (24) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon voimassa olevan järjestelmän Slovenia katsoo, että jos varat eivät ole luonteeltaan sellaisia, että ne ovat peräisin valtiolta, pelkkä omistuskysymys ei sinällään voi muuttaa varojen luonnetta. |
| --- | --- |

(24)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon voimassa olevan järjestelmän Slovenia katsoo, että jos varat eivät ole luonteeltaan sellaisia, että ne ovat peräisin valtiolta, pelkkä omistuskysymys ei sinällään voi muuttaa varojen luonnetta.

| (25) | Lisäksi Slovenia toteaa, että julkisen yrityksen pakollisten maksujen muodossa saamat varat eivät ole valtiontukea, jos yrityksellä ei ole oikeutta käyttää niitä vapaasti. Ostovelvollisuuden yhteydessä ohjelman rahoituslähde on verkonkäyttömaksu, jonka kaikki sähkönkuluttajat maksavat ja josta verkonhaltijat keräävät osan erillisille tileille ennalta määrättyyn tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi Slovenia toteaa, että julkisen yrityksen pakollisten maksujen muodossa saamat varat eivät ole valtiontukea, jos yrityksellä ei ole oikeutta käyttää niitä vapaasti. Ostovelvollisuuden yhteydessä ohjelman rahoituslähde on verkonkäyttömaksu, jonka kaikki sähkönkuluttajat maksavat ja josta verkonhaltijat keräävät osan erillisille tileille ennalta määrättyyn tarkoitukseen.

5.2   Veronluonteinen maksu

| (26) | Slovenia korostaa, että ostovelvollisuusohjelma rahoitetaan osasta verkonkäyttömaksua, jonka kaikki sähkönkuluttajat maksavat samoin ennalta määrätyin ehdoin. Verkonkäyttömaksun osatekijöistä päättävät energiavirasto (joka sääntelee energiamarkkinoita) ja hallitus. Hintaerot katetaan siten, että verkonhaltijat ostavat sähköä kiintein hinnoin ja myyvät sitä markkinahinnoin. Mahdolliset tappiot katetaan verkonkäyttömaksulla. Toisin sanoen verkonhaltijat, jotka kuuluvat ostovelvollisuuden piiriin, eivät saa varoja valtiolta vaan verkonkäyttömaksusta. |
| --- | --- |

(26)

Slovenia korostaa, että ostovelvollisuusohjelma rahoitetaan osasta verkonkäyttömaksua, jonka kaikki sähkönkuluttajat maksavat samoin ennalta määrätyin ehdoin. Verkonkäyttömaksun osatekijöistä päättävät energiavirasto (joka sääntelee energiamarkkinoita) ja hallitus. Hintaerot katetaan siten, että verkonhaltijat ostavat sähköä kiintein hinnoin ja myyvät sitä markkinahinnoin. Mahdolliset tappiot katetaan verkonkäyttömaksulla. Toisin sanoen verkonhaltijat, jotka kuuluvat ostovelvollisuuden piiriin, eivät saa varoja valtiolta vaan verkonkäyttömaksusta.

| (27) | Verkonhaltijoiden on kerättävä varat erilliselle tilille. Varoja käytetään myös lisäkorvauksen maksamiseen, jos hyväksytyt tuottajat myyvät osan tuottamastaan sähköstä itsenäisesti tai välittäjän kautta. |
| --- | --- |

(27)

Verkonhaltijoiden on kerättävä varat erilliselle tilille. Varoja käytetään myös lisäkorvauksen maksamiseen, jos hyväksytyt tuottajat myyvät osan tuottamastaan sähköstä itsenäisesti tai välittäjän kautta.

| (28) | Slovenia toteaa myös, että ohjelmaan ei sisälly minkäänlaista valtion rahastoa tai muuta rahastoa, jonka kautta varoja siirretään. Ohjelman rahoittamiseen käytettävien varojen ei voida siis katsoa olevan peräisin veronluonteisesta maksusta, sillä ne eivät ole peräisin valtion budjetista eikä niitä voida pitää valtiolle kuuluvina. |
| --- | --- |

(28)

Slovenia toteaa myös, että ohjelmaan ei sisälly minkäänlaista valtion rahastoa tai muuta rahastoa, jonka kautta varoja siirretään. Ohjelman rahoittamiseen käytettävien varojen ei voida siis katsoa olevan peräisin veronluonteisesta maksusta, sillä ne eivät ole peräisin valtion budjetista eikä niitä voida pitää valtiolle kuuluvina.

6.   SLOVENIAN TOIMITTAMAT LISÄTIEDOT

| (29) | Slovenia on myöhemmässä komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa toimittanut ohjelmaa koskevia lisätietoja ja sitoumuksia. |
| --- | --- |

(29)

Slovenia on myöhemmässä komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa toimittanut ohjelmaa koskevia lisätietoja ja sitoumuksia.

| (30) | Slovenia on toimittanut uusia tietoja ja yksityiskohtia ohjelman ympäristöpäämääristä. Ensinnäkin ohjelmalla on tarkoitus edistää ympäristöpolitiikan yleisiä päämääriä:






  i) | tehokkaampi energian käyttö; |
| --- | --- | --- |

(30)

Slovenia on toimittanut uusia tietoja ja yksityiskohtia ohjelman ympäristöpäämääristä. Ensinnäkin ohjelmalla on tarkoitus edistää ympäristöpolitiikan yleisiä päämääriä:

i)

tehokkaampi energian käyttö;

| ii) | uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattaminen yhteisön primaarienergiataseessa vuoden 2001 8,8 prosentista 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

ii)

uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattaminen yhteisön primaarienergiataseessa vuoden 2001 8,8 prosentista 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.

| (31) | Kyseisiin päämääriin sisältyy tavoitteita, jotka koskevat yhteistuotantoa ja uusiutuvia energialähteitä, jotka kumpikin kuuluvat sähkönosto-ohjelman soveltamisalaan. Tavoitteet ovat sopusoinnussa niiden tavoitteiden kanssa, jotka Slovenialle on asetettu sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla 27 päivänä syyskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/77/EY (8). Direktiivissä 2001/77/EY säädetään ohjeelliset tavoitteet kullekin yksittäiselle jäsenvaltiolle. Slovenialle on asetettu tavoitteeksi, että uusiutuvien energialähteiden osuus sähkönkulutuksesta nousee vuoteen 2010 mennessä 32,6 prosenttiin. |
| --- | --- |

(31)

Kyseisiin päämääriin sisältyy tavoitteita, jotka koskevat yhteistuotantoa ja uusiutuvia energialähteitä, jotka kumpikin kuuluvat sähkönosto-ohjelman soveltamisalaan. Tavoitteet ovat sopusoinnussa niiden tavoitteiden kanssa, jotka Slovenialle on asetettu sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla 27 päivänä syyskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/77/EY (8). Direktiivissä 2001/77/EY säädetään ohjeelliset tavoitteet kullekin yksittäiselle jäsenvaltiolle. Slovenialle on asetettu tavoitteeksi, että uusiutuvien energialähteiden osuus sähkönkulutuksesta nousee vuoteen 2010 mennessä 32,6 prosenttiin.

| (32) | Voimalaitoksia, joiden tuottama sähkö ostetaan ohjelman mukaisesti, on yhteensä 434. Niistä 430 on kytketty jakeluverkkoon ja neljä siirtoverkkoon. Yli 90 prosenttia jakeluverkkoon kytketyistä voimaloista on vesivoimaloita ja loput biopolttoainevoimaloita, aurinkovoimaloita ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia. |
| --- | --- |

(32)

Voimalaitoksia, joiden tuottama sähkö ostetaan ohjelman mukaisesti, on yhteensä 434. Niistä 430 on kytketty jakeluverkkoon ja neljä siirtoverkkoon. Yli 90 prosenttia jakeluverkkoon kytketyistä voimaloista on vesivoimaloita ja loput biopolttoainevoimaloita, aurinkovoimaloita ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia.

| (33) | Ohjelma perustuu hyväksyttyjen sähköntuottajien tuottaman sähkön hinnan määrittelyä ja ostoa koskevista säännöistä annettuun asetukseen (9), joka tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 2002. |
| --- | --- |

(33)

Ohjelma perustuu hyväksyttyjen sähköntuottajien tuottaman sähkön hinnan määrittelyä ja ostoa koskevista säännöistä annettuun asetukseen (9), joka tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 2002.

| (34) | Nykyiset hyväksyttyjen voimaloiden ja verkonhaltijoiden väliset sähkönostosopimukset on tehty kymmeneksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(34)

Nykyiset hyväksyttyjen voimaloiden ja verkonhaltijoiden väliset sähkönostosopimukset on tehty kymmeneksi vuodeksi.

| (35) | Slovenia on ilmoittanut, että vuonna 1999 annetun energialain 4 §:n mukaan uusiutuvat energialähteet määritellään direktiivin 2001/77/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Slovenia on ilmoittanut, että vuonna 1999 annetun energialain 4 §:n mukaan uusiutuvat energialähteet määritellään direktiivin 2001/77/EY mukaisesti.

| (36) | Ohjelman päätarkoitus on luoda hyväksytyille voimaloille suotuisa liiketoimintaympäristö uusien hankkeiden kehittämistä ja toteuttamista varten. Määritettäessä erityyppisille hyväksytyille voimaloille maksettavia ostohintoja, jotka takaisivat uusien investointien edellyttämän vähimmäistuoton, lähtökohtana on käytetty yksittäisten hyväksyttyjen voimaloiden kustannusanalyysiä (ensisijainen energialähde ja koko huomioon ottaen). Tuki tai korvaus on yhtä suuri kuin sähkön ostohinnan ja keskimääräisen markkinahinnan erotus. Jos markkinahinta nousee, korvaukset pienenevät vastaavasti. |
| --- | --- |

(36)

Ohjelman päätarkoitus on luoda hyväksytyille voimaloille suotuisa liiketoimintaympäristö uusien hankkeiden kehittämistä ja toteuttamista varten. Määritettäessä erityyppisille hyväksytyille voimaloille maksettavia ostohintoja, jotka takaisivat uusien investointien edellyttämän vähimmäistuoton, lähtökohtana on käytetty yksittäisten hyväksyttyjen voimaloiden kustannusanalyysiä (ensisijainen energialähde ja koko huomioon ottaen). Tuki tai korvaus on yhtä suuri kuin sähkön ostohinnan ja keskimääräisen markkinahinnan erotus. Jos markkinahinta nousee, korvaukset pienenevät vastaavasti.

| (37) | Seuraavassa taulukossa on verrattu hyväksyttyjen tuottajien tuotantokustannuksia (voimalatyypin ja koon perusteella jaoteltuina) ohjelmasta saatavaan korvaukseen. Taulukossa on oletettu, että keskimääräinen markkinahinta on 8 Slovenian tolaria kilowattituntia kohti. Summaa voidaan pitää vain viittellisenä, sillä korvaukset pienenevät, jos markkinahinnat nousevat. |
| --- | --- |

(37)

Seuraavassa taulukossa on verrattu hyväksyttyjen tuottajien tuotantokustannuksia (voimalatyypin ja koon perusteella jaoteltuina) ohjelmasta saatavaan korvaukseen. Taulukossa on oletettu, että keskimääräinen markkinahinta on 8 Slovenian tolaria kilowattituntia kohti. Summaa voidaan pitää vain viittellisenä, sillä korvaukset pienenevät, jos markkinahinnat nousevat.

| (38) | Kaikissa tapauksissa tuotantokustannukset ovat suuremmat kuin keskimääräinen markkinahinta ja hyväksyttyjä tuottajia koskevan ohjelman mukaiset taatut yhtenäiset ostohinnat.
  Taulukko 1
  Hyväksyttyjen voimaloiden tuotantokustannusten ja ohjelman mukaisen ostohinnan vertailu










  Hyväksytyn voimalan (HV) tyyppi ensisijaisen energialähteen mukaan | Teho | Tuotantokustannukset | Erotus | Korvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Koko | [kW] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] |
| Vesivoimalat | enintään 1 MW | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| 1–10 MW | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Biopolttoainevoimalat | enintään 1 MW | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| yli 1 MW | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Tuulivoimalat | enintään 1 MW | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| yli 1 MW | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Maalämpövoimalat | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Aurinkovoimalat | enintään 36 kW | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| yli 36 kW | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Muut HV:t (biokaasu) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| HV:t tai yhdyskuntajätettä käyttävät lämpövoimalat | enintään 1 MW | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| 1–10 MW | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Kaukolämpöä tuottavat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | enintään 1 MW | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| 1–10 MW | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Teollisuuden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | enintään 1 MW | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| Huom. Markkinahintaoletus 8 SIT/kWh. |

(38)

Kaikissa tapauksissa tuotantokustannukset ovat suuremmat kuin keskimääräinen markkinahinta ja hyväksyttyjä tuottajia koskevan ohjelman mukaiset taatut yhtenäiset ostohinnat.

Taulukko 1

Hyväksyttyjen voimaloiden tuotantokustannusten ja ohjelman mukaisen ostohinnan vertailu

Hyväksytyn voimalan (HV) tyyppi ensisijaisen energialähteen mukaan

Teho

Tuotantokustannukset

Erotus

Korvaus

Koko

[kW]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

Vesivoimalat

enintään 1 MW

100

15,53

7,53

6,75

1–10 MW

3 000

14,33

6,33

6,23

Biopolttoainevoimalat

enintään 1 MW

600

24,80

16,80

8,69

yli 1 MW

1 500

18,18

10,18

8,17

Tuulivoimalat

enintään 1 MW

100

23,28

15,28

6,55

yli 1 MW

20 000

15,49

7,49

6,05

Maalämpövoimalat

3 000

14,59

6,59

6,05

Aurinkovoimalat

enintään 36 kW

36

175,26

167,26

81,67

yli 36 kW

100

122,58

114,58

7,46

Muut HV:t (biokaasu)

120

30,39

22,39

20,97

HV:t tai yhdyskuntajätettä käyttävät lämpövoimalat

enintään 1 MW

100

13,97

5,97

4,74

1–10 MW

3 000

12,08

4,08

3,87

Kaukolämpöä tuottavat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset

enintään 1 MW

700

16,54

8,54

5,9

1–10 MW

3 000

14,56

6,56

5,38

Teollisuuden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset

enintään 1 MW

700

14,95

6,95

4,83

Huom. Markkinahintaoletus 8 SIT/kWh.

| (39) | Kun hyväksyttyjen voimaloiden kustannukset ja taloudelliset laskelmat analysoidaan laitostyypin mukaan, käy ilmi, että ohjelmassa sovellettu ostohinnan nykyarvo ei missään hyväksytyssä voimalassa ylitä investointikustannuksia, kuten seuraava taulukko osoittaa.
  Taulukko 2
  Ostohintojen nykyarvon ja yksittäisten hyväksyttyjen voimaloiden investointikustannusten vertailu












  Hyväksytyn voimalan (HV) tyyppi ensisijaisen energialähteen mukaan | Teho | Odotettu vuosimyynti | Erityiset investointi-kustannukset | Investointi | Korvaus | Korvaus – investointikustannukset (nykyarvo) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Koko | [kW] | [MWh] | [SIT/kW] | [miljoonaa SIT] | [miljoonaa SIT] | [miljoonaa SIT] |
| Vesivoimalat | enintään 1 MW | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| 1–10 MW | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Biopolttoaine-voimalat | enintään 1 MW | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| yli 1 MW | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Tuulivoimalat | enintään 1 MW | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| yli 1 MW | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Maalämpövoimalat | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Aurinkovoimalat | enintään 36 kW | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| yli 36 kW | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Muut HV:t (biokaasu) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| HV:t tai yhdyskuntajätettä käyttävät lämpövoimalat | enintään 1 MW | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| 1–10 MW | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Kaukolämpöä tuottavat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | enintään 1 MW | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| 1–10 MW | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Teollisuuden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | enintään 1 MW | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| Huom. Diskonttokorko 8 %, aika 15 vuotta. Ostohinta tai korvaus alenee ostoasetuksen mukaisesti 5 % viidessä vuodessa ja 10 % kymmenessä vuodessa. |

(39)

Kun hyväksyttyjen voimaloiden kustannukset ja taloudelliset laskelmat analysoidaan laitostyypin mukaan, käy ilmi, että ohjelmassa sovellettu ostohinnan nykyarvo ei missään hyväksytyssä voimalassa ylitä investointikustannuksia, kuten seuraava taulukko osoittaa.

Taulukko 2

Ostohintojen nykyarvon ja yksittäisten hyväksyttyjen voimaloiden investointikustannusten vertailu

Hyväksytyn voimalan (HV) tyyppi ensisijaisen energialähteen mukaan

Teho

Odotettu vuosimyynti

Erityiset investointi-kustannukset

Investointi

Korvaus

Korvaus – investointikustannukset (nykyarvo)

Koko

[kW]

[MWh]

[SIT/kW]

[miljoonaa SIT]

[miljoonaa SIT]

[miljoonaa SIT]

Vesivoimalat

enintään 1 MW

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

1–10 MW

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Biopolttoaine-voimalat

enintään 1 MW

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

yli 1 MW

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Tuulivoimalat

enintään 1 MW

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

yli 1 MW

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Maalämpövoimalat

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Aurinkovoimalat

enintään 36 kW

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

yli 36 kW

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Muut HV:t (biokaasu)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

HV:t tai yhdyskuntajätettä käyttävät lämpövoimalat

enintään 1 MW

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

1–10 MW

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Kaukolämpöä tuottavat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset

enintään 1 MW

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

1–10 MW

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Teollisuuden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset

enintään 1 MW

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

Huom. Diskonttokorko 8 %, aika 15 vuotta. Ostohinta tai korvaus alenee ostoasetuksen mukaisesti 5 % viidessä vuodessa ja 10 % kymmenessä vuodessa.

| (40) | Yksittäisten hyväksyttyjen voimaloiden korvauksiin sisältyy Slovenian lainsäädännön mukaisesti myös tuotto pääomalle eli vähintään 8 prosentin diskonttokorko julkisista varoista tehdyille investoinneille. Koska ostohintoja ja korvauksia ei ole mukautettu, tuotto on tällä hetkellä kaikissa uusiutuvaa energiaa käyttävissä hyväksytyissä voimaloissa alle 8 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. Aurinkovoimaloissa korvaus ei mahdollista minkäänlaista tuottoa pääomalle (negatiivinen tuotto) varsinkaan pienten ja keskisuurten voimaloiden kohdalla.
  Taulukko 3
  Pääoman tuottoaste yksittäisissä hyväksytyissä voimaloissa









  Hyväksytyn voimalan (HV) tyyppi ensisijaisen energialähteen mukaan | Teho | Korvaus | Korvaukseen sisältyvä pääoman tuotto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Koko | [kW] | [SIT/kWh] | |
| Vesivoimalat | enintään 1 MW | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| 1–10 MW | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Biopolttoaine-voimalat | enintään 1 MW | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| +yli 1 MW | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Tuulivoimalat | enintään 1 MW | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| +yli 1 MW | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Maalämpövoimalat | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Aurinkovoimalat | enintään 36 kW | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| yli 36 kW | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Muut HV:t (biokaasu) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| HV:t tai yhdyskuntajätettä käyttävät lämpövoimalat | enintään 1 MW | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| –10 MW | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Kaukolämpöä tuottavat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset | enintään 1 MW | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| 1–10 MW | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Teollisuuden sähkön ja lämmön yhteistuotanto-laitokset | enintään 1 MW | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| Huom. Hyväksyttyihin voimaloihin (ks. taulukko 2) sijoitetun pääoman tuotto on laskettu korvauksen nykyarvon mukaan. |

(40)

Yksittäisten hyväksyttyjen voimaloiden korvauksiin sisältyy Slovenian lainsäädännön mukaisesti myös tuotto pääomalle eli vähintään 8 prosentin diskonttokorko julkisista varoista tehdyille investoinneille. Koska ostohintoja ja korvauksia ei ole mukautettu, tuotto on tällä hetkellä kaikissa uusiutuvaa energiaa käyttävissä hyväksytyissä voimaloissa alle 8 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. Aurinkovoimaloissa korvaus ei mahdollista minkäänlaista tuottoa pääomalle (negatiivinen tuotto) varsinkaan pienten ja keskisuurten voimaloiden kohdalla.

Taulukko 3

Pääoman tuottoaste yksittäisissä hyväksytyissä voimaloissa

Hyväksytyn voimalan (HV) tyyppi ensisijaisen energialähteen mukaan

Teho

Korvaus

Korvaukseen sisältyvä pääoman tuotto

Koko

[kW]

[SIT/kWh]

Vesivoimalat

enintään 1 MW

100

6,75

6,95 %

1–10 MW

3 000

6,23

7,90 %

Biopolttoaine-voimalat

enintään 1 MW

600

8,69

2,30 %

+yli 1 MW

1 500

8,17

6,00 %

Tuulivoimalat

enintään 1 MW

100

6,55

0,40 %

+yli 1 MW

20 000

6,05

6,35 %

Maalämpövoimalat

3 000

6,05

7,30 %

Aurinkovoimalat

enintään 36 kW

36

81,67

–1,4 %

yli 36 kW

100

7,46

–15,0 %

Muut HV:t (biokaasu)

120

20,97

6,80 %

HV:t tai yhdyskuntajätettä käyttävät lämpövoimalat

enintään 1 MW

100

4,74

4,40 %

–10 MW

3 000

3,87

7,30 %

Kaukolämpöä tuottavat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset

enintään 1 MW

700

5,9

0,49 %

1–10 MW

3 000

5,38

4,20 %

Teollisuuden sähkön ja lämmön yhteistuotanto-laitokset

enintään 1 MW

700

4,83

–0,1 %

Huom. Hyväksyttyihin voimaloihin (ks. taulukko 2) sijoitetun pääoman tuotto on laskettu korvauksen nykyarvon mukaan.

| (41) | Slovenian mukaan uudet sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset on useimmiten varustettu kaasuturbiineilla. Sähkön tuotannon hyötysuhde on 37–40 prosenttia ja kokonaishyötysuhde yli 80 prosenttia. Uusilla pienemmillä turbiineilla päästään sähkön tuotannossa yli 30 prosentin hyötysuhteeseen ja yli 80 prosentin kokonaishyötysuhteeseen. Tavallisten lämpövoimaloiden keskimääräinen sähkön tuotannon hyötysuhde on noin 31 prosenttia, mikä osoittaa, että raakaenergiaa säästyy huomattavasti (15–25 prosenttia), kun sähköä tuotetaan yhteistuotantolaitoksissa, joissa lämpö käytetään hyödyksi. |
| --- | --- |

(41)

Slovenian mukaan uudet sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset on useimmiten varustettu kaasuturbiineilla. Sähkön tuotannon hyötysuhde on 37–40 prosenttia ja kokonaishyötysuhde yli 80 prosenttia. Uusilla pienemmillä turbiineilla päästään sähkön tuotannossa yli 30 prosentin hyötysuhteeseen ja yli 80 prosentin kokonaishyötysuhteeseen. Tavallisten lämpövoimaloiden keskimääräinen sähkön tuotannon hyötysuhde on noin 31 prosenttia, mikä osoittaa, että raakaenergiaa säästyy huomattavasti (15–25 prosenttia), kun sähköä tuotetaan yhteistuotantolaitoksissa, joissa lämpö käytetään hyödyksi.

| (42) | Hyväksyttyjen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tehokkuutta koskevat säännökset täyttävät hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä sisämarkkinoilla ja direktiivin 92/42/ETY muuttamisesta 11 päivänä helmikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/8/EY (10) asetetut tehokkuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(42)

Hyväksyttyjen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tehokkuutta koskevat säännökset täyttävät hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä sisämarkkinoilla ja direktiivin 92/42/ETY muuttamisesta 11 päivänä helmikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/8/EY (10) asetetut tehokkuusvaatimukset.

| (43) | Slovenia on osoittanut, että sähkön tuotantokustannukset hyväksytyissä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa ovat kaikissa tapauksissa ohjelman ostohintaa suuremmat, korvausten nykyarvo alittaa investointikustannukset ja investointien tuotto on alle 4,20 prosenttia (ks. edellä olevien taulukoiden kolme viimeistä riviä). Laskelmissa on otettu huomioon lämmön käytöstä saatavat tuotot. |
| --- | --- |

(43)

Slovenia on osoittanut, että sähkön tuotantokustannukset hyväksytyissä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa ovat kaikissa tapauksissa ohjelman ostohintaa suuremmat, korvausten nykyarvo alittaa investointikustannukset ja investointien tuotto on alle 4,20 prosenttia (ks. edellä olevien taulukoiden kolme viimeistä riviä). Laskelmissa on otettu huomioon lämmön käytöstä saatavat tuotot.

| (44) | Slovenia pyrkii yleishyödyllisen taloudellisen palvelun avulla turvaamaan sähkön toimitusvarmuuden. Direktiivin 2003/54/EY 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti tämä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu perustuu sähköntuotantoon, jossa käytetään kotimaisia fossiilisia polttoaineita. Sähköntuotantoon käytetään tässä tarkoituksessa vuosittain 600 000 tonnia slovenialaista ruskohiiltä. Ruskohiili on ainoa fossiilinen polttoaine, jota on Sloveniassa saatavilla. Koska ruskohiiltä käytetään tehokkaimmin yhdessä Trbovljen voimalan yksiköistä (TET 2, joka sijaitsee lähellä ruskohiilikaivosta), vaatimuksen täyttäminen jää sen tehtäväksi. On päätetty, että kyseinen määrä sähköä voidaan ostaa taatussa ostojärjestelmässä. |
| --- | --- |

(44)

Slovenia pyrkii yleishyödyllisen taloudellisen palvelun avulla turvaamaan sähkön toimitusvarmuuden. Direktiivin 2003/54/EY 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti tämä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu perustuu sähköntuotantoon, jossa käytetään kotimaisia fossiilisia polttoaineita. Sähköntuotantoon käytetään tässä tarkoituksessa vuosittain 600 000 tonnia slovenialaista ruskohiiltä. Ruskohiili on ainoa fossiilinen polttoaine, jota on Sloveniassa saatavilla. Koska ruskohiiltä käytetään tehokkaimmin yhdessä Trbovljen voimalan yksiköistä (TET 2, joka sijaitsee lähellä ruskohiilikaivosta), vaatimuksen täyttäminen jää sen tehtäväksi. On päätetty, että kyseinen määrä sähköä voidaan ostaa taatussa ostojärjestelmässä.

| (45) | Kyseinen sähkö ostetaan hintaan, jonka viranomaiset vahvistavat vuosittain Trbovljen voimalan sähköntuotantokustannusten perusteella. Ostohintaan ei sisälly voittoa. |
| --- | --- |

(45)

Kyseinen sähkö ostetaan hintaan, jonka viranomaiset vahvistavat vuosittain Trbovljen voimalan sähköntuotantokustannusten perusteella. Ostohintaan ei sisälly voittoa.

| (46) | Slovenia on toimittanut seuraavan taulukon, jossa on arvio tukimääristä, jotka yritys on viime vuosina saanut:
  Taulukko 4
  Arvio tukimääristä | 7-12.2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (GWh | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Ostohinta (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| Ostomenot (tuhatta SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Myyntihinta (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Energiamyynnin menot (tuhatta SIT) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| Tukisumma (tuhatta SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| Tuen suuruus (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Slovenia on toimittanut seuraavan taulukon, jossa on arvio tukimääristä, jotka yritys on viime vuosina saanut:

Taulukko 4

Arvio tukimääristä

7-12.2001

2002

2003

2004

Määrä (GWh

254,3

562,2

563,4

563,0

Ostohinta (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

Ostomenot (tuhatta SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Myyntihinta (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Energiamyynnin menot (tuhatta SIT)

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

Tukisumma (tuhatta SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

Tuen suuruus (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | Ruskohiilen käyttö on periaatteessa mahdollista myös Šoštanjin voimalassa, jossa on viisi yksikköä. Kaksi niistä on uudehkoa, ja niissä on palamiskaasujen puhdistuslaitteet. Kolmessa vanhemmassa yksikössä puhdistuslaitteita ei ole. Näissä yksiköissä poltetaan läheisestä kaivoksesta tulevaa hiiltä, ja niissä voitaisiin tietyin edellytyksin polttaa myös ruskohiiltä. Uudempien yksikköjen koko kapasiteetti käytetään läheisestä kaivoksesta saatavan ligniitin polttamiseen. Kaivoksen kapasiteetti riittää suurin piirtein tyydyttämään näiden kahden yksikön tarpeet. Ruskohiilen polttaminen olisi mahdollista vain kolmessa vanhemmassa yksikössä, joiden koko kapasiteetti ei ole käytössä ja joissa on vielä joitakin toiminnallisia esteitä. Tähän vaihtoehtoon liittyy kuitenkin seuraavia ongelmia:






  i) | ruskohiilen rautatiekuljetus Trboveljistä Šoštanjiin maksaisi noin 5 euroa tonnia kohti; kansallisessa energiataseessa suunnitellun ruskohiilen tuotannon (600 000 tonnia vuodessa) perusteella se maksaisi 3 miljoonaa euroa vuodessa; |
| --- | --- | --- |

(47)

Ruskohiilen käyttö on periaatteessa mahdollista myös Šoštanjin voimalassa, jossa on viisi yksikköä. Kaksi niistä on uudehkoa, ja niissä on palamiskaasujen puhdistuslaitteet. Kolmessa vanhemmassa yksikössä puhdistuslaitteita ei ole. Näissä yksiköissä poltetaan läheisestä kaivoksesta tulevaa hiiltä, ja niissä voitaisiin tietyin edellytyksin polttaa myös ruskohiiltä. Uudempien yksikköjen koko kapasiteetti käytetään läheisestä kaivoksesta saatavan ligniitin polttamiseen. Kaivoksen kapasiteetti riittää suurin piirtein tyydyttämään näiden kahden yksikön tarpeet. Ruskohiilen polttaminen olisi mahdollista vain kolmessa vanhemmassa yksikössä, joiden koko kapasiteetti ei ole käytössä ja joissa on vielä joitakin toiminnallisia esteitä. Tähän vaihtoehtoon liittyy kuitenkin seuraavia ongelmia:

i)

ruskohiilen rautatiekuljetus Trboveljistä Šoštanjiin maksaisi noin 5 euroa tonnia kohti; kansallisessa energiataseessa suunnitellun ruskohiilen tuotannon (600 000 tonnia vuodessa) perusteella se maksaisi 3 miljoonaa euroa vuodessa;

| ii) | hiilen polttaminen lisäisi rikkidioksidipäästöjä 30 000 tonnia vuodessa, sillä Šoštanjin voimalan yksiköissä 1, 2 ja 3 ei ole palamiskaasujen puhdistuslaitteita ja slovenialaisen ruskohiilen rikkipitoisuus on 2,2–2,5 prosenttia; |
| --- | --- |

ii)

hiilen polttaminen lisäisi rikkidioksidipäästöjä 30 000 tonnia vuodessa, sillä Šoštanjin voimalan yksiköissä 1, 2 ja 3 ei ole palamiskaasujen puhdistuslaitteita ja slovenialaisen ruskohiilen rikkipitoisuus on 2,2–2,5 prosenttia;

| iii) | Koska Šoštanjin voimalan yksiköillä 1, 2 ja 3 on huomattavasti heikompi termodynaaminen hyötysuhde kuin Trbovljen voimalalla, saman ruskohiilimäärän polttaminen kolmessa Šoštanjin yksikössä Trbovljen voimalan sijaan lisäisi sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä noin 15 prosentilla. |
| --- | --- |

iii)

Koska Šoštanjin voimalan yksiköillä 1, 2 ja 3 on huomattavasti heikompi termodynaaminen hyötysuhde kuin Trbovljen voimalalla, saman ruskohiilimäärän polttaminen kolmessa Šoštanjin yksikössä Trbovljen voimalan sijaan lisäisi sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä noin 15 prosentilla.

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että ruskohiilen poltto Šoštanjin yksiköissä ei ole taloudellisesti perusteltua.

| (48) | Ainoa muu vaihtoehto on ruskohiilen polttaminen Ljubljanan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksessa (TE-TOL), joka on vuodesta 2000 käyttänyt ruskohiiltä pääasiallisena energialähteenään. Koska TE-TOLin yksiköissä ei ole palamiskaasujen puhdistuslaitteita, niissä ei voida enää polttaa slovenialaista ruskohiiltä, koska sen rikkipitoisuus on 2,2–2,5 prosenttia. Siksi TE-TOL on lopettanut kotimaisen ruskohiilen polttamisen ja polttaa nykyisin indonesialaista tuontihiiltä, jonka rikkipitoisuus on huomattavasti alhaisempi (alle 0,5 prosenttia), eikä voimala sen vuoksi tarvitse palamiskaasujen rikinpoistolaitteita. Palamiskaasujen puhdistuslaitteiden asentaminen TE-TOLin yksiköihin ei olisi taloudellisesti kannattavaa. |
| --- | --- |

(48)

Ainoa muu vaihtoehto on ruskohiilen polttaminen Ljubljanan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksessa (TE-TOL), joka on vuodesta 2000 käyttänyt ruskohiiltä pääasiallisena energialähteenään. Koska TE-TOLin yksiköissä ei ole palamiskaasujen puhdistuslaitteita, niissä ei voida enää polttaa slovenialaista ruskohiiltä, koska sen rikkipitoisuus on 2,2–2,5 prosenttia. Siksi TE-TOL on lopettanut kotimaisen ruskohiilen polttamisen ja polttaa nykyisin indonesialaista tuontihiiltä, jonka rikkipitoisuus on huomattavasti alhaisempi (alle 0,5 prosenttia), eikä voimala sen vuoksi tarvitse palamiskaasujen rikinpoistolaitteita. Palamiskaasujen puhdistuslaitteiden asentaminen TE-TOLin yksiköihin ei olisi taloudellisesti kannattavaa.

| (49) | Slovenia on sitoutunut varmistamaan, että toimitusvarmuuteen tarkoitettua valtiontukea myönnetään enintään 15 prosentille yhteenlasketusta raakaenergiasta, joka tarvitaan Sloveniassa kalenterivuoden aikana käytettävän energian tuottamiseen. |
| --- | --- |

(49)

Slovenia on sitoutunut varmistamaan, että toimitusvarmuuteen tarkoitettua valtiontukea myönnetään enintään 15 prosentille yhteenlasketusta raakaenergiasta, joka tarvitaan Sloveniassa kalenterivuoden aikana käytettävän energian tuottamiseen.

| (50) | Ostovelvollisuusohjelma kattaa ainoastaan osan hyväksyttyjen tuottajien poistokustannuksista. |
| --- | --- |

(50)

Ostovelvollisuusohjelma kattaa ainoastaan osan hyväksyttyjen tuottajien poistokustannuksista.

| (51) | Säännöissä varojen kohdentamisesta uusiutuvien energialähteiden käytön, tehokkaan energiankäytön ja sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseen (11) sallitaan investointituki voimaloille, jotka käyttävät uusiutuvia energialähteitä, ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille. Tällainen voimaloiden investointituki on kuitenkin poistettu uusista säännöistä, jotka koskevat varojen kohdentamista tehokkaan energiankäytön ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen (12). On säädetty poikkeuksista, jotka koskevat voimaloita, joita ei ole kytketty julkiseen verkkoon ja jotka eivät saa ohjelmasta tukea, sekä teholtaan enintään 10 MW:n voimaloita, jotka käyttävät uusiutuvia energialähteitä ja uutta tai vanhentunutta tekniikkaa ja joissa sähkön korkeiden tuotantokustannusten vuoksi sähkön ostohinta ei ole tarpeeksi korkea takaamaan investointien kannattavuutta. Säännöllisesti järjestettävissä tarjouskilpailuissa päätetään, minkälaiselle tekniikalle avustuksia annetaan. |
| --- | --- |

(51)

Säännöissä varojen kohdentamisesta uusiutuvien energialähteiden käytön, tehokkaan energiankäytön ja sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseen (11) sallitaan investointituki voimaloille, jotka käyttävät uusiutuvia energialähteitä, ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille. Tällainen voimaloiden investointituki on kuitenkin poistettu uusista säännöistä, jotka koskevat varojen kohdentamista tehokkaan energiankäytön ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen (12). On säädetty poikkeuksista, jotka koskevat voimaloita, joita ei ole kytketty julkiseen verkkoon ja jotka eivät saa ohjelmasta tukea, sekä teholtaan enintään 10 MW:n voimaloita, jotka käyttävät uusiutuvia energialähteitä ja uutta tai vanhentunutta tekniikkaa ja joissa sähkön korkeiden tuotantokustannusten vuoksi sähkön ostohinta ei ole tarpeeksi korkea takaamaan investointien kannattavuutta. Säännöllisesti järjestettävissä tarjouskilpailuissa päätetään, minkälaiselle tekniikalle avustuksia annetaan.

| (52) | Jotta tuen liiallinen kasautuminen voitaisiin estää, hyväksyttyjen sähköntuottajien tuottaman sähkön hinnan määrittämistä ja ostamista koskevista säännöistä annetun asetuksen 14 pykalässä säädetään, että voimalan rakentamiseen tukea saaneen hyväksytyn tuottajan taattua ostohintaa alennetaan suhteessa tukeen. |
| --- | --- |

(52)

Jotta tuen liiallinen kasautuminen voitaisiin estää, hyväksyttyjen sähköntuottajien tuottaman sähkön hinnan määrittämistä ja ostamista koskevista säännöistä annetun asetuksen 14 pykalässä säädetään, että voimalan rakentamiseen tukea saaneen hyväksytyn tuottajan taattua ostohintaa alennetaan suhteessa tukeen.

| (53) | Hyväksyttyjen sähköntuottajien on kyseisen pykälän mukaan ilmoitettava voimalan rakentamiseen mahdollisesti saamansa tuen määrä allekirjoittaessaan verkonhaltijan kanssa tehtävän sopimuksen sähkön ostamisesta. Ilmoitettua summaa käytetään perustana laskettaessa taatusta ostohinnasta tehtäviä vähennyksiä. Edellä mainittujen säännösten perusteella voimaloiden taattua ostohintaa (voimalatyypistä ja nimellistehosta riippuen) mukautetaan siten, että lasketaan, montako prosenttia valtiontukea on myönnetty suhteessa voimalassa toteutetun investoinnin määrään, ja alennetaan ostohintaa 5 prosenttia kutakin 10:tä näin laskettua valtiontukiprosenttia kohti. |
| --- | --- |

(53)

Hyväksyttyjen sähköntuottajien on kyseisen pykälän mukaan ilmoitettava voimalan rakentamiseen mahdollisesti saamansa tuen määrä allekirjoittaessaan verkonhaltijan kanssa tehtävän sopimuksen sähkön ostamisesta. Ilmoitettua summaa käytetään perustana laskettaessa taatusta ostohinnasta tehtäviä vähennyksiä. Edellä mainittujen säännösten perusteella voimaloiden taattua ostohintaa (voimalatyypistä ja nimellistehosta riippuen) mukautetaan siten, että lasketaan, montako prosenttia valtiontukea on myönnetty suhteessa voimalassa toteutetun investoinnin määrään, ja alennetaan ostohintaa 5 prosenttia kutakin 10:tä näin laskettua valtiontukiprosenttia kohti.

| (54) | Asetuksen säännökset perustuvat olettamukseen, että hyväksytyille sähköntuottajille taattu täysimääräinen hinta kattaa kiinteät kustannukset ja muuttuvat kustannukset. Kiinteiden ja muuttuvien kustannusten suhteen on oletettu olevan keskimäärin 50:50. |
| --- | --- |

(54)

Asetuksen säännökset perustuvat olettamukseen, että hyväksytyille sähköntuottajille taattu täysimääräinen hinta kattaa kiinteät kustannukset ja muuttuvat kustannukset. Kiinteiden ja muuttuvien kustannusten suhteen on oletettu olevan keskimäärin 50:50.

| (55) | Slovenia on sitoutunut parantamaan alennussääntöä niin, että se vastaa tarkemmin tekniikkakohtaista kiinteiden ja muuttuvien kustannusten suhdetta. |
| --- | --- |

(55)

Slovenia on sitoutunut parantamaan alennussääntöä niin, että se vastaa tarkemmin tekniikkakohtaista kiinteiden ja muuttuvien kustannusten suhdetta.

| (56) | Slovenia on sitoutunut tekemään muutoksia uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä ja sähkön ja lämmön yhteistuotannosta annettuun asetukseen ohjelman nykyisen rahoitusjärjestelmän muuttamiseksi. Jotta tukiohjelma olisi EY:n perustamissopimuksen 25 ja 90 artiklan mukainen, siihen on tehtävä seuraavat muutokset:






  i) | Tukirahat kerätään perimällä sähkön määrästä ja lähteestä riippumaton kiinteämääräinen maksu verkkoon kytkeytymisestä. Kiinteämääräisen maksun suuruutta määritettäessä otetaan huomioon kytkentäteho (sulaketeho) ja jännitetaso, jolla käyttäjä on kytketty verkkoon, sekä käyttäjäryhmä. |
| --- | --- | --- |

(56)

Slovenia on sitoutunut tekemään muutoksia uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä ja sähkön ja lämmön yhteistuotannosta annettuun asetukseen ohjelman nykyisen rahoitusjärjestelmän muuttamiseksi. Jotta tukiohjelma olisi EY:n perustamissopimuksen 25 ja 90 artiklan mukainen, siihen on tehtävä seuraavat muutokset:

i)

Tukirahat kerätään perimällä sähkön määrästä ja lähteestä riippumaton kiinteämääräinen maksu verkkoon kytkeytymisestä. Kiinteämääräisen maksun suuruutta määritettäessä otetaan huomioon kytkentäteho (sulaketeho) ja jännitetaso, jolla käyttäjä on kytketty verkkoon, sekä käyttäjäryhmä.

| ii) | Slovenia varmistaa, että vihreän sähkön tuojat voivat hakea uusiutuvien energialähteiden tukemisen rahoittamiseksi suorittamansa maksun korvaamista ajalta, joka ulottuu Slovenian liittymisestä unioniin uuden varojenkeräämistavan käyttöönottoon, jos tuojat voivat osoittaa, että tuotu energia todella on alkuperältään vihreää. Tuontisähkön vihreän alkuperän näyttöä koskevat ehdot perustuvat ensisijaisesti yhteisön alkuperätakuujärjestelmään. Tuonti-ilmoitusten kohtuuttoman kasvun välttämiseksi jakelijakohtaista korvausmäärää voidaan tarvittaessa rajoittaa, koska yhteisön alkuperätakuujärjestelmä ei anna riittävää suojaa sitä vastaan. Samanlainen järjestelmä perustetaan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotetulle sähkölle sähkön ja lämmön yhteistuotantoa koskevan yhteisön alkuperätakuujärjestelmän perusteella. |
| --- | --- |

ii)

Slovenia varmistaa, että vihreän sähkön tuojat voivat hakea uusiutuvien energialähteiden tukemisen rahoittamiseksi suorittamansa maksun korvaamista ajalta, joka ulottuu Slovenian liittymisestä unioniin uuden varojenkeräämistavan käyttöönottoon, jos tuojat voivat osoittaa, että tuotu energia todella on alkuperältään vihreää. Tuontisähkön vihreän alkuperän näyttöä koskevat ehdot perustuvat ensisijaisesti yhteisön alkuperätakuujärjestelmään. Tuonti-ilmoitusten kohtuuttoman kasvun välttämiseksi jakelijakohtaista korvausmäärää voidaan tarvittaessa rajoittaa, koska yhteisön alkuperätakuujärjestelmä ei anna riittävää suojaa sitä vastaan. Samanlainen järjestelmä perustetaan sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotetulle sähkölle sähkön ja lämmön yhteistuotantoa koskevan yhteisön alkuperätakuujärjestelmän perusteella.

7.   ARVIOINTI

7.1   Voimassa olevat sähköntuotantoa koskevat yhteisön direktiivit

| (57) | Sähköntuotantoon sovelletaan useiden yhteisön direktiivien säännöksiä, muun muassa direktiivien 2003/54/EY, 2001/77/EY ja 2004/8/EY. |
| --- | --- |

(57)

Sähköntuotantoon sovelletaan useiden yhteisön direktiivien säännöksiä, muun muassa direktiivien 2003/54/EY, 2001/77/EY ja 2004/8/EY.

| (58) | Direktiivin 2003/54/EY 3 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Ottaen täysin huomioon perustamissopimuksen asiaa koskevat määräykset ja erityisesti sen 86 artiklan jäsenvaltiot voivat yleisen taloudellisen edun nimissä asettaa sähköalalla toimiville yrityksille julkisen palvelun velvoitteita, jotka voivat koskea turvallisuutta, toimitusvarmuus mukaan luettuna, toimitusten säännöllisyyttä, laatua ja hintaa sekä ympäristönsuojelua, energiatehokkuus ja ilmastonsuojelu mukaan luettuina”. |
| --- | --- |

(58)

Direktiivin 2003/54/EY 3 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Ottaen täysin huomioon perustamissopimuksen asiaa koskevat määräykset ja erityisesti sen 86 artiklan jäsenvaltiot voivat yleisen taloudellisen edun nimissä asettaa sähköalalla toimiville yrityksille julkisen palvelun velvoitteita, jotka voivat koskea turvallisuutta, toimitusvarmuus mukaan luettuna, toimitusten säännöllisyyttä, laatua ja hintaa sekä ympäristönsuojelua, energiatehokkuus ja ilmastonsuojelu mukaan luettuina”.

| (59) | Direktiivin 2003/54/EY 11 artiklan 4 kohta kuuluu seuraavasti: ”Jäsenvaltio voi sähköntoimituksen turvaamiseksi määrätä, että tämä etusija ajojärjestyksessä annetaan sellaisille sähköntuotantolaitoksille, jotka käyttävät kotimaisia raakaenergiapolttoainelähteitä, mutta vain siinä määrin, että minään kalenterivuonna ei ylitetä 15:tä prosenttia kyseisessä jäsenvaltiossa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä”. |
| --- | --- |

(59)

Direktiivin 2003/54/EY 11 artiklan 4 kohta kuuluu seuraavasti: ”Jäsenvaltio voi sähköntoimituksen turvaamiseksi määrätä, että tämä etusija ajojärjestyksessä annetaan sellaisille sähköntuotantolaitoksille, jotka käyttävät kotimaisia raakaenergiapolttoainelähteitä, mutta vain siinä määrin, että minään kalenterivuonna ei ylitetä 15:tä prosenttia kyseisessä jäsenvaltiossa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä”.

| (60) | Direktiivissä 2001/77/EY säädetään ohjeellisista kansallisista tavoitteista uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle. Direktiivin 3 artiklassa säädetään seuraavaa:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet edistääkseen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kulutuksen lisäämistä 2 kohdassa tarkoitettujen ohjeellisten kansallisten tavoitteiden mukaisesti. Näiden toimenpiteiden on oltava oikeassa suhteessa saavutettavaan tavoitteeseen.
  2.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja julkaistava viimeistään 27 päivänä lokakuuta 2002 ja sen jälkeen joka viides vuosi kertomus, jossa vahvistetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ohjeelliset kansalliset tulevaa kulutusta koskevat tavoitteet prosenttiosuutena sähkönkulutuksesta seuraavaksi kymmeneksi vuodeksi. Vahvistaessaan nämä vuoteen 2010 ulottuvat tavoitteet jäsenvaltioiden on:






  — | otettava huomioon liitteessä esitetyt viitearvot, |
| --- | --- | --- |

(60)

Direktiivissä 2001/77/EY säädetään ohjeellisista kansallisista tavoitteista uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle. Direktiivin 3 artiklassa säädetään seuraavaa:

”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet edistääkseen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kulutuksen lisäämistä 2 kohdassa tarkoitettujen ohjeellisten kansallisten tavoitteiden mukaisesti. Näiden toimenpiteiden on oltava oikeassa suhteessa saavutettavaan tavoitteeseen.

2.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja julkaistava viimeistään 27 päivänä lokakuuta 2002 ja sen jälkeen joka viides vuosi kertomus, jossa vahvistetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ohjeelliset kansalliset tulevaa kulutusta koskevat tavoitteet prosenttiosuutena sähkönkulutuksesta seuraavaksi kymmeneksi vuodeksi. Vahvistaessaan nämä vuoteen 2010 ulottuvat tavoitteet jäsenvaltioiden on:

—

otettava huomioon liitteessä esitetyt viitearvot,

| — | huolehdittava, että nämä tavoitteet ovat sellaisten kansallisten sitoumusten mukaisia, jotka on hyväksytty niiden ilmastonmuutossitoumusten yhteydessä, jotka yhteisö on hyväksynyt ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen liitetyn Kioton pöytäkirjan velvoitteiden mukaisesti”. |
| --- | --- |

—

huolehdittava, että nämä tavoitteet ovat sellaisten kansallisten sitoumusten mukaisia, jotka on hyväksytty niiden ilmastonmuutossitoumusten yhteydessä, jotka yhteisö on hyväksynyt ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen liitetyn Kioton pöytäkirjan velvoitteiden mukaisesti”.

| (61) | Direktiivin 2001/77/EY liitteessä, sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla, Slovenian ohjeelliseksi kansalliseksi tavoitteeksi säädetään 33,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(61)

Direktiivin 2001/77/EY liitteessä, sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla, Slovenian ohjeelliseksi kansalliseksi tavoitteeksi säädetään 33,6 prosenttia.

7.2   Vihreälle sähkölle ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille myönnetyn tuen arviointi

7.2.1   Onko kyseessä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki?

| (62) | Jotta toimenpide olisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on annettava valikoivaa kilpailuetua, vääristettävä tai uhattava vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kauppaa ja siinä on oltava kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(62)

Jotta toimenpide olisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on annettava valikoivaa kilpailuetua, vääristettävä tai uhattava vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kauppaa ja siinä on oltava kyse valtion varoista.

| (63) | On selvää, että ohjelma on valikoiva, koska sen kohteena ovat vain tietyt voimalat. Selvää on myös, että se antaa etua ainoastaan kyseisille voimaloille, sillä koko järjestelmän tarkoitus on antaa näille voimaloille mahdollisuus myydä tuottamansa sähkö markkinahintoja korkeampaan hintaan. |
| --- | --- |

(63)

On selvää, että ohjelma on valikoiva, koska sen kohteena ovat vain tietyt voimalat. Selvää on myös, että se antaa etua ainoastaan kyseisille voimaloille, sillä koko järjestelmän tarkoitus on antaa näille voimaloille mahdollisuus myydä tuottamansa sähkö markkinahintoja korkeampaan hintaan.

| (64) | Jäsenvaltioiden välillä käydään sähkökauppaa. Direktiivillä 2003/54/EY luodaan lopullisesti sähkön sisämarkkinat, jotka pantiin alulle direktiivillä 96/92/EY. Slovenian sähköverkko on yhteydessä muun muassa Itävallan ja Italian verkkoon, ja Slovenia käy sähkökauppaa naapuriensa kanssa. Esimerkiksi vuonna 2004 Slovenia toi sähköä 6 314 GWh ja vei sitä 7 094 GWh (13) Näin ollen toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(64)

Jäsenvaltioiden välillä käydään sähkökauppaa. Direktiivillä 2003/54/EY luodaan lopullisesti sähkön sisämarkkinat, jotka pantiin alulle direktiivillä 96/92/EY. Slovenian sähköverkko on yhteydessä muun muassa Itävallan ja Italian verkkoon, ja Slovenia käy sähkökauppaa naapuriensa kanssa. Esimerkiksi vuonna 2004 Slovenia toi sähköä 6 314 GWh ja vei sitä 7 094 GWh (13) Näin ollen toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (65) | Komissio toteaa myös, että Slovenia ei ole kiistänyt yhdenkään edellä mainitun kriteerin täyttymistä. |
| --- | --- |

(65)

Komissio toteaa myös, että Slovenia ei ole kiistänyt yhdenkään edellä mainitun kriteerin täyttymistä.

| (66) | Neljännen kriteerin, valtion varojen mukanaolon, osalta komissio ei voi yhtyä Slovenian väitteeseen, että järjestelmä olisi samanlainen kuin tuomioistuimen PreussenElektra-asiassa käsittelemä. |
| --- | --- |

(66)

Neljännen kriteerin, valtion varojen mukanaolon, osalta komissio ei voi yhtyä Slovenian väitteeseen, että järjestelmä olisi samanlainen kuin tuomioistuimen PreussenElektra-asiassa käsittelemä.

| (67) | Järjestelmien rahoitusmekanismit poikkeavat toisistaan. PreussenElektran tapauksessa, syöttötariffijärjestelmän rahoittivat yksityiset sähkön toimittajat, joiden täytyi ostaa uusiutuvia energialähteitä käyttäviltä sähköntuottajilta sähköä markkinahintaa korkeampaan hintaan. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa taas syöttötariffijärjestelmästä johtuvat kustannukset rahoitetaan veronluonteisella maksulla. |
| --- | --- |

(67)

Järjestelmien rahoitusmekanismit poikkeavat toisistaan. PreussenElektran tapauksessa, syöttötariffijärjestelmän rahoittivat yksityiset sähkön toimittajat, joiden täytyi ostaa uusiutuvia energialähteitä käyttäviltä sähköntuottajilta sähköä markkinahintaa korkeampaan hintaan. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa taas syöttötariffijärjestelmästä johtuvat kustannukset rahoitetaan veronluonteisella maksulla.

| (68) | Komissio toteaa, että ohjelma rahoitetaan valtion määräämästä maksusta saatavilla tuloilla. Toisin kuin PreussenElektran tapauksessa, tulot ohjataan viranomaisten hallinnoimalle tilille. Viranomaiset jakavat tilillä olevat varat laissa säädetyn jakojärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(68)

Komissio toteaa, että ohjelma rahoitetaan valtion määräämästä maksusta saatavilla tuloilla. Toisin kuin PreussenElektran tapauksessa, tulot ohjataan viranomaisten hallinnoimalle tilille. Viranomaiset jakavat tilillä olevat varat laissa säädetyn jakojärjestelmän mukaisesti.

| (69) | Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisista maksuista kertyviä tuloja pidetään valtion varoina (14). Käytäntö johtuu tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, jonka mukaan valtion määräämistä maksuista saatavat tulot, joita kerätään valtion nimeämiin rahastoihin tiettyjen yritysten hyväksi, ovat valtion varoja. (Ks. esim. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asioissa C-173/73 (15) ja C-78/79 (16).) |
| --- | --- |

(69)

Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisista maksuista kertyviä tuloja pidetään valtion varoina (14). Käytäntö johtuu tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, jonka mukaan valtion määräämistä maksuista saatavat tulot, joita kerätään valtion nimeämiin rahastoihin tiettyjen yritysten hyväksi, ovat valtion varoja. (Ks. esim. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asioissa C-173/73 (15) ja C-78/79 (16).)

| (70) | Asiassa Pearle (17) antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että tulot, joita saadaan viranomaisten valvonnassa olevan komitean jäsenilleen määräämistä veronluonteisesta maksusta, eivät ole valtion varoja. Maksuista päätti optikkoalan yhdistys ja ne määrättiin kaikille jäsenyrityksille. Maksut käytettiin maksajien hyödyksi koituvien alan mainoskampanjoiden rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(70)

Asiassa Pearle (17) antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että tulot, joita saadaan viranomaisten valvonnassa olevan komitean jäsenilleen määräämistä veronluonteisesta maksusta, eivät ole valtion varoja. Maksuista päätti optikkoalan yhdistys ja ne määrättiin kaikille jäsenyrityksille. Maksut käytettiin maksajien hyödyksi koituvien alan mainoskampanjoiden rahoittamiseen.

| (71) | Tuomioistuin totesi, että toimenpide ei ollut valtiontukea, koska valtio ei tehnyt päätöstä maksun perimisestä eivätkä maksutulot olleet valtion varoja. |
| --- | --- |

(71)

Tuomioistuin totesi, että toimenpide ei ollut valtiontukea, koska valtio ei tehnyt päätöstä maksun perimisestä eivätkä maksutulot olleet valtion varoja.

| (72) | Toisin kuin yhteisöjen tuomioistuimen käsittelemässä järjestelmässä, tässä päätöksessä tarkasteltavana olevassa tapauksessa valtion vastuu asiassa on hyvin selvä, sillä valtio on säätänyt maksut lailla. |
| --- | --- |

(72)

Toisin kuin yhteisöjen tuomioistuimen käsittelemässä järjestelmässä, tässä päätöksessä tarkasteltavana olevassa tapauksessa valtion vastuu asiassa on hyvin selvä, sillä valtio on säätänyt maksut lailla.

| (73) | Komissio toteaa varojen alkuperän olevan eri kuin edellä mainitussa tuomiossa, sillä varat eivät kerry maksuista, joita toimenpiteestä hyötyvät yritykset suorittavat, vaan kaikilta asiakkailta, jotka ostavat sähköä, siitä riippumatta, saavatko ne ohjelmasta tukea vai ovatko ne tuensaajien kilpailijoita. Tuomiossa käsitelty yritysten muodostama yhdistys ei olisi voinut perustaa tällaista mekanismia. Tämä osoittaa, että nyt käsiteltävässä tapauksessa on kyse luonteeltaan verotuksellisesta ohjelmasta, jollaisen vain valtio voi perustaa. |
| --- | --- |

(73)

Komissio toteaa varojen alkuperän olevan eri kuin edellä mainitussa tuomiossa, sillä varat eivät kerry maksuista, joita toimenpiteestä hyötyvät yritykset suorittavat, vaan kaikilta asiakkailta, jotka ostavat sähköä, siitä riippumatta, saavatko ne ohjelmasta tukea vai ovatko ne tuensaajien kilpailijoita. Tuomiossa käsitelty yritysten muodostama yhdistys ei olisi voinut perustaa tällaista mekanismia. Tämä osoittaa, että nyt käsiteltävässä tapauksessa on kyse luonteeltaan verotuksellisesta ohjelmasta, jollaisen vain valtio voi perustaa.

| (74) | Komissio katsoo, että tämä ero riittää perusteluksi sille, että tässä asiassa voidaan katsoa olevan kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(74)

Komissio katsoo, että tämä ero riittää perusteluksi sille, että tässä asiassa voidaan katsoa olevan kyse valtiontuesta.

7.2.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

| (75) | Tukiohjelma perustettiin ennen kuin Slovenia liittyi Euroopan unioniin. Ohjelman ensisijainen oikeusperusta on energialaki vuodelta 1999. Hyväksytyt tuottajat, jotka saavat ohjelmasta tukea, määritellään vuonna 2001 annetussa asetuksessa hyväksytyn sähköntuottajan nimikkeen saamisesta (18). |
| --- | --- |

(75)

Tukiohjelma perustettiin ennen kuin Slovenia liittyi Euroopan unioniin. Ohjelman ensisijainen oikeusperusta on energialaki vuodelta 1999. Hyväksytyt tuottajat, jotka saavat ohjelmasta tukea, määritellään vuonna 2001 annetussa asetuksessa hyväksytyn sähköntuottajan nimikkeen saamisesta (18).

| (76) | Valtion rahoituspanosta ohjelmaan ei ollut määritetty liittymiseen mennessä. Ohjelman tuensaajamäärää ei ole rajoitettu tai määrätty ennalta. Mikä tahansa edellä mainitussa asetuksessa säädetyt tekniset vaatimukset täyttävä voimala voi saada tukea. Tämä koskee erityisesti mahdollisia uusia hyväksyttyjä voimaloita, jotka kytketään verkkoon Slovenian liityttyä unioniin. Valtion panoksen suuruutta ei voida tietää ennakolta edes ohjelmasta myönnetyn yksittäisen tuen kohdalla, sillä se riippuu valtion määrittämän sähkön ostohinnan ja keskimääräisen markkinahinnan erotuksesta, jonka kasvua ja pienenemistä ei voida ennustaa. Slovenia on korostanut, että valtiolle ohjelmasta aiheutuva tosiasiallinen rasitus voidaan tietää vasta jälkeenpäin ohjelman kunkin soveltamisvuoden päättyessä. |
| --- | --- |

(76)

Valtion rahoituspanosta ohjelmaan ei ollut määritetty liittymiseen mennessä. Ohjelman tuensaajamäärää ei ole rajoitettu tai määrätty ennalta. Mikä tahansa edellä mainitussa asetuksessa säädetyt tekniset vaatimukset täyttävä voimala voi saada tukea. Tämä koskee erityisesti mahdollisia uusia hyväksyttyjä voimaloita, jotka kytketään verkkoon Slovenian liityttyä unioniin. Valtion panoksen suuruutta ei voida tietää ennakolta edes ohjelmasta myönnetyn yksittäisen tuen kohdalla, sillä se riippuu valtion määrittämän sähkön ostohinnan ja keskimääräisen markkinahinnan erotuksesta, jonka kasvua ja pienenemistä ei voida ennustaa. Slovenia on korostanut, että valtiolle ohjelmasta aiheutuva tosiasiallinen rasitus voidaan tietää vasta jälkeenpäin ohjelman kunkin soveltamisvuoden päättyessä.

| (77) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ohjelmaa voidaan edelleen soveltaa Slovenian liityttyä Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(77)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ohjelmaa voidaan edelleen soveltaa Slovenian liityttyä Euroopan unioniin.

| (78) | (Komissio huomauttaa, että edellä esitetyt näkemykset esitettiin jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ja että Slovenia ei kiistänyt niitä huomautuksissaan. |
| --- | --- |

(78)

(Komissio huomauttaa, että edellä esitetyt näkemykset esitettiin jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ja että Slovenia ei kiistänyt niitä huomautuksissaan.

| (79) | Sopimuksessa Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisestä Euroopan unioniin, jäljempänä ’liittymissopimus’, luetellaan tukiryhmät, joita liittymisen yhteydessä pidetään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna voimassa olevana tukena.






  — | Tukitoimenpiteet, jotka ovat tulleet voimaan ennen 10 päivää joulukuuta 1994. Tarkasteltavana oleva ohjelma on tullut voimaan vuonna 2001 eikä sen vuoksi kuulu tähän ryhmään. |
| --- | --- | --- |

(79)

Sopimuksessa Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisestä Euroopan unioniin, jäljempänä ’liittymissopimus’, luetellaan tukiryhmät, joita liittymisen yhteydessä pidetään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna voimassa olevana tukena.

—

Tukitoimenpiteet, jotka ovat tulleet voimaan ennen 10 päivää joulukuuta 1994. Tarkasteltavana oleva ohjelma on tullut voimaan vuonna 2001 eikä sen vuoksi kuulu tähän ryhmään.

| — | Tukitoimenpiteet, jotka on lueteltu liittymissopimuksen liitteen IV lisäyksessä. Ohjelma ei ole tässä luettelossa eikä sen vuoksi kuulu tähän ryhmään. |
| --- | --- |

—

Tukitoimenpiteet, jotka on lueteltu liittymissopimuksen liitteen IV lisäyksessä. Ohjelma ei ole tässä luettelossa eikä sen vuoksi kuulu tähän ryhmään.

| — | Tukitoimenpiteet, joita komissio ei ole ilmoittanut vastustavansa erityisessä menettelyssä, jota kutsutaan väliaikaiseksi menettelyksi. |
| --- | --- |

—

Tukitoimenpiteet, joita komissio ei ole ilmoittanut vastustavansa erityisessä menettelyssä, jota kutsutaan väliaikaiseksi menettelyksi.

Tukia, joita edelleen sovelletaan liittymisen jälkeen ja jotka eivät täytä edellä esitettyjä kriteerejä, pidetään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa uutena tukena.

| (80) | Ohjelma ei kuulu mihinkään edellä mainituista kolmesta ryhmästä. Sen vuoksi sitä on käsiteltävä liittymisen yhteydessä uutena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa. Tuesta ei ilmoitettu ennakolta komissiolle, joten se on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (19) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(80)

Ohjelma ei kuulu mihinkään edellä mainituista kolmesta ryhmästä. Sen vuoksi sitä on käsiteltävä liittymisen yhteydessä uutena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa. Tuesta ei ilmoitettu ennakolta komissiolle, joten se on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (19) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea.

7.2.3   Onko tuki EY:n perustamissopimuksen mukaista?

| (81) | Komissio toteaa, että ohjelma on kolmiosainen ja siitä myönnetään tukea kolmelle eri tuensaajaryhmälle. Ensimmäisen kahden ryhmän eli vihreän sähkön tuottajien ja tehokkaiden yhteistuotantolaitosten osalta Slovenian tavoitteena on ympäristönsuojelu. Kolmannelle tuensaajaryhmälle eli Trbovljen voimalalle myönnettävä tuki on tarkoitettu sähkön toimitusvarmuuden pitämiseen tietyllä tasolla. |
| --- | --- |

(81)

Komissio toteaa, että ohjelma on kolmiosainen ja siitä myönnetään tukea kolmelle eri tuensaajaryhmälle. Ensimmäisen kahden ryhmän eli vihreän sähkön tuottajien ja tehokkaiden yhteistuotantolaitosten osalta Slovenian tavoitteena on ympäristönsuojelu. Kolmannelle tuensaajaryhmälle eli Trbovljen voimalalle myönnettävä tuki on tarkoitettu sähkön toimitusvarmuuden pitämiseen tietyllä tasolla.

| (82) | Koska toimenpiteillä on eri tavoitteet, ohjelman eri osat arvioidaan erikseen. |
| --- | --- |

(82)

Koska toimenpiteillä on eri tavoitteet, ohjelman eri osat arvioidaan erikseen.

| (83) | Komissio on arvioinut, onko vihreää sähköä tuottavien voimaloiden tukimekanismi ympäristötuen suuntaviivojen ja erityisesti niiden 58 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaista, ja toteaa seuraavaa. |
| --- | --- |

(83)

Komissio on arvioinut, onko vihreää sähköä tuottavien voimaloiden tukimekanismi ympäristötuen suuntaviivojen ja erityisesti niiden 58 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaista, ja toteaa seuraavaa.

| (84) | Komissio toteaa, että uusiutuvien energialähteiden määritelmä vastaa direktiivissä 2001/77/EY annettua määritelmää. Näin ollen ohjelma on ympäristötuen suuntaviivojen 6 kohdan kahdeksannen alakohdan mukaista, joten 58 kohtaa ja sitä seuraavia voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

(84)

Komissio toteaa, että uusiutuvien energialähteiden määritelmä vastaa direktiivissä 2001/77/EY annettua määritelmää. Näin ollen ohjelma on ympäristötuen suuntaviivojen 6 kohdan kahdeksannen alakohdan mukaista, joten 58 kohtaa ja sitä seuraavia voidaan soveltaa.

| (85) | Kuten ympäristötuen suuntaviivojen 59 kohdan ensimmäisessä alakohdassa todetaan, jäsenvaltiot voivat kompensoida uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantokustannusten ja sähkön markkinahinnan välisen erotuksen. Korvaus voi koskea pelkästään niitä lisäkustannuksia, joita ympäristöystävällisen sähkön tuottamisesta aiheutuu, jos niitä verrataan perinteisistä energialähteistä tuotettavan energian tuotantokustannuksiin. Mahdollisella tuella voidaan kuitenkin kattaa ainoastaan tuotantolaitosten poistot ja, jos jäsenvaltio pystyy osoittamaan sen välttämättömäksi, kohtuullinen tuotto pääomalle. |
| --- | --- |

(85)

Kuten ympäristötuen suuntaviivojen 59 kohdan ensimmäisessä alakohdassa todetaan, jäsenvaltiot voivat kompensoida uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantokustannusten ja sähkön markkinahinnan välisen erotuksen. Korvaus voi koskea pelkästään niitä lisäkustannuksia, joita ympäristöystävällisen sähkön tuottamisesta aiheutuu, jos niitä verrataan perinteisistä energialähteistä tuotettavan energian tuotantokustannuksiin. Mahdollisella tuella voidaan kuitenkin kattaa ainoastaan tuotantolaitosten poistot ja, jos jäsenvaltio pystyy osoittamaan sen välttämättömäksi, kohtuullinen tuotto pääomalle.

| (86) | Slovenia on laskenut korvauksen kiinteiden energiatariffien (syöttötariffin) muodossa. Tukea on myönnetty niiden perusteella, kuten edellä on kuvattu. Laissa esitetään objektiiviset menetelmät tukimäärän laskemiseksi. Edellä esitettyjen tietojen perusteella tuki ei voi olla suurempi kuin poistot ja kohtuullinen tuotto pääomalle. Tukea myönnetään ainoastaan kymmenen vuoden jaksoksi, sillä sopimus, jonka verkonhaltijat ja vihreän sähkön tuottajat allekirjoittavat, on voimassa tuon ajan. Aika on lyhyempi kuin tällaisten voimaloiden tavallinen 15 vuoden poistoaika. Komissio toteaa, että hyväksyttyjen voimaloiden tuotantokustannusten hinta on kaikissa tapauksissa korkeampi kuin keskimääräinen markkinahinta ja taattu ostohinta. Markkinahinnan ja vihreän sähkön tuotantokustannusten erotus on siis kaikissa voimaloissa suurempi kuin korvaus. |
| --- | --- |

(86)

Slovenia on laskenut korvauksen kiinteiden energiatariffien (syöttötariffin) muodossa. Tukea on myönnetty niiden perusteella, kuten edellä on kuvattu. Laissa esitetään objektiiviset menetelmät tukimäärän laskemiseksi. Edellä esitettyjen tietojen perusteella tuki ei voi olla suurempi kuin poistot ja kohtuullinen tuotto pääomalle. Tukea myönnetään ainoastaan kymmenen vuoden jaksoksi, sillä sopimus, jonka verkonhaltijat ja vihreän sähkön tuottajat allekirjoittavat, on voimassa tuon ajan. Aika on lyhyempi kuin tällaisten voimaloiden tavallinen 15 vuoden poistoaika. Komissio toteaa, että hyväksyttyjen voimaloiden tuotantokustannusten hinta on kaikissa tapauksissa korkeampi kuin keskimääräinen markkinahinta ja taattu ostohinta. Markkinahinnan ja vihreän sähkön tuotantokustannusten erotus on siis kaikissa voimaloissa suurempi kuin korvaus.

| (87) | Ympäristötuen suuntaviivojen 59 kohdan toisen alakohdan mukaan toimintatuen suuruutta määritettäessä olisi otettava huomioon myös kyseiselle yritykselle tuotantolaitoksen rakentamista varten mahdollisesti myönnetyt investointituet. Komission tehtyä päätöksen menettelyn aloittamisesta Slovenia ilmoitti, että ainoastaan rajallinen määrä uusiutuvia energialähteitä käyttäviä sähköntuottajia sai tarkasteltavana olevan toimintatuen lisäksi myös investointitukea. Slovenian lainsäädännön mukaan investointituen saajien on julkaistava saamansa tuen suuruus ennen kuin ne syöttävät sähköään verkkoon kiinteään hintaan. |
| --- | --- |

(87)

Ympäristötuen suuntaviivojen 59 kohdan toisen alakohdan mukaan toimintatuen suuruutta määritettäessä olisi otettava huomioon myös kyseiselle yritykselle tuotantolaitoksen rakentamista varten mahdollisesti myönnetyt investointituet. Komission tehtyä päätöksen menettelyn aloittamisesta Slovenia ilmoitti, että ainoastaan rajallinen määrä uusiutuvia energialähteitä käyttäviä sähköntuottajia sai tarkasteltavana olevan toimintatuen lisäksi myös investointitukea. Slovenian lainsäädännön mukaan investointituen saajien on julkaistava saamansa tuen suuruus ennen kuin ne syöttävät sähköään verkkoon kiinteään hintaan.

| (88) | Jos yritykselle on myönnetty investointitukea, syöttöhintaa alennetaan. Alennus on puolet myönnetystä investointituesta. Tämä kiinteä suhteellinen osuus voi teoriassa johtaa liian suuriin korvauksiin, jos teknologian käyttökustannukset ovat alhaiset. Slovenia on kuitenkin osoittanut, että niissä hyvin harvinaisissa tapauksissa, joissa ohjelmasta myönnettävä tuki on kasautunut investointituen kanssa, ei ole käytännössä maksettu liian suuria korvauksia. Syynä on se, että Sloveniassa ei ole tuulivoimaloiden kaltaisia, uusiutuvia energialähteitä käyttäviä voimaloita, joiden käyttökustannukset olisivat alhaiset. |
| --- | --- |

(88)

Jos yritykselle on myönnetty investointitukea, syöttöhintaa alennetaan. Alennus on puolet myönnetystä investointituesta. Tämä kiinteä suhteellinen osuus voi teoriassa johtaa liian suuriin korvauksiin, jos teknologian käyttökustannukset ovat alhaiset. Slovenia on kuitenkin osoittanut, että niissä hyvin harvinaisissa tapauksissa, joissa ohjelmasta myönnettävä tuki on kasautunut investointituen kanssa, ei ole käytännössä maksettu liian suuria korvauksia. Syynä on se, että Sloveniassa ei ole tuulivoimaloiden kaltaisia, uusiutuvia energialähteitä käyttäviä voimaloita, joiden käyttökustannukset olisivat alhaiset.

| (89) | Slovenia on luvannut, että soveltaessaan ohjelmaa jatkossa se mukauttaa alennuksen suhteellisen osuuden niin, että liian suuria korvauksia ei makseta, kuten ympäristötuen suuntaviivojen 59 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(89)

Slovenia on luvannut, että soveltaessaan ohjelmaa jatkossa se mukauttaa alennuksen suhteellisen osuuden niin, että liian suuria korvauksia ei makseta, kuten ympäristötuen suuntaviivojen 59 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään.

| (90) | Näin ollen komissio katsoo Slovenian osoittaneen, että toimenpiteen perusteella myönnetty tuki ei ylitä toimenpiteellä tuettavien uusiutuvien energialähteiden tuotantokustannusten lisäystä. Toimenpide on ympäristötuen suuntaviivojen 58 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukainen. |
| --- | --- |

(90)

Näin ollen komissio katsoo Slovenian osoittaneen, että toimenpiteen perusteella myönnetty tuki ei ylitä toimenpiteellä tuettavien uusiutuvien energialähteiden tuotantokustannusten lisäystä. Toimenpide on ympäristötuen suuntaviivojen 58 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukainen.

| (91) | Komissio on arvioinut, onko tehokkaiden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tukimekanismi ympäristötuen suuntaviivojen ja erityisesti niiden 66 ja 67 kohdan mukainen ja toteaa seuraavaa. |
| --- | --- |

(91)

Komissio on arvioinut, onko tehokkaiden sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tukimekanismi ympäristötuen suuntaviivojen ja erityisesti niiden 66 ja 67 kohdan mukainen ja toteaa seuraavaa.

| (92) | Ensinnäkin komissio toteaa, että ympäristötuen suuntaviivojen 66 kohdan mukaisesti ohjelmasta korvauksia saavien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden toiminnan tehokkuus ylittää direktiivissä 2004/8/EY säädetyn viitearvon. Slovenia päivittää viitearvot direktiivin mukaisesti. Ohjelmaan kuuluvat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset täyttävät näin ollen ympäristötuen suuntaviivojen 31 kohdan mukaiset tukikelpoisuusehdot. |
| --- | --- |

(92)

Ensinnäkin komissio toteaa, että ympäristötuen suuntaviivojen 66 kohdan mukaisesti ohjelmasta korvauksia saavien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden toiminnan tehokkuus ylittää direktiivissä 2004/8/EY säädetyn viitearvon. Slovenia päivittää viitearvot direktiivin mukaisesti. Ohjelmaan kuuluvat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset täyttävät näin ollen ympäristötuen suuntaviivojen 31 kohdan mukaiset tukikelpoisuusehdot.

| (93) | Kuten Slovenian toimittamista tiedoista käy ilmi, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa sähkön keskimääräiset tuotantokustannukset ovat kaikissa tapauksissa taattua ostohintaa korkeammat (20). Laskelmissa on mukana myös lämmön tuotannosta ja myynnistä saatavat tulot. Näin ollen komissio katsoo, että tuen määrä on laskettu ympäristötuen suuntaviivojen 66 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(93)

Kuten Slovenian toimittamista tiedoista käy ilmi, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa sähkön keskimääräiset tuotantokustannukset ovat kaikissa tapauksissa taattua ostohintaa korkeammat (20). Laskelmissa on mukana myös lämmön tuotannosta ja myynnistä saatavat tulot. Näin ollen komissio katsoo, että tuen määrä on laskettu ympäristötuen suuntaviivojen 66 kohdan mukaisesti.

| (94) | Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille myönnetään tukea samoin perustein kuin vihreän sähkön tuottajille. Koska niitä koskevat säännöt on osoitettu ympäristötuen suuntaviivojen mukaisiksi, komissio toteaa, että se ohjelman osa, josta myönnetään tukea sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, on sopusoinnussa ympäristötuen suuntaviivojen 66 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(94)

Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille myönnetään tukea samoin perustein kuin vihreän sähkön tuottajille. Koska niitä koskevat säännöt on osoitettu ympäristötuen suuntaviivojen mukaisiksi, komissio toteaa, että se ohjelman osa, josta myönnetään tukea sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, on sopusoinnussa ympäristötuen suuntaviivojen 66 kohdan kanssa.

| (95) | Komissio toteaa, että maksun määrääminen sekä kotimaassa tuotetulle että maahan tuodulle vihreälle sähkölle kotimaisen vihreän sähkön hyväksi on voinut johtaa vihreän tuontisähkön syrjimiseen. Slovenia on kuitenkin sitoutunut ottamaan käyttöön mahdollisuuden hakea korvausta vihreän tuontisähkön maksuista. Komissio toteaa, että korvaus perustuu ensisijaisesti yhteisön alkuperätakuujärjestelmään. Jäsenvaltio suojaa järjestelmää lisävaatimusten avulla tuonti-ilmoitusten kohtuuttomalta kasvulta. Arvioidessaan sääntöjen oikeasuhteisuutta komissio on ottanut huomioon väärien ilmoitusten riskin ja Slovenian markkinoiden pienuuden. Pienillä markkinoilla väärien ilmoitusten vaikutus tukijärjestelmään olisi huomattava. Näin ollen komissio katsoo, että Slovenia on sitoutunut luomaan sopivan välineen aiemmin mahdollisesti esiintyneen syrjinnän estämiseksi. |
| --- | --- |

(95)

Komissio toteaa, että maksun määrääminen sekä kotimaassa tuotetulle että maahan tuodulle vihreälle sähkölle kotimaisen vihreän sähkön hyväksi on voinut johtaa vihreän tuontisähkön syrjimiseen. Slovenia on kuitenkin sitoutunut ottamaan käyttöön mahdollisuuden hakea korvausta vihreän tuontisähkön maksuista. Komissio toteaa, että korvaus perustuu ensisijaisesti yhteisön alkuperätakuujärjestelmään. Jäsenvaltio suojaa järjestelmää lisävaatimusten avulla tuonti-ilmoitusten kohtuuttomalta kasvulta. Arvioidessaan sääntöjen oikeasuhteisuutta komissio on ottanut huomioon väärien ilmoitusten riskin ja Slovenian markkinoiden pienuuden. Pienillä markkinoilla väärien ilmoitusten vaikutus tukijärjestelmään olisi huomattava. Näin ollen komissio katsoo, että Slovenia on sitoutunut luomaan sopivan välineen aiemmin mahdollisesti esiintyneen syrjinnän estämiseksi.

| (96) | Komissio toteaa, että Slovenia on sitoutunut ottamaan käyttöön uuden rahoitusmekanismin, jonka on määrä perustua kytkentämaksuihin, jotka ovat riippumattomia kotimaassa tuotetun tai maahan tuodun vihreän sähkön kulutuksesta. Uudella mekanismilla ei syrjitä vihreää tuontisähköä. |
| --- | --- |

(96)

Komissio toteaa, että Slovenia on sitoutunut ottamaan käyttöön uuden rahoitusmekanismin, jonka on määrä perustua kytkentämaksuihin, jotka ovat riippumattomia kotimaassa tuotetun tai maahan tuodun vihreän sähkön kulutuksesta. Uudella mekanismilla ei syrjitä vihreää tuontisähköä.

| (97) | Edellä esitetyn perusteella vihreän sähkön tuottajille ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille myönnettävä tuki täyttää ympäristötuen suuntaviivojen kriteerit. Koska tukea voidaan tällä perusteella pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, komissio katsoo, että ei ole tarpeen tutkia, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille myös muiden säännösten ja määräysten perusteella, vaikka komissio mainitsikin niitä menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetyn perusteella vihreän sähkön tuottajille ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille myönnettävä tuki täyttää ympäristötuen suuntaviivojen kriteerit. Koska tukea voidaan tällä perusteella pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, komissio katsoo, että ei ole tarpeen tutkia, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille myös muiden säännösten ja määräysten perusteella, vaikka komissio mainitsikin niitä menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä.

7.3   Trbovljen voimalalle myönnetyn tuen arviointi

| (98) | Slovenia katsoo, että Trbovljen voimalalle myönnettävä tuki on korvaus sähkön toimitusvarmuutta koskevan yleishyödyllisen taloudellisen palvelun kuluista. |
| --- | --- |

(98)

Slovenia katsoo, että Trbovljen voimalalle myönnettävä tuki on korvaus sähkön toimitusvarmuutta koskevan yleishyödyllisen taloudellisen palvelun kuluista.

| (99) | Yleishyödyllisen taloudellisen palvelun kulujen korvaamiseen voidaan soveltaa poikkeusta valtiontuen kiellon periaatteesta. Joissakin tapauksissa tällainen korvaus ei edes ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Yhteisöjen tuomioistuin on 24 päivänä heinäkuuta 2003 asiassa C-280/00 (21) antamassaan tuomiossa, jäljempänä ’Altmark-tuomio’, vahvistanut neljä kriteeriä, joiden täyttyessä tuki, jota valtio myöntää korvauksena yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen kuluista, ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(99)

Yleishyödyllisen taloudellisen palvelun kulujen korvaamiseen voidaan soveltaa poikkeusta valtiontuen kiellon periaatteesta. Joissakin tapauksissa tällainen korvaus ei edes ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Yhteisöjen tuomioistuin on 24 päivänä heinäkuuta 2003 asiassa C-280/00 (21) antamassaan tuomiossa, jäljempänä ’Altmark-tuomio’, vahvistanut neljä kriteeriä, joiden täyttyessä tuki, jota valtio myöntää korvauksena yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen kuluista, ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (100) | Komissio on analysoinut Trbovljen voimalan tuen näiden neljän kriteerin perusteella. |
| --- | --- |

(100)

Komissio on analysoinut Trbovljen voimalan tuen näiden neljän kriteerin perusteella.

| (101) | Ensimmäinen kriteeri:”edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi”. |
| --- | --- |

(101)

Ensimmäinen kriteeri:”edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi”.

| (102) | Komissio toteaa, että Slovenian laissa Trbovljen voimalalle on annettu tehtäväksi sähkön toimitusvarmuudesta huolehtiminen. Laissa viitataan suoraan direktiiviin 2003/54/EY ja erityisesti sen edellä mainittuihin 3 artiklan 2 kohtaan ja 11 artiklan 4 kohtaan. |
| --- | --- |

(102)

Komissio toteaa, että Slovenian laissa Trbovljen voimalalle on annettu tehtäväksi sähkön toimitusvarmuudesta huolehtiminen. Laissa viitataan suoraan direktiiviin 2003/54/EY ja erityisesti sen edellä mainittuihin 3 artiklan 2 kohtaan ja 11 artiklan 4 kohtaan.

| (103) | Komissio on lukuisissa päätöksissä (22) jo todennut, että direktiivin 2003/54/EY 11 artiklan 4 kohta yhdessä saman direktiivin 3 artiklan 2 kohdan kanssa voidaan ymmärtää perustaksi julkisen palvelun velvoitteelle toimitusvarmuuden alalla. Artiklassa mainitaan ylärajana 15 prosenttia kyseisessä jäsenvaltiossa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä. Slovenia on sitoutunut rajoittamaan Trbovljen voimalan tukea siten, että tätä ylärajaa noudatetaan, ja ottamaan huomioon myös tuen, jota myönnetään samaan tarkoitukseen tässä päätöksessä käsiteltävän ohjelman ulkopuolella. Velvoite on rajattu myös ajallisesti, vuoteen 2009. |
| --- | --- |

(103)

Komissio on lukuisissa päätöksissä (22) jo todennut, että direktiivin 2003/54/EY 11 artiklan 4 kohta yhdessä saman direktiivin 3 artiklan 2 kohdan kanssa voidaan ymmärtää perustaksi julkisen palvelun velvoitteelle toimitusvarmuuden alalla. Artiklassa mainitaan ylärajana 15 prosenttia kyseisessä jäsenvaltiossa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä. Slovenia on sitoutunut rajoittamaan Trbovljen voimalan tukea siten, että tätä ylärajaa noudatetaan, ja ottamaan huomioon myös tuen, jota myönnetään samaan tarkoitukseen tässä päätöksessä käsiteltävän ohjelman ulkopuolella. Velvoite on rajattu myös ajallisesti, vuoteen 2009.

| (104) | Tämän perusteella komissio katsoo, että ensimmäinen kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(104)

Tämän perusteella komissio katsoo, että ensimmäinen kriteeri täyttyy.

| (105) | Toinen kriteeri:”korvauksen laskennassa käytettävät parametrit on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi.”. |
| --- | --- |

(105)

Toinen kriteeri:”korvauksen laskennassa käytettävät parametrit on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi.”.

| (106) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tuki ilmenee kiinteän ostohinnan muodossa. Hallitus tekee vuosittain päätöksen, jossa se vahvistaa ostovelvollisuuden piiriin kuuluvan sähkön määrän ja kyseisen sähkön ostohinnan. Hinta vahvistetaan käyttäen läpinäkyvää menetelmää, jossa luetellaan tukikelpoiset kustannukset, jotka kattavat ainoastaan voimalan tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(106)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tuki ilmenee kiinteän ostohinnan muodossa. Hallitus tekee vuosittain päätöksen, jossa se vahvistaa ostovelvollisuuden piiriin kuuluvan sähkön määrän ja kyseisen sähkön ostohinnan. Hinta vahvistetaan käyttäen läpinäkyvää menetelmää, jossa luetellaan tukikelpoiset kustannukset, jotka kattavat ainoastaan voimalan tuotantokustannukset.

| (107) | Tämän perusteella komissio katsoo, että toinen kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(107)

Tämän perusteella komissio katsoo, että toinen kriteeri täyttyy.

| (108) | Kolmas kriteeri:”korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”. |
| --- | --- |

(108)

Kolmas kriteeri:”korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”.

| (109) | Ostohinta on vahvistettu niin, että se kattaa vain ennalta määrätyn sähkömäärän tuotantokustannukset. Siihen ei sisälly voittoelementtiä. |
| --- | --- |

(109)

Ostohinta on vahvistettu niin, että se kattaa vain ennalta määrätyn sähkömäärän tuotantokustannukset. Siihen ei sisälly voittoelementtiä.

| (110) | Tämän perusteella komissio katsoo, että kolmas kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(110)

Tämän perusteella komissio katsoo, että kolmas kriteeri täyttyy.

| (111) | Neljäs kriteeri:”silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”. |
| --- | --- |

(111)

Neljäs kriteeri:”silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto”.

| (112) | Trbovljen voimalaa ei ole valittu julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä. Komissio kuitenkin katsoo Slovenian osoittaneen, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa yleishyödyllinen taloudellinen palvelu voitiin asiaan liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset rajoitukset huomioon ottaen tuottaa yhteiskunnalle vähäisimmin kustannuksin valitsemalla Trbovljen voimala. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa julkisen palvelun velvoite koskee kansallisen toimitusvarmuuden turvaamista vuoteen 2009 käyttämällä kotimaisia raakaenergiapolttoainelähteitä, mutta vain siinä määrin, että minään kalenterivuonna ei ylitetä 15:tä prosenttia Sloveniassa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(112)

Trbovljen voimalaa ei ole valittu julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä. Komissio kuitenkin katsoo Slovenian osoittaneen, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa yleishyödyllinen taloudellinen palvelu voitiin asiaan liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset rajoitukset huomioon ottaen tuottaa yhteiskunnalle vähäisimmin kustannuksin valitsemalla Trbovljen voimala. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa julkisen palvelun velvoite koskee kansallisen toimitusvarmuuden turvaamista vuoteen 2009 käyttämällä kotimaisia raakaenergiapolttoainelähteitä, mutta vain siinä määrin, että minään kalenterivuonna ei ylitetä 15:tä prosenttia Sloveniassa kulutettavan sähkön tuottamiseen tarvittavasta raakaenergian kokonaismäärästä.

| (113) | Joka tapauksessa nykyoloissa ainoastaan kaksi slovenialaista voimalaa, Šoštanjin voimala ja Trbovjlen voimala, olisi tämänhetkisessä kunnossaan voinut täyttää julkisen palvelun velvoitteen. |
| --- | --- |

(113)

Joka tapauksessa nykyoloissa ainoastaan kaksi slovenialaista voimalaa, Šoštanjin voimala ja Trbovjlen voimala, olisi tämänhetkisessä kunnossaan voinut täyttää julkisen palvelun velvoitteen.

| (114) | Jos olisi haluttu käyttää myös muita voimaloita, niihin olisi täytynyt asentaa kalliit palamiskaasujen puhdistuslaitteet, minkä vuoksi kyseinen vaihtoehto olisi ollut epätaloudellinen. Šoštanjin voimalan kotimaista polttoainetta käyttävien yksikköjen kapasiteetti on jo kokonaan käytössä, ja niissä käytetään kotimaista ligniittiä. Niiden kotimaisen polttoaineen käytön enimmäiskapasiteetin lisääminen ei olisi taloudellista, sillä se edellyttäisi voimaloiden laajentamista tai niiden joidenkin yksiköiden varustamista palamiskaasujen puhdistuslaitteilla. Slovenian viranomaiset ovat ottaneet näiden kahden yksikön tuotannon huomioon laskiessaan johdanto-osan 112 kappaleessa mainittua 15 prosentin rajaa. Näin ollen ainoastaan Trbovljen voimala täytti tässä tapauksessa julkisen palvelun velvoitetta koskevan kriteerin. Trbovljen voimalalle myönnetty tuki kattaa 15 prosentista ainoastaan sen osan , jota Šoštanjin voimala ei voi kattaa. |
| --- | --- |

(114)

Jos olisi haluttu käyttää myös muita voimaloita, niihin olisi täytynyt asentaa kalliit palamiskaasujen puhdistuslaitteet, minkä vuoksi kyseinen vaihtoehto olisi ollut epätaloudellinen. Šoštanjin voimalan kotimaista polttoainetta käyttävien yksikköjen kapasiteetti on jo kokonaan käytössä, ja niissä käytetään kotimaista ligniittiä. Niiden kotimaisen polttoaineen käytön enimmäiskapasiteetin lisääminen ei olisi taloudellista, sillä se edellyttäisi voimaloiden laajentamista tai niiden joidenkin yksiköiden varustamista palamiskaasujen puhdistuslaitteilla. Slovenian viranomaiset ovat ottaneet näiden kahden yksikön tuotannon huomioon laskiessaan johdanto-osan 112 kappaleessa mainittua 15 prosentin rajaa. Näin ollen ainoastaan Trbovljen voimala täytti tässä tapauksessa julkisen palvelun velvoitetta koskevan kriteerin. Trbovljen voimalalle myönnetty tuki kattaa 15 prosentista ainoastaan sen osan , jota Šoštanjin voimala ei voi kattaa.

| (115) | Slovenia on näin ollen noudattanut kaikkein taloudellisinta ja tehokkainta tapaa järjestäessään kotimaisista polttoaineista tuotettavaa sähköä koskevan julkisen palvelun velvoitteen hoitamisen. Koska julkisen palvelun velvoitteen hoitamisesta maksettavaan korvaukseen ei lisäksi sisälly voittoelementtiä, komissio päättelee, että julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuu yhteiskunnalle mahdollisimman vähäiset kustannukset. Julkisella tarjouskilpailulla ei olisi päästy halvempaan ratkaisuun. Olemassa olevien voimaloiden uudistaminen tai uusien (mikäli mahdollista) tehokkaampien voimaloiden rakentaminen lyhyellä aikavälillä (vuoteen 2009 mennessä) olisi joka tapauksessa edellyttänyt mittavia investointeja ja tarjouksissa olisi edellytetty korvausta, johon sisältyy vähintään kohtuullinen tuotto sijoitetulle pääomalle. Tästä olisi seurannut, että korvaus, joka myönnetään verkonhaltijalle, jolle yleishyödyllistä taloudellista palvelua koskeva velvoite annetaan, olisi noussut. |
| --- | --- |

(115)

Slovenia on näin ollen noudattanut kaikkein taloudellisinta ja tehokkainta tapaa järjestäessään kotimaisista polttoaineista tuotettavaa sähköä koskevan julkisen palvelun velvoitteen hoitamisen. Koska julkisen palvelun velvoitteen hoitamisesta maksettavaan korvaukseen ei lisäksi sisälly voittoelementtiä, komissio päättelee, että julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuu yhteiskunnalle mahdollisimman vähäiset kustannukset. Julkisella tarjouskilpailulla ei olisi päästy halvempaan ratkaisuun. Olemassa olevien voimaloiden uudistaminen tai uusien (mikäli mahdollista) tehokkaampien voimaloiden rakentaminen lyhyellä aikavälillä (vuoteen 2009 mennessä) olisi joka tapauksessa edellyttänyt mittavia investointeja ja tarjouksissa olisi edellytetty korvausta, johon sisältyy vähintään kohtuullinen tuotto sijoitetulle pääomalle. Tästä olisi seurannut, että korvaus, joka myönnetään verkonhaltijalle, jolle yleishyödyllistä taloudellista palvelua koskeva velvoite annetaan, olisi noussut.

| (116) | Edelleen komissio toteaa, että mikään ei viittaa siihen, että Trbovljen voimala ei olisi toiminut kuten tavallinen hyvin johdettu yritys tai että se olisi toiminut erityisen tehottomasti. Komissio toteaa, että yritys on jo järjestänyt toimintansa uudelleen Slovenian talouden siirtymävaiheen aikana erityisesti sulkemalla vanhimmat ja tehottomimmat yksiköt, jotka olivat vanhentuneet, ja vähentämällä henkilöstön määrää. Komissio toteaa myös, että korvaus julkisen palvelun velvoitteesta ei missään tapauksessa sisällä minkäänlaista voittoa. |
| --- | --- |

(116)

Edelleen komissio toteaa, että mikään ei viittaa siihen, että Trbovljen voimala ei olisi toiminut kuten tavallinen hyvin johdettu yritys tai että se olisi toiminut erityisen tehottomasti. Komissio toteaa, että yritys on jo järjestänyt toimintansa uudelleen Slovenian talouden siirtymävaiheen aikana erityisesti sulkemalla vanhimmat ja tehottomimmat yksiköt, jotka olivat vanhentuneet, ja vähentämällä henkilöstön määrää. Komissio toteaa myös, että korvaus julkisen palvelun velvoitteesta ei missään tapauksessa sisällä minkäänlaista voittoa.

| (117) | Lopuksi komissio toteaa, että Trbovljen voimala ei voi päästökauppajärjestelmän uudella kaudella 2008–2012 saada julkisen palvelun velvoitteensa avulla lisätuloja tai voittoa, joita mikään muu vertailukelpoinen yritys ei voisi saada. Valtio antaa Trbovljen voimalalle julkisen palvelun velvoitteen tuottaa sähköä. Toisin kuin voimalat, jotka myyvät tuottamansa sähkön vapaasti markkinoilla, Trbovljen voimala ei siis voi päästöoikeuksien palauttamisvelvoitteensa täyttääkseen lopettaa sähköntuotantoa ja myydä CO2-markkinoilla päästöoikeuksiaan, jotka se on saanut maksutta. Voimala voi kuitenkin parantaa tehokkuuttaan päästökauppajärjestelmällä luodun kannusterakenteen mukaisesti ja sillä tavoin vapauttaa ylimääräisiä päästöoikeuksia, jotka se voi myydä, ja täyttää samalla julkisen palvelun velvoitteensa tuottaa tietty määrä sähköä. |
| --- | --- |

(117)

Lopuksi komissio toteaa, että Trbovljen voimala ei voi päästökauppajärjestelmän uudella kaudella 2008–2012 saada julkisen palvelun velvoitteensa avulla lisätuloja tai voittoa, joita mikään muu vertailukelpoinen yritys ei voisi saada. Valtio antaa Trbovljen voimalalle julkisen palvelun velvoitteen tuottaa sähköä. Toisin kuin voimalat, jotka myyvät tuottamansa sähkön vapaasti markkinoilla, Trbovljen voimala ei siis voi päästöoikeuksien palauttamisvelvoitteensa täyttääkseen lopettaa sähköntuotantoa ja myydä CO2-markkinoilla päästöoikeuksiaan, jotka se on saanut maksutta. Voimala voi kuitenkin parantaa tehokkuuttaan päästökauppajärjestelmällä luodun kannusterakenteen mukaisesti ja sillä tavoin vapauttaa ylimääräisiä päästöoikeuksia, jotka se voi myydä, ja täyttää samalla julkisen palvelun velvoitteensa tuottaa tietty määrä sähköä.

| (118) | Edellä esitetyn lähtökohtana on olettamus, että ligniitti on tällä hetkellä Sloveniassa taloudellisin kotimainen polttoaine sähkön tuottamiseen. Komissio katsoo, että tämä pitää paikkansa tällä hetkellä ja lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn lähtökohtana on olettamus, että ligniitti on tällä hetkellä Sloveniassa taloudellisin kotimainen polttoaine sähkön tuottamiseen. Komissio katsoo, että tämä pitää paikkansa tällä hetkellä ja lähitulevaisuudessa.

| (119) | Komissio kuitenkin toteaa, että joidenkin uusiutuvia kotimaisia polttoainelähteitä käyttävien sähköntuotantoteknologioiden kustannukset eivät nytkään ole juurikaan korkeammat kuin ligniittituotannon kustannukset. Tämä koskee suuria biopolttoainevoimaloita, joiden tuotantokustannukset ovat Slovenian mukaan keskimäärin 18,18 Slovenian tolaria megawattituntia kohti eli vähän yli 10 prosenttia suuremmat kuin Trbovljen voimalan kustannukset. |
| --- | --- |

(119)

Komissio kuitenkin toteaa, että joidenkin uusiutuvia kotimaisia polttoainelähteitä käyttävien sähköntuotantoteknologioiden kustannukset eivät nytkään ole juurikaan korkeammat kuin ligniittituotannon kustannukset. Tämä koskee suuria biopolttoainevoimaloita, joiden tuotantokustannukset ovat Slovenian mukaan keskimäärin 18,18 Slovenian tolaria megawattituntia kohti eli vähän yli 10 prosenttia suuremmat kuin Trbovljen voimalan kustannukset.

| (120) | Näin ollen komissio katsoo, että tämän päätöksen taustalla oleva päättely perustuu tämänhetkiseen tilanteeseen, erityisesti kun otetaan huomioon, että Trbovljen voimalalle annettu velvoite päättyy vuonna 2009. Pidemmällä aikavälillä, kun uusiutuvien energialähteiden kustannukset alenevat ja niiden kokonaiskapasiteetti lisääntyy, tilanne tulee luultavasti muuttumaan. |
| --- | --- |

(120)

Näin ollen komissio katsoo, että tämän päätöksen taustalla oleva päättely perustuu tämänhetkiseen tilanteeseen, erityisesti kun otetaan huomioon, että Trbovljen voimalalle annettu velvoite päättyy vuonna 2009. Pidemmällä aikavälillä, kun uusiutuvien energialähteiden kustannukset alenevat ja niiden kokonaiskapasiteetti lisääntyy, tilanne tulee luultavasti muuttumaan.

| (121) | Lisäksi komissio ottaa huomioon, että kyseinen julkisen palvelun velvoite on annettu yhteisön säädöksen – direktiivin 2003/54/EY – perusteella. On mahdollista, että tämän julkisen palvelun velvoitteen erityisluonne, kansallisen toimitusvarmuuden turvaaminen, lähtökohtaisesti rajoittaa palvelun tarjoamista niin, että palveluntarjoaja, jolle velvoite annetaan, on kyseisen valtion alueella. |
| --- | --- |

(121)

Lisäksi komissio ottaa huomioon, että kyseinen julkisen palvelun velvoite on annettu yhteisön säädöksen – direktiivin 2003/54/EY – perusteella. On mahdollista, että tämän julkisen palvelun velvoitteen erityisluonne, kansallisen toimitusvarmuuden turvaaminen, lähtökohtaisesti rajoittaa palvelun tarjoamista niin, että palveluntarjoaja, jolle velvoite annetaan, on kyseisen valtion alueella.

| (122) | Näin ollen komissio katsoo, että menetelmällä, jota Slovenia on käyttänyt määrittäessään Trbovljen voimalalle maksettavan korvauksen suuruuden, varmistetaan, että yleishyödyllinen taloudellinen palvelu tarjotaan vuoteen 2009 asti yhteiskunnalle mahdollisimman vähäisin kustannuksin. Tapauksen oikeudelliset ja tosiasialliset olosuhteet huomioon ottaen vaikuttaa siltä, että korvaus ei ole suurempi kuin summa, jonka tavallinen hyvin johdettu yritys vaatisi palvelun tarjoamisesta. Tämän perusteella komissio katsoo, että neljäs kriteeri täyttyy, ottaen huomioon, että julkisen palvelun velvoite päättyy vuoden 2009 lopussa. Rajoitettu voimassaoloaika antaa Slovenialle mahdollisuuden miettiä, siirrytäänkö vuodesta 2010 ligniitin käytössä puhtaaseen hiiliteknologiaan vai siirrytäänkö käyttämään biopolttoaineita tai muita vähemmän saastuttavia polttoaineita EU:n energiapolitiikan (23) mukaisesti. |
| --- | --- |

(122)

Näin ollen komissio katsoo, että menetelmällä, jota Slovenia on käyttänyt määrittäessään Trbovljen voimalalle maksettavan korvauksen suuruuden, varmistetaan, että yleishyödyllinen taloudellinen palvelu tarjotaan vuoteen 2009 asti yhteiskunnalle mahdollisimman vähäisin kustannuksin. Tapauksen oikeudelliset ja tosiasialliset olosuhteet huomioon ottaen vaikuttaa siltä, että korvaus ei ole suurempi kuin summa, jonka tavallinen hyvin johdettu yritys vaatisi palvelun tarjoamisesta. Tämän perusteella komissio katsoo, että neljäs kriteeri täyttyy, ottaen huomioon, että julkisen palvelun velvoite päättyy vuoden 2009 lopussa. Rajoitettu voimassaoloaika antaa Slovenialle mahdollisuuden miettiä, siirrytäänkö vuodesta 2010 ligniitin käytössä puhtaaseen hiiliteknologiaan vai siirrytäänkö käyttämään biopolttoaineita tai muita vähemmän saastuttavia polttoaineita EU:n energiapolitiikan (23) mukaisesti.

| (123) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Trbovljen voimalalle edellä esitetyissä erityisolosuhteissa myönnetty tuki täyttää Altmark-tuomion neljännen kriteerin eikä ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Trbovljen voimalalle edellä esitetyissä erityisolosuhteissa myönnetty tuki täyttää Altmark-tuomion neljännen kriteerin eikä ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jota myönnetään uusiutuvia raakaenergialähteitä käyttäville hyväksytyille sähköntuottajille Slovenian energialain mukaisesti, on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista.

2 artikla

Tuki, jota myönnetään sähkön ja lämmön yhteistuotantoa harjoittaville hyväksytyille sähköntuottajille Slovenian energialain mukaisesti, on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista.

3 artikla

Tuki, jota myönnetään Trbovljen voimalalle Slovenian energialain mukaisesti, ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 46, 22.2.2005, s. 3.

1

(2)  EUVL C 63, 15.3.2005, s. 2.

2

(3)  Asetus hyväksytyn sähköntuottajan nimikkeen saamisesta (Slovenian virallinen lehti, nrot 29/01 ja 99/01).

3

(4)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

4

(5)  Komissio hyväksynyt 26.7.2001. Luettavissa kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

5

Ilmoitettu jäsenvaltioille 6.8.2001 päivätyllä kirjeellä SG(2001) D/290869.

(6)  Slovenian virallinen lehti, nrot 79/1999 ja 51/2004.

6

(7)  EYVL C 164, 10.7.2002, s. 3, molemmat asiat.

7

(8)  EYVL L 283, 27.10.2001, s. 33.

8

(9)  Slovenian virallinen lehti, nro 25/02.

9

(10)  EUVL L 52, 21.2.2004, s. 50.

10

(11)  Slovenian virallinen lehti, nro 74/01.

11

(12)  Slovenian virallinen lehti, nro 49/03.

12

(13)  Lähde: Kansainvälinen energiajärjestö. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI

13

Lähde:

(14)  Ks. esim. asia N 161/04 – Portugali – EUVL C 250, 8.10.2005, s. 9.

14

(15)  Asia C-173/73, Italia v. komissio, tuomio 2.7.1974.

15

Italia v. komissio

(16)  Asia C-78/79, Saksan liittotasavalta v. Steinike, tuomio 22.3.1997.

16

Saksan liittotasavalta v. Steinike

(17)  Asia C-345/02, tuomio 15.7.2004.

17

(18)  Slovenian virallinen lehti, nrot 29/01 ja 99/01.

18

(19)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

19

(20)  Ks. edellä olevien taulukoiden kolme viimeistä riviä.

20

(21)  Asia C-280/00, Altmark trans Gmbh, Regierungspräsidium Magdeburg ja Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh, tuomio 24.7.2003.

21

Altmark trans Gmbh, Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh

(22)  Ks. komission päätökset asioissa N 34/99 (EYVL C 5, 8.1.2002, s. 2), NN 49/99 (EYVL C 268, 22.9.2001, s. 7) ja N 6/A/2001 (EYVL C 77, 28.3.2002, s. 26).

22

(23)  Ks. energiapaketti tammikuulta 2007 ja erityisesti KOM(2006) 843 lopullinen.

23

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/25

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007,

valtiontuesta C 26/2006 (ex N 110/2006), laivanrakennusteollisuuden väliaikainen suojajärjestely – Portugali

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1756)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/581/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon kyseiset huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Portugali ilmoitti komissiolle 7 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä (ja 10 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä, että se aikoo myöntää toimintatukea Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA -yritykselle, jäljempänä ’ENVC’. Komissio pyysi lisätietoja 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Portugali vastasi sähköpostitse 28 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(1)

Portugali ilmoitti komissiolle 7 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä (ja 10 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä, että se aikoo myöntää toimintatukea Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA -yritykselle, jäljempänä ’ENVC’. Komissio pyysi lisätietoja 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Portugali vastasi sähköpostitse 28 päivänä huhtikuuta 2006.

| (2) | Komissio ilmoitti Portugalille 23 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Portugalille 23 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa edellä mainitussa menettelyssä 25 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä (ja 26 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa edellä mainitussa menettelyssä 25 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä (ja 26 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. Huomautuksia ei ole esitetty. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. Huomautuksia ei ole esitetty.

II   KUVAUS TUKITOIMENPITEESTÄ

| (5) | Tuki myönnettäisiin portugalilaiselle Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA -telakalle, jäljempänä ’ENVC’, jonka palveluksessa on tällä hetkellä noin 1 000 työntekijää. |
| --- | --- |

(5)

Tuki myönnettäisiin portugalilaiselle Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA -telakalle, jäljempänä ’ENVC’, jonka palveluksessa on tällä hetkellä noin 1 000 työntekijää.

| (6) | ENVC teki 14 päivänä marraskuuta 2003 ranskalaisen Fouquet Sacops SA -varustamon kanssa sopimuksen öly- ja kemikaalisäiliöaluksen (alus nro 227) toimittamisesta sopimushintaan 22 900 000 euroa. Alus toimitettiin 26 päivänä huhtikuuta 2005. |
| --- | --- |

(6)

ENVC teki 14 päivänä marraskuuta 2003 ranskalaisen Fouquet Sacops SA -varustamon kanssa sopimuksen öly- ja kemikaalisäiliöaluksen (alus nro 227) toimittamisesta sopimushintaan 22 900 000 euroa. Alus toimitettiin 26 päivänä huhtikuuta 2005.

| (7) | Portugali aikoo myöntää ENVC:lle tähän sopimukseen liittyvän 1 461 702 euron tuen laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 (3) nojalla, sellaisena kuin asetus on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 502/2004 (4), jäljempänä ’väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus’. Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus tuli voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2002 ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2005, joten se ei ollut enää voimassa Portugalin ilmoittaessa tuesta. |
| --- | --- |

(7)

Portugali aikoo myöntää ENVC:lle tähän sopimukseen liittyvän 1 461 702 euron tuen laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 (3) nojalla, sellaisena kuin asetus on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 502/2004 (4), jäljempänä ’väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus’. Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus tuli voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2002 ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2005, joten se ei ollut enää voimassa Portugalin ilmoittaessa tuesta.

| (8) | Portugali katsoo kuitenkin, että sopimus on vielä tukikelpoinen väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(8)

Portugali katsoo kuitenkin, että sopimus on vielä tukikelpoinen väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla seuraavista syistä:

| (9) | Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 4 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Tätä asetusta sovelletaan asetuksen voimassaolon alkamis- ja päättymispäivän välisenä aikana allekirjoitettuihin lopullisiin sopimuksiin [...].” Portugali korostaa, että kyseinen sopimus allekirjoitettiin 14 päivänä marraskuuta 2003, jolloin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus oli vielä voimassa, joten sopimus on sen mukaan edelleen tukikelpoinen. |
| --- | --- |

(9)

Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 4 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Tätä asetusta sovelletaan asetuksen voimassaolon alkamis- ja päättymispäivän välisenä aikana allekirjoitettuihin lopullisiin sopimuksiin [...].” Portugali korostaa, että kyseinen sopimus allekirjoitettiin 14 päivänä marraskuuta 2003, jolloin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus oli vielä voimassa, joten sopimus on sen mukaan edelleen tukikelpoinen.

| (10) | Portugali väittää myös, että korealaiset telakat tekivät kyseisestä sopimuksesta alempia hintatarjouksia. Tämän vuoksi väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, ja tukea voidaan siten perustella korealaisten telakoiden epäterveiden kilpailukäytäntöjen torjumisella. |
| --- | --- |

(10)

Portugali väittää myös, että korealaiset telakat tekivät kyseisestä sopimuksesta alempia hintatarjouksia. Tämän vuoksi väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, ja tukea voidaan siten perustella korealaisten telakoiden epäterveiden kilpailukäytäntöjen torjumisella.

III   TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (11) | Komissio korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista tässä asiassa koskevassa päätöksessään, että se suhtautuu epäillen siihen, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Komissio korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista tässä asiassa koskevassa päätöksessään, että se suhtautuu epäillen siihen, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen perusteella.

| (12) | Ensiksi komissio suhtautui epäillen tuen kannustinvaikutukseen. Komission mukaan Portugali ei ollut esittänyt näyttöä, joka osoittaisi, että ENVC:n allekirjoittaessa sopimuksen olisi annettu julkisia takeita telakoiden tukemisesta. Tilanne oli päinvastainen, sillä Portugalissa ei ollut voimassa olevaa väliaikaista suojajärjestelyä. Saatavilla olevien tietojen mukaan Portugalin viranomaisten (komission hyväksyntää edellyttänyt) päätös tuen myöntämisestä ENVC:lle tehtiin vasta 28 päivänä joulukuuta 2005 eli pitkän ajan kuluttua sopimuksen tekemisestä ja aluksen toimittamisesta. Vaikuttaakin siltä, ettei ENVC:tä kannustettu valtiontuen avulla allekirjoittamaan sopimusta, sillä tukea ei ollut saatavilla hankkeen päättyessä. |
| --- | --- |

(12)

Ensiksi komissio suhtautui epäillen tuen kannustinvaikutukseen. Komission mukaan Portugali ei ollut esittänyt näyttöä, joka osoittaisi, että ENVC:n allekirjoittaessa sopimuksen olisi annettu julkisia takeita telakoiden tukemisesta. Tilanne oli päinvastainen, sillä Portugalissa ei ollut voimassa olevaa väliaikaista suojajärjestelyä. Saatavilla olevien tietojen mukaan Portugalin viranomaisten (komission hyväksyntää edellyttänyt) päätös tuen myöntämisestä ENVC:lle tehtiin vasta 28 päivänä joulukuuta 2005 eli pitkän ajan kuluttua sopimuksen tekemisestä ja aluksen toimittamisesta. Vaikuttaakin siltä, ettei ENVC:tä kannustettu valtiontuen avulla allekirjoittamaan sopimusta, sillä tukea ei ollut saatavilla hankkeen päättyessä.

| (13) | Toiseksi komissio epäili tuen hyväksymistä koskevaa oikeusperustaa. Komissio korosti, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2005, joten se ei ollut voimassa Portugalin ilmoittaessa tuesta. Vaikka väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiinkin sen voimassaoloaikana tehtyihin sopimuksiin, oli epävarmaa, voiko komissio vielä tutkia ilmoitetun toimenpiteen sellaisen säädöksen perusteella, joka ei enää ollut osa EU:n oikeusjärjestystä. |
| --- | --- |

(13)

Toiseksi komissio epäili tuen hyväksymistä koskevaa oikeusperustaa. Komissio korosti, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2005, joten se ei ollut voimassa Portugalin ilmoittaessa tuesta. Vaikka väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiinkin sen voimassaoloaikana tehtyihin sopimuksiin, oli epävarmaa, voiko komissio vielä tutkia ilmoitetun toimenpiteen sellaisen säädöksen perusteella, joka ei enää ollut osa EU:n oikeusjärjestystä.

| (14) | Lisäksi komissio korosti, että Korea on riitauttanut väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen yhteensopivuuden WTO:n sääntöjen kanssa. WTO:n paneeli antoi 22 päivänä huhtikuuta 2005 selvityksen, jonka mukaan väliaikaiset suojajärjestelyt ja niiden nojalla hyväksytyt erilaiset kansalliset järjestelyt, jotka olivat käytössä Korean valittaessa asiasta WTO:ssa, olivat riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen (5) 23 artiklan 1 kohdan vastaisia. WTO:n riitojenratkaisuelin hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2005 tämän paneelin selvityksen. Se antoi lisäksi suosituksen, jonka mukaan komission on saatettava väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus ja näiden järjestelyjen nojalla hyväksytyt kansalliset järjestelyt WTO:n sopimuksista johtuvien velvoitteiden mukaisiksi (6). Komissio ilmoitti riitojenratkaisuelimelle 20 päivänä heinäkuuta 2005, että se oli jo pannut täytäntöön riitojenratkaisuelimen päätöksen ja suositukset, koska väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo oli päättynyt 31 päivänä maaliskuuta 2005. Jäsenvaltiot eivät siis voineet enää myöntää toimintatukea kyseisen asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi komissio korosti, että Korea on riitauttanut väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen yhteensopivuuden WTO:n sääntöjen kanssa. WTO:n paneeli antoi 22 päivänä huhtikuuta 2005 selvityksen, jonka mukaan väliaikaiset suojajärjestelyt ja niiden nojalla hyväksytyt erilaiset kansalliset järjestelyt, jotka olivat käytössä Korean valittaessa asiasta WTO:ssa, olivat riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen (5) 23 artiklan 1 kohdan vastaisia. WTO:n riitojenratkaisuelin hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2005 tämän paneelin selvityksen. Se antoi lisäksi suosituksen, jonka mukaan komission on saatettava väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus ja näiden järjestelyjen nojalla hyväksytyt kansalliset järjestelyt WTO:n sopimuksista johtuvien velvoitteiden mukaisiksi (6). Komissio ilmoitti riitojenratkaisuelimelle 20 päivänä heinäkuuta 2005, että se oli jo pannut täytäntöön riitojenratkaisuelimen päätöksen ja suositukset, koska väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo oli päättynyt 31 päivänä maaliskuuta 2005. Jäsenvaltiot eivät siis voineet enää myöntää toimintatukea kyseisen asetuksen nojalla.

| (15) | Jos suunnitellun tuen myöntäminen sallittaisiin nyt, tämä merkitsisi väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen soveltamisen jatkamista. Tällöin rikottaisiin yhteisölle kuuluvaa velvoitetta panna riitojenratkaisuelimen päätös täytäntöön. Komissio ei siten katsonut tuossa vaiheessa, että tuki olisi yhteensopivaa yhteisön kansainvälisten velvoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(15)

Jos suunnitellun tuen myöntäminen sallittaisiin nyt, tämä merkitsisi väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen soveltamisen jatkamista. Tällöin rikottaisiin yhteisölle kuuluvaa velvoitetta panna riitojenratkaisuelimen päätös täytäntöön. Komissio ei siten katsonut tuossa vaiheessa, että tuki olisi yhteensopivaa yhteisön kansainvälisten velvoitteiden kanssa.

| (16) | Kolmanneksi komissio pani merkille tuki-intensiteetin osalta, että tuen määrä oli ilmeisesti suurempi kuin 6 prosenttia sopimusarvosta ja ettei se siten ollut väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa sallitun tuen enimmäisintensiteetin mukainen. |
| --- | --- |

(16)

Kolmanneksi komissio pani merkille tuki-intensiteetin osalta, että tuen määrä oli ilmeisesti suurempi kuin 6 prosenttia sopimusarvosta ja ettei se siten ollut väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa sallitun tuen enimmäisintensiteetin mukainen.

IV   PORTUGALIN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (17) | Portugali huomautti, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä mainittu tuen määrä (1 401 702 euroa) (7) ei vastannut ilmoitetun tuen määrää (1 461 702 euroa). |
| --- | --- |

(17)

Portugali huomautti, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä mainittu tuen määrä (1 401 702 euroa) (7) ei vastannut ilmoitetun tuen määrää (1 461 702 euroa).

| (18) | Tuki-intensiteetin osalta Portugali korosti, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen mukaan tuen enimmäisintensiteetti on 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta (eikä 6 prosenttia tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä mainitusta sopimusarvosta (8). Portugalin mukaan tuki-intensiteetti on siten väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen mukainen. |
| --- | --- |

(18)

Tuki-intensiteetin osalta Portugali korosti, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen mukaan tuen enimmäisintensiteetti on 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta (eikä 6 prosenttia tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä mainitusta sopimusarvosta (8). Portugalin mukaan tuki-intensiteetti on siten väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen mukainen.

| (19) | Portugalin mukaan väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tavoitteena on Korean epäterveiden kilpailukäytäntöjen torjuminen. Kaikki EU:n telakat saattoivat samoin edellytyksin saada tukea väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla. Portugalin mielestä tuki ei siten vaikuta kauppaan yhteismarkkinoilla, ja tästä syystä on kyseenalaista, että sitä voitaisiin pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(19)

Portugalin mukaan väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tavoitteena on Korean epäterveiden kilpailukäytäntöjen torjuminen. Kaikki EU:n telakat saattoivat samoin edellytyksin saada tukea väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla. Portugalin mielestä tuki ei siten vaikuta kauppaan yhteismarkkinoilla, ja tästä syystä on kyseenalaista, että sitä voitaisiin pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

| (20) | Kannustinvaikutuksesta Portugali esitti uusia todisteita, joiden mukaan telakka oli hakenut tukea 25 päivänä syyskuuta 2003 eli ennen sopimuksen allekirjoittamista. Portugali esitti jäljennöksen Portugalin viranomaisten telakalle 26 päivänä syyskuuta 2003 lähettämästä kirjeestä, jossa nämä vahvistivat saaneensa tukihakemuksen ja huomauttivat telakalle, että tuki edellyttää komission hyväksyntää. Portugalin mukaan kirje osoitti, että Portugalin viranomaiset olivat valmiita myöntämään tukea, kunhan kaikki lakisääteiset edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(20)

Kannustinvaikutuksesta Portugali esitti uusia todisteita, joiden mukaan telakka oli hakenut tukea 25 päivänä syyskuuta 2003 eli ennen sopimuksen allekirjoittamista. Portugali esitti jäljennöksen Portugalin viranomaisten telakalle 26 päivänä syyskuuta 2003 lähettämästä kirjeestä, jossa nämä vahvistivat saaneensa tukihakemuksen ja huomauttivat telakalle, että tuki edellyttää komission hyväksyntää. Portugalin mukaan kirje osoitti, että Portugalin viranomaiset olivat valmiita myöntämään tukea, kunhan kaikki lakisääteiset edellytykset täyttyvät.

| (21) | Portugali väitti vielä, että aiemman käytännön perusteella vallitsi sellainen käsitys, että Portugali puoltaisi laivanrakennusteollisuuden tukihakemuksia, kunhan tätä varten on asianmukainen oikeusperusta (tässä tapauksessa väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus). Portugali hyväksyi tuen virallisesti vasta joulukuussa 2005 sisäisten hallinnollisten viivästysten vuoksi. Tämä ei kuitenkaan poista sitä tosiseikkaa, että telakka odotti saavansa tukea edellä mainittujen seikkojen (ks. johdanto-osan 20 kappale) ja Portugalin viranomaisten tällä alalla soveltaman yleisen käytännön perusteella. Telakalla oli todisteita siitä, että korealaiset telakat olivat tarjonneet kyseisestä sopimuksesta alempia hintoja, ja se oli sopimuksen tehdessään luottanut siihen, että Portugalin viranomaiset myöntäisivät tuen. |
| --- | --- |

(21)

Portugali väitti vielä, että aiemman käytännön perusteella vallitsi sellainen käsitys, että Portugali puoltaisi laivanrakennusteollisuuden tukihakemuksia, kunhan tätä varten on asianmukainen oikeusperusta (tässä tapauksessa väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus). Portugali hyväksyi tuen virallisesti vasta joulukuussa 2005 sisäisten hallinnollisten viivästysten vuoksi. Tämä ei kuitenkaan poista sitä tosiseikkaa, että telakka odotti saavansa tukea edellä mainittujen seikkojen (ks. johdanto-osan 20 kappale) ja Portugalin viranomaisten tällä alalla soveltaman yleisen käytännön perusteella. Telakalla oli todisteita siitä, että korealaiset telakat olivat tarjonneet kyseisestä sopimuksesta alempia hintoja, ja se oli sopimuksen tehdessään luottanut siihen, että Portugalin viranomaiset myöntäisivät tuen.

| (22) | Tuen hyväksymistä koskevan oikeusperustan osalta Portugali toisti ilmoituksessa esittämänsä perustelut, joiden mukaan väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus on asianmukainen oikeusperusta tuen hyväksymiselle, koska sopimus allekirjoitettiin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen ollessa vielä voimassa ja tosiasiallisesti ennen kuin riitojenratkaisuelin antoi asetuksesta kielteisen päätöksen. Portugali huomautti, ettei tilanne siten poikennut muiden jäsenvaltioiden (väliaikaisten suojajärjestelyjen nojalla) myöntämistä tuista niiden sopimusten osalta, jotka allekirjoitettiin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen ollessa vielä voimassa. Sopimusten tukikelpoisuuden kannalta ratkaiseva seikka on sopimusten allekirjoittamisajankohta eikä ilmoitusajankohta tai tuen myöntämisajankohta. Portugali totesi myös, ettei mitään tuensaajatelakkaa vaadittu palauttamaan tukea WTO:n paneelin selvityksen perusteella. Olisi siten yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen vastaista olla hyväksymättä ENVC:lle myönnettävää tukea. |
| --- | --- |

(22)

Tuen hyväksymistä koskevan oikeusperustan osalta Portugali toisti ilmoituksessa esittämänsä perustelut, joiden mukaan väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus on asianmukainen oikeusperusta tuen hyväksymiselle, koska sopimus allekirjoitettiin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen ollessa vielä voimassa ja tosiasiallisesti ennen kuin riitojenratkaisuelin antoi asetuksesta kielteisen päätöksen. Portugali huomautti, ettei tilanne siten poikennut muiden jäsenvaltioiden (väliaikaisten suojajärjestelyjen nojalla) myöntämistä tuista niiden sopimusten osalta, jotka allekirjoitettiin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen ollessa vielä voimassa. Sopimusten tukikelpoisuuden kannalta ratkaiseva seikka on sopimusten allekirjoittamisajankohta eikä ilmoitusajankohta tai tuen myöntämisajankohta. Portugali totesi myös, ettei mitään tuensaajatelakkaa vaadittu palauttamaan tukea WTO:n paneelin selvityksen perusteella. Olisi siten yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen vastaista olla hyväksymättä ENVC:lle myönnettävää tukea.

V   ARVIOINTI

| (23) | EY:n perustamissopimuksen 87artiklan 1kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(23)

EY:n perustamissopimuksen 87artiklan 1kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (24) | Komissio katsoo, että suunniteltu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki rahoitetaan valtion varoista. Vaikka väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiinkin kaikissa jäsenvaltioissa, kuten Portugali väittää, toimenpide on valikoiva, sillä se koskee ainoastaan ENVC:tä. Tämä valikoiva tuki uhkaa vääristää kilpailua, koska se antaa ENVC:lle edun suhteessa muihin kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea. Laivanrakennus on taloudellista toimintaa, jonka osuus jäsenvaltioiden välisestä kaupasta on merkittävä. Toimenpide vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(24)

Komissio katsoo, että suunniteltu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki rahoitetaan valtion varoista. Vaikka väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiinkin kaikissa jäsenvaltioissa, kuten Portugali väittää, toimenpide on valikoiva, sillä se koskee ainoastaan ENVC:tä. Tämä valikoiva tuki uhkaa vääristää kilpailua, koska se antaa ENVC:lle edun suhteessa muihin kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea. Laivanrakennus on taloudellista toimintaa, jonka osuus jäsenvaltioiden välisestä kaupasta on merkittävä. Toimenpide vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (25) | Komissio toteaa, että ilmoitettu tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(25)

Komissio toteaa, että ilmoitettu tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (26) | Komissio vahvistaa Portugalin esittämien huomautusten perusteella, että ilmoitetun tuen määrä on 1 461 702 euroa. Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan tuen sallittu enimmäisintensiteetti on 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta (9). Komissio toteaa, että ilmoitettu tuki on väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevassa asetuksessa sallitun tuen enimmäisintensiteetin mukainen. |
| --- | --- |

(26)

Komissio vahvistaa Portugalin esittämien huomautusten perusteella, että ilmoitetun tuen määrä on 1 461 702 euroa. Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan tuen sallittu enimmäisintensiteetti on 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta (9). Komissio toteaa, että ilmoitettu tuki on väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevassa asetuksessa sallitun tuen enimmäisintensiteetin mukainen.

| (27) | Yleisen periaatteen mukaan valtiontukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain silloin, kun se on välttämätön tuensaajayrityksen kannustamiseksi toimimaan tavalla, joka edistää asiaa koskevassa poikkeuksissa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumista (10). |
| --- | --- |

(27)

Yleisen periaatteen mukaan valtiontukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain silloin, kun se on välttämätön tuensaajayrityksen kannustamiseksi toimimaan tavalla, joka edistää asiaa koskevassa poikkeuksissa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumista (10).

| (28) | Komissio korostaa tässä yhteydessä, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tavoitteena oli, että ”yhteisön telakat voisivat selviytyä Korean epäterveistä kilpailukäytännöistä” (ks. johdanto-osan 6 kappale). Tällä tavoin voitiin myöntää suoraa tukea, joka on enintään 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta, edellyttäen, että sopimuksesta oli kilpailtu sellaisen Koreasta peräisin olevan telakan kanssa, joka tarjosi alempaa hintaa (2 artikla). |
| --- | --- |

(28)

Komissio korostaa tässä yhteydessä, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tavoitteena oli, että ”yhteisön telakat voisivat selviytyä Korean epäterveistä kilpailukäytännöistä” (ks. johdanto-osan 6 kappale). Tällä tavoin voitiin myöntää suoraa tukea, joka on enintään 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta, edellyttäen, että sopimuksesta oli kilpailtu sellaisen Koreasta peräisin olevan telakan kanssa, joka tarjosi alempaa hintaa (2 artikla).

| (29) | Portugalin esittämä uusi näyttö osoittaa, että telakka haki tukea ennen sopimuksen allekirjoittamista. Lisäksi Portugali toimitti jäljennöksen Portugalin toimivaltaisten viranomaisten (Direcção-Geral da Indústria) ENVC:lle 26 päivänä syyskuuta 2003 lähettämästä kirjeestä. Viranomaiset vahvistivat siinä saaneensa tukihakemuksen, pyysivät todisteita siitä, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyivät (eli todisteita siitä, että sopimuksesta oli kilpailtu sellaisen korealaisen telakan kanssa, joka tarjosi alempaa hintaa – telakka esitti sittemmin nämä todisteet), ja huomauttivat telakalle, että tuen myöntäminen edellyttää ennakkoilmoitusta ja komission hyväksyntää. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Portugalin viranomaiset olivat valmiita myöntämään tukea, kunhan kaikki edellytykset täyttyvät. Koska kaikki tukikelpoisuuden edellytykset ilmeisesti täyttyivät tässä asiassa, nämä tosiseikat olivat omiaan luomaan telakalla tuen myöntämiseen liittyviä odotuksia (11). Näistä syistä komissiolla ei ole enää epäilyksiä tuen kannustinvaikutuksesta. |
| --- | --- |

(29)

Portugalin esittämä uusi näyttö osoittaa, että telakka haki tukea ennen sopimuksen allekirjoittamista. Lisäksi Portugali toimitti jäljennöksen Portugalin toimivaltaisten viranomaisten (Direcção-Geral da Indústria) ENVC:lle 26 päivänä syyskuuta 2003 lähettämästä kirjeestä. Viranomaiset vahvistivat siinä saaneensa tukihakemuksen, pyysivät todisteita siitä, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyivät (eli todisteita siitä, että sopimuksesta oli kilpailtu sellaisen korealaisen telakan kanssa, joka tarjosi alempaa hintaa – telakka esitti sittemmin nämä todisteet), ja huomauttivat telakalle, että tuen myöntäminen edellyttää ennakkoilmoitusta ja komission hyväksyntää. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Portugalin viranomaiset olivat valmiita myöntämään tukea, kunhan kaikki edellytykset täyttyvät. Koska kaikki tukikelpoisuuden edellytykset ilmeisesti täyttyivät tässä asiassa, nämä tosiseikat olivat omiaan luomaan telakalla tuen myöntämiseen liittyviä odotuksia (11). Näistä syistä komissiolla ei ole enää epäilyksiä tuen kannustinvaikutuksesta.

| (30) | Komissio korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2005, joten se ei ollut enää voimassa Portugalin ilmoittaessa tuesta. Vaikka väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiinkin sen voimassaoloaikana tehtyihin sopimuksiin, oli epävarmaa, voisiko komissio vielä tutkia ilmoitetun toimenpiteen sellaisen säädöksen perusteella, joka ei enää ollut osa EU:n oikeusjärjestystä. |
| --- | --- |

(30)

Komissio korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2005, joten se ei ollut enää voimassa Portugalin ilmoittaessa tuesta. Vaikka väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiinkin sen voimassaoloaikana tehtyihin sopimuksiin, oli epävarmaa, voisiko komissio vielä tutkia ilmoitetun toimenpiteen sellaisen säädöksen perusteella, joka ei enää ollut osa EU:n oikeusjärjestystä.

| (31) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella esitetyt Portugalin huomautukset eivät ole poistaneet komission epäilyjä tästä kysymyksestä. |
| --- | --- |

(31)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella esitetyt Portugalin huomautukset eivät ole poistaneet komission epäilyjä tästä kysymyksestä.

| (32) | Komissio huomauttaa käytäntönään olevan ilmoitetun tuen tapauksessa, että sen arviointi perustuu arviointihetkellä voimassa olevaan lainsäädäntöön (12), jollei voimassa olevassa lainsäädännössä toisin säädetä. Portugali hyväksyi tuen vain sisäisesti (ehdollisena ennen komission hyväksyntää) ja ilmoitti siitä komissiolle pitkän ajan kuluttua väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolon päättymisestä. |
| --- | --- |

(32)

Komissio huomauttaa käytäntönään olevan ilmoitetun tuen tapauksessa, että sen arviointi perustuu arviointihetkellä voimassa olevaan lainsäädäntöön (12), jollei voimassa olevassa lainsäädännössä toisin säädetä. Portugali hyväksyi tuen vain sisäisesti (ehdollisena ennen komission hyväksyntää) ja ilmoitti siitä komissiolle pitkän ajan kuluttua väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolon päättymisestä.

| (33) | Portugali väittää, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovelletaan tarkasteltavaan sopimukseen kyseisen asetuksen 4 artiklan nojalla, jossa säädetään seuraavaa: ”Tätä asetusta sovelletaan asetuksen voimassaolon alkamis- ja päättymispäivän välisenä aikana allekirjoitettuihin lopullisiin sopimuksiin [...].” Portugali korostaa, että kyseinen sopimus allekirjoitettiin 14 päivänä marraskuuta 2003, jolloin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus oli vielä voimassa, joten se on sen mukaan edelleen tukikelpoinen. |
| --- | --- |

(33)

Portugali väittää, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovelletaan tarkasteltavaan sopimukseen kyseisen asetuksen 4 artiklan nojalla, jossa säädetään seuraavaa: ”Tätä asetusta sovelletaan asetuksen voimassaolon alkamis- ja päättymispäivän välisenä aikana allekirjoitettuihin lopullisiin sopimuksiin [...].” Portugali korostaa, että kyseinen sopimus allekirjoitettiin 14 päivänä marraskuuta 2003, jolloin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus oli vielä voimassa, joten se on sen mukaan edelleen tukikelpoinen.

| (34) | Komissio kuitenkin katsoo, ettei edellä mainitussa 4 artiklassa määritellä väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen ajallista soveltamisalaa. Tätä vastoin asetuksen ajallinen soveltamisala määritellään sen 5 artiklassa (13), jonka mukaan asetuksen ”voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2005”. |
| --- | --- |

(34)

Komissio kuitenkin katsoo, ettei edellä mainitussa 4 artiklassa määritellä väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen ajallista soveltamisalaa. Tätä vastoin asetuksen ajallinen soveltamisala määritellään sen 5 artiklassa (13), jonka mukaan asetuksen ”voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2005”.

| (35) | Sitä vastoin 4 artiklassa säädetään tuen soveltuvuuden lisäedellytyksistä. Tämä ilmenee myös 4 artiklan loppuosasta, jossa todetaan, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta ei sovelleta ”sellaisiin lopullisiin sopimuksiin, jotka on allekirjoitettu ennen kuin komissio ilmoittaa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, että se on aloittanut [...] riidanratkaisumenettelyt Koreaa vastaan [...], eikä sellaisiin lopullisiin sopimuksiin, jotka on allekirjoitettu vähintään kuukausi sen jälkeen kun komissio ilmoittaa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, että nämä riidanratkaisumenettelyt on saatu päätökseen tai keskeytetty”. |
| --- | --- |

(35)

Sitä vastoin 4 artiklassa säädetään tuen soveltuvuuden lisäedellytyksistä. Tämä ilmenee myös 4 artiklan loppuosasta, jossa todetaan, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta ei sovelleta ”sellaisiin lopullisiin sopimuksiin, jotka on allekirjoitettu ennen kuin komissio ilmoittaa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, että se on aloittanut [...] riidanratkaisumenettelyt Koreaa vastaan [...], eikä sellaisiin lopullisiin sopimuksiin, jotka on allekirjoitettu vähintään kuukausi sen jälkeen kun komissio ilmoittaa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, että nämä riidanratkaisumenettelyt on saatu päätökseen tai keskeytetty”.

| (36) | Edellä esitetyn perusteella on selvää, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiin vain, jos vireillä olisi menettely Koreaa vastaan (14), eikä sitä kuitenkaan enää sovellettaisi 31 päivän maaliskuuta 2005 jälkeen. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitetyn perusteella on selvää, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta sovellettaisiin vain, jos vireillä olisi menettely Koreaa vastaan (14), eikä sitä kuitenkaan enää sovellettaisi 31 päivän maaliskuuta 2005 jälkeen.

| (37) | Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tavoite tukee tätä tulkintaa. Asetus nimittäin on annettu ”poikkeuksellisena ja väliaikaisena toimenpiteenä yhteisön telakoiden avustamiseksi niillä segmenteillä, jotka ovat kärsineet haittavaikutuksista Korean epäterveistä kilpailukäytännöistä aiheutuneiden huomattavien vahinkojen ja vakavien haittojen muodossa, [mutta se] olisi kuitenkin suppeilla markkinasegmenteillä sallittava [...] lyhyeksi ja rajoitetuksi ajaksi” (15) (johdanto-osan 3 kappale). |
| --- | --- |

(37)

Väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tavoite tukee tätä tulkintaa. Asetus nimittäin on annettu ”poikkeuksellisena ja väliaikaisena toimenpiteenä yhteisön telakoiden avustamiseksi niillä segmenteillä, jotka ovat kärsineet haittavaikutuksista Korean epäterveistä kilpailukäytännöistä aiheutuneiden huomattavien vahinkojen ja vakavien haittojen muodossa, [mutta se] olisi kuitenkin suppeilla markkinasegmenteillä sallittava [...] lyhyeksi ja rajoitetuksi ajaksi” (15) (johdanto-osan 3 kappale).

| (38) | Neuvosto ei ole antanut uutta asetusta tämän asetuksen voimassaolon päätyttyä. Tämä on selvä osoitus siitä, ettei neuvosto aikonut enää antaa komission hyväksyä tukea väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla. Yhteisö oli nimittäin ilmoittanut WTO:n riitojenratkaisuelimelle, etteivät jäsenvaltiot saa jatkaa toimintatuen myöntämistä tämän asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

(38)

Neuvosto ei ole antanut uutta asetusta tämän asetuksen voimassaolon päätyttyä. Tämä on selvä osoitus siitä, ettei neuvosto aikonut enää antaa komission hyväksyä tukea väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla. Yhteisö oli nimittäin ilmoittanut WTO:n riitojenratkaisuelimelle, etteivät jäsenvaltiot saa jatkaa toimintatuen myöntämistä tämän asetuksen nojalla.

| (39) | Komissio korostaa, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tulkintaa on arvioitava myös yhteisön kansainvälisten velvoitteiden perusteella. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön lainsäädäntöä on tulkittava mahdollisimman pitkälle kansainvälisen oikeuden mukaisesti, mukaan luettuina WTO:sta johtuvat EY:n velvoitteet (16). |
| --- | --- |

(39)

Komissio korostaa, että väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen tulkintaa on arvioitava myös yhteisön kansainvälisten velvoitteiden perusteella. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön lainsäädäntöä on tulkittava mahdollisimman pitkälle kansainvälisen oikeuden mukaisesti, mukaan luettuina WTO:sta johtuvat EY:n velvoitteet (16).

| (40) | Paneelin selvityksessä ja sen hyväksymisestä tehdyssä riitojenratkaisuelimen päätöksessä torjuttiin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus sellaisenaan WTO:n sääntöjen vastaisena ja velvoitettiin yhteisö luopumaan sen soveltamisesta. Yhteisölle asetettu velvoite noudattaa riitojenratkaisuelimen päätöstä kattaa myös tulevat päätökset, jotka koskevat uuden tuen myöntämistä väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla (17). Kun yhteisö ilmoitti riitojenratkaisuelimelle, että se oli jo pannut täytäntöön riitojenratkaisuelimen päätöksen ja suositukset, koska väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo oli päättynyt 31 päivänä maaliskuuta 2005 eivätkä jäsenvaltiot saaneet enää myöntää toimintatukea kyseisen asetuksen nojalla, se sitoutui olemaan soveltamatta kyseistä asetusta hyväksyttäessä uutta tukea. Nyt kyseessä olevan tuen hyväksyminen merkitsisi siten yhteisön kansainvälisten sitoumusten rikkomista. |
| --- | --- |

(40)

Paneelin selvityksessä ja sen hyväksymisestä tehdyssä riitojenratkaisuelimen päätöksessä torjuttiin väliaikaisia suojajärjestelyjä koskeva asetus sellaisenaan WTO:n sääntöjen vastaisena ja velvoitettiin yhteisö luopumaan sen soveltamisesta. Yhteisölle asetettu velvoite noudattaa riitojenratkaisuelimen päätöstä kattaa myös tulevat päätökset, jotka koskevat uuden tuen myöntämistä väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla (17). Kun yhteisö ilmoitti riitojenratkaisuelimelle, että se oli jo pannut täytäntöön riitojenratkaisuelimen päätöksen ja suositukset, koska väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolo oli päättynyt 31 päivänä maaliskuuta 2005 eivätkä jäsenvaltiot saaneet enää myöntää toimintatukea kyseisen asetuksen nojalla, se sitoutui olemaan soveltamatta kyseistä asetusta hyväksyttäessä uutta tukea. Nyt kyseessä olevan tuen hyväksyminen merkitsisi siten yhteisön kansainvälisten sitoumusten rikkomista.

| (41) | Lopuksi on syytä mainita myös, ettei Portugali ilmoittanut toimenpiteestä kohtuullisessa määräajassa. Portugali ilmoitti toimenpiteestä vasta 7 päivänä tammikuuta 2006 eli lähes 27 kuukauden kuluttua siitä, kun telakka oli jättänyt tukihakemuksen, 10 kuukauden kuluttua väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolon päättymisestä ja 6 kuukauden kuluttua siitä, kun yhteisö oli ilmoittanut riitojenratkaisuelimelle, etteivät jäsenvaltiot saaneet enää myöntää toimintatukea kyseisen asetuksen nojalla. Kun otetaan huomioon asetuksen poikkeuksellinen ja väliaikainen luonne sekä WTO:n kanssa tehdyt kansainväliset sitoumukset, joista Portugali oli tietoinen, Portugali ei voinut olettaa, että järjestelyä sovellettaisiin vielä sen voimassaolon päätyttyä. |
| --- | --- |

(41)

Lopuksi on syytä mainita myös, ettei Portugali ilmoittanut toimenpiteestä kohtuullisessa määräajassa. Portugali ilmoitti toimenpiteestä vasta 7 päivänä tammikuuta 2006 eli lähes 27 kuukauden kuluttua siitä, kun telakka oli jättänyt tukihakemuksen, 10 kuukauden kuluttua väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen voimassaolon päättymisestä ja 6 kuukauden kuluttua siitä, kun yhteisö oli ilmoittanut riitojenratkaisuelimelle, etteivät jäsenvaltiot saaneet enää myöntää toimintatukea kyseisen asetuksen nojalla. Kun otetaan huomioon asetuksen poikkeuksellinen ja väliaikainen luonne sekä WTO:n kanssa tehdyt kansainväliset sitoumukset, joista Portugali oli tietoinen, Portugali ei voinut olettaa, että järjestelyä sovellettaisiin vielä sen voimassaolon päätyttyä.

| (42) | Komissio korostaa vielä, että vaikka ENVC odottaisikin saavansa tukea, se ei antaisi telakalle oikeutta saada tukea, sillä tämä riippui paitsi Portugalin hyväksynnästä myös ilmoituksesta ja komission hyväksynnästä. |
| --- | --- |

(42)

Komissio korostaa vielä, että vaikka ENVC odottaisikin saavansa tukea, se ei antaisi telakalle oikeutta saada tukea, sillä tämä riippui paitsi Portugalin hyväksynnästä myös ilmoituksesta ja komission hyväksynnästä.

| (43) | Vastaavasti ja toisin kuin Portugali väittää, yhdenvertaisen kohtelun periaate ei tule kyseeseen tässä asiassa. Niiden jäsenvaltioiden telakat, joilla oli väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen mukainen järjestely, saattoivat saada tukea komission ennen 30 päivää maaliskuuta 2005 hyväksymien järjestelyjen perusteella. Komissio ei ole kuitenkaan tehnyt muita päätöksiä uuden tuen hyväksymisestä tämän asetuksen nojalla kyseisen ajankohdan jälkeen. Komissio korostaa, että riitojenratkaisuelimen päätöksen mukaan velvoitetta, jonka mukaan väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla ei saa myöntää uutta tukea, sovelletaan paitsi hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaiseen tukeen myös tapauskohtaisiin tukiin. Tukiohjelman piiriin kuuluvan telakkatuen tai – kuten käsiteltävänä olevassa asiassa – ohjelman ulkopuolisen tapauskohtaisen tuen välillä ei siis tehdä eroa (ks. 14 kappale). Riitojenratkaisuelimen päätöksessä suositeltiin, että yhteisö mukauttaisi paitsi väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta myös näiden järjestelyjen nojalla hyväksyttyjä kansallisia tukiohjelmia WTO:n sopimuksista johtuvien velvoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Vastaavasti ja toisin kuin Portugali väittää, yhdenvertaisen kohtelun periaate ei tule kyseeseen tässä asiassa. Niiden jäsenvaltioiden telakat, joilla oli väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen mukainen järjestely, saattoivat saada tukea komission ennen 30 päivää maaliskuuta 2005 hyväksymien järjestelyjen perusteella. Komissio ei ole kuitenkaan tehnyt muita päätöksiä uuden tuen hyväksymisestä tämän asetuksen nojalla kyseisen ajankohdan jälkeen. Komissio korostaa, että riitojenratkaisuelimen päätöksen mukaan velvoitetta, jonka mukaan väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla ei saa myöntää uutta tukea, sovelletaan paitsi hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaiseen tukeen myös tapauskohtaisiin tukiin. Tukiohjelman piiriin kuuluvan telakkatuen tai – kuten käsiteltävänä olevassa asiassa – ohjelman ulkopuolisen tapauskohtaisen tuen välillä ei siis tehdä eroa (ks. 14 kappale). Riitojenratkaisuelimen päätöksessä suositeltiin, että yhteisö mukauttaisi paitsi väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa asetusta myös näiden järjestelyjen nojalla hyväksyttyjä kansallisia tukiohjelmia WTO:n sopimuksista johtuvien velvoitteiden mukaisesti.

| (44) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei ilmoitettua tukea voida hyväksyä väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla. Koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa, tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei ilmoitettua tukea voida hyväksyä väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen nojalla. Koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa, tuki ei sovellu yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ilmoitettua valtiontukea, jonka Portugali aikoo myöntää Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA -yritykselle kyseisen telakan allekirjoittaman sopimuksen hyväksi ja jonka määrä on 1 461 702 euroa, ei voida hyväksyä laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 nojalla, sellaisena kuin asetus on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 502/2004, joten tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. Tämän vuoksi tätä tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 223, 16.9.2006, s. 4.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 172, 2.7.2002, s. 1.

3

(4)  EUVL L 81, 19.3.2004, s. 6.

4

(5)  Ks. EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, 7.184–7.222 ja 8.1(d) kohta.

5

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

(6)  Ks. WTO:n asiakirja WT/DS301/6.

6

(7)  Päätöksen johdanto-osan 4 ja 21 kappale.

7

(8)  Päätöksen johdanto-osan 10 ja 21 kappale.

8

(9)  Asetuksen (EY) N:o 1540/98 (EYVL L 202, 18.7.1998, s. 3) 1 artiklan f alakohdassa, johon viitataan väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevan asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa, todetaan, että ’tukea edeltävällä sopimusarvolla' tarkoitetaan sopimuksessa sovittua hintaa sekä kaikkea telakalle suoraan myönnettyä tukea’. Tässä yhteydessä tuen määrä (1 461 702 euroa) vastaa kuutta prosenttia ”tukea edeltävästä sopimusarvosta” (22 900 000 euroa + 1 461 702 euroa) ja on sallitun enimmäisintensiteetin mukainen.

9

(10)  Ks. asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980 (Kok. 1980, s. 2671, tuomion 16 ja 17 kohta).

10

(11)  Ks. alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 ja niiden 38 kohta: ”Tämän vuoksi tukea voidaan myöntää [...] ainoastaan, jos tuensaaja on tehnyt tukihakemuksen ja tukiohjelman hallinnoinnista vastaava viranomainen on vahvistanut kirjallisesti, että jollei yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu, hanke täyttää periaatteessa [...] tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset ennen hankkeen aloittamista.” Jos tuki edellyttää erillistä ilmoitusta komissiolle ja komission hyväksyntää, komission hyväksyntä on asetettava tukikelpoisuuden vahvistamisen edellytykseksi (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

11

(12)  Ks. asia N 122/2005: ”Komissio soveltaa ilmoitettuihin hankkeisiin tukikelpoisuuden arviointihetkellä voimassa olevia sääntöjä, jollei toisin säädetä.”

12

(13)  Sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 502/2004.

13

(14)  Tämä arvio vahvistetaan johdanto-osan 7 kappaleessa: ”Väliaikainen suojajärjestely voidaan sallia vasta yhteisön aloitettua Koreaa vastaan [...] riidanratkaisumenettelyt [...]. Järjestelyä ei sallita enää, jos nämä riidanratkaisumenettelyt on saatu päätökseen tai keskeytetty [...].”

14

(15)  Alleviivattu vain tätä päätöstä varten.

15

(16)  Asia C-53/96, Hermes International v. FHT Marketing Choice BV, tuomio 16.6.1998 (Kok. 1998, s. I-3603, tuomion 28 kohta); asia C-76/00 P, Petrotub SA ja Republica SA v. neuvosto, tuomio 9.1.2003 (Kok. 2003, s. I-79, tuomion 57 kohta).

16

(17)  Ks. EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, 7.21 kohta.

17

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä toukokuuta 2007,

valtiontuesta C 4/06 (ex N 180/05) – Portugali – Tuki Djebelille

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1959)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/582/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon kyseiset huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat komissiolle pysyvän edustustonsa lähettämällä 5 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä huhtikuuta 2005 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että ne aikovat myöntää tukea Djebel – S.G.P.S., S.A. –yritykselle, jäljempänä ’Djebel’, avustaakseen tämän yrityksen Brasiliaan tekemän investoinnin rahoittamisessa. Portugali toimitti komission pyynnöstä lisätietoja pysyvän edustustonsa lähettämillä 25 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä ja 27 päivänä heinäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 26 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä ja 28 päivänä syyskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä ja 3 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat komissiolle pysyvän edustustonsa lähettämällä 5 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä huhtikuuta 2005 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että ne aikovat myöntää tukea Djebel – S.G.P.S., S.A. –yritykselle, jäljempänä ’Djebel’, avustaakseen tämän yrityksen Brasiliaan tekemän investoinnin rahoittamisessa. Portugali toimitti komission pyynnöstä lisätietoja pysyvän edustustonsa lähettämillä 25 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä ja 27 päivänä heinäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 26 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä ja 28 päivänä syyskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä ja 3 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (2) | Komissio ilmoitti Portugalille 22 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Portugalille 22 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa edellä mainitussa menettelyssä 31 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä (ja 4 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa edellä mainitussa menettelyssä 31 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä (ja 4 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. Asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. Asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia tässä yhteydessä.

II.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (5) | Djebel – S.G.P.S., S.A. on Madeiralla, Portugalissa sijaitseva yritys. |
| --- | --- |

(5)

Djebel – S.G.P.S., S.A. on Madeiralla, Portugalissa sijaitseva yritys.

| (6) | Yritys kuuluu Grupo Pestana -konserniin, joka on Portugalin suurin hotelliketju ja joka ei kuulu pk-yritysten määritelmän soveltamisalaan. Djebel ei täytä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen (3) liitteessä olevan 1 artiklan 3 kohdassa eikä mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (4) liitteessä olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja riippumattomuutta koskevia perusteita. Djebel on siten suuryritys. |
| --- | --- |

(6)

Yritys kuuluu Grupo Pestana -konserniin, joka on Portugalin suurin hotelliketju ja joka ei kuulu pk-yritysten määritelmän soveltamisalaan. Djebel ei täytä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen (3) liitteessä olevan 1 artiklan 3 kohdassa eikä mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (4) liitteessä olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja riippumattomuutta koskevia perusteita. Djebel on siten suuryritys.

| (7) | Djebel hallinnoi Brasiliassa sijaitsevaa holdingyhtiötä, jonka tavoitteena on sijoittaa hotelleihin ja matkailutoimintaan sekä hallinnoida niitä. |
| --- | --- |

(7)

Djebel hallinnoi Brasiliassa sijaitsevaa holdingyhtiötä, jonka tavoitteena on sijoittaa hotelleihin ja matkailutoimintaan sekä hallinnoida niitä.

| (8) | Pestana-konserni oli jo hankkinut hotellin Mosambikista ennen vuotta 1999, ja se on hankkinut Brasiliasta neljä muuta hotellia tässä ilmoituksessa tarkoitetun hotellin jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Pestana-konserni oli jo hankkinut hotellin Mosambikista ennen vuotta 1999, ja se on hankkinut Brasiliasta neljä muuta hotellia tässä ilmoituksessa tarkoitetun hotellin jälkeen.

| (9) | Hankkeessa Djebel on hankkinut osakepääoman brasilialaisesta RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda -yrityksestä, jonka ainoa omaisuus on Rio Atlântico -hotelli Rio de Janeirossa, Brasiliassa. |
| --- | --- |

(9)

Hankkeessa Djebel on hankkinut osakepääoman brasilialaisesta RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda -yrityksestä, jonka ainoa omaisuus on Rio Atlântico -hotelli Rio de Janeirossa, Brasiliassa.

| (10) | RASH-yrityksen pääoma hankittiin lokakuussa 1999, ja hotelli oli hankintahetkellä jo täysin toiminnassa. |
| --- | --- |

(10)

RASH-yrityksen pääoma hankittiin lokakuussa 1999, ja hotelli oli hankintahetkellä jo täysin toiminnassa.

| (11) | RASH-yrityksen osakkeiden hankintakustannukset olivat 14 720 474 euroa. |
| --- | --- |

(11)

RASH-yrityksen osakkeiden hankintakustannukset olivat 14 720 474 euroa.

| (12) | Portugali aikoo myöntää edellä mainittuun hankkeeseen 3 680 119 euron suuruisen edullisen lainan, joka vastaa 25:tä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuen määrä on 574 466 euroa, joten tuen nettointensiteetti on 3,90 prosenttia. |
| --- | --- |

(12)

Portugali aikoo myöntää edellä mainittuun hankkeeseen 3 680 119 euron suuruisen edullisen lainan, joka vastaa 25:tä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuen määrä on 574 466 euroa, joten tuen nettointensiteetti on 3,90 prosenttia.

| (13) | Valtio aikoo myöntää Djebelille lisätukea tutkimuksista ja teknisestä avusta, takauksista ja oikeudellisesta neuvonnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen vähämerkityksestä tuesta annetun asetuksen (5) nojalla. |
| --- | --- |

(13)

Valtio aikoo myöntää Djebelille lisätukea tutkimuksista ja teknisestä avusta, takauksista ja oikeudellisesta neuvonnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen vähämerkityksestä tuesta annetun asetuksen (5) nojalla.

| (14) | Tuesta ilmoitettiin osana portugalilaista tukijärjestelmää N 667/1999, jonka komissio hyväksyi 8 päivänä elokuuta 2000 (6). Tämän vuosina 2000–2006 voimassa olleen järjestelmän tarkoituksena oli edistää nykyaikaisia ja kilpailukykyisiä yritysstrategioita. Kyseisen järjestelmän mukaan suuryritysten toteuttamiin suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävästä tuesta oli ilmoitettava komissiolle tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Tuesta ilmoitettiin osana portugalilaista tukijärjestelmää N 667/1999, jonka komissio hyväksyi 8 päivänä elokuuta 2000 (6). Tämän vuosina 2000–2006 voimassa olleen järjestelmän tarkoituksena oli edistää nykyaikaisia ja kilpailukykyisiä yritysstrategioita. Kyseisen järjestelmän mukaan suuryritysten toteuttamiin suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävästä tuesta oli ilmoitettava komissiolle tapauskohtaisesti.

| (15) | Djebel ehdotti 24 päivänä toukokuuta 1999 F. Turismo – Capital de Risco, S.A. -nimiselle julkisia ja yksityisiä yrityksiä omistavalle pääomasijoitusrahastolle osallistumisesta suunniteltuun hankkeeseen. Portugalin viranomaisten mukaan tämän rahaston tukitoimenpiteet eivät sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(15)

Djebel ehdotti 24 päivänä toukokuuta 1999 F. Turismo – Capital de Risco, S.A. -nimiselle julkisia ja yksityisiä yrityksiä omistavalle pääomasijoitusrahastolle osallistumisesta suunniteltuun hankkeeseen. Portugalin viranomaisten mukaan tämän rahaston tukitoimenpiteet eivät sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

| (16) | Virallinen tukihakemus tukijärjestelmässä N 667/1999 jätettiin 31 päivänä tammikuuta 2001. Portugalin mukaan F. Turismo – Capital de Risco, S.A. -yritykselle, jäljempänä ’FCR’, vuonna 1999 toimitettu asiakirja oli ensimmäinen tukihakemus. Hanke toteutettiin myöhemmin sen oletuksen perusteella, että hanke olisi tukikelpoinen asiaa koskevan Portugalin lainsäädännön nojalla. Portugalin viranomaiset ilmoittivat tuesta sisäisten viivästysten vuoksi vasta huhtikuussa 2005. |
| --- | --- |

(16)

Virallinen tukihakemus tukijärjestelmässä N 667/1999 jätettiin 31 päivänä tammikuuta 2001. Portugalin mukaan F. Turismo – Capital de Risco, S.A. -yritykselle, jäljempänä ’FCR’, vuonna 1999 toimitettu asiakirja oli ensimmäinen tukihakemus. Hanke toteutettiin myöhemmin sen oletuksen perusteella, että hanke olisi tukikelpoinen asiaa koskevan Portugalin lainsäädännön nojalla. Portugalin viranomaiset ilmoittivat tuesta sisäisten viivästysten vuoksi vasta huhtikuussa 2005.

III.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (17) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista tässä asiassa koskevassa päätöksessään, että se tutkii toimenpiteen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen perusteella selvittääkseen, voidaanko tuen katsoa edistävän taloudellisen toiminnan kehitystä siten, että se ei vaikuta kielteisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista tässä asiassa koskevassa päätöksessään, että se tutkii toimenpiteen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen perusteella selvittääkseen, voidaanko tuen katsoa edistävän taloudellisen toiminnan kehitystä siten, että se ei vaikuta kielteisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (18) | Komissio totesi myös, että se tutkii toimenpiteen niiden edellytysten perusteella, joita käytetään yleensä tutkittaessa suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea (7). Komissio tasapainottaa tällaisissa tapauksissa yleensä toimenpiteen myönteiset vaikutukset Euroopan unionin kyseisen teollisuudenalan kansainväliseen kilpailukykyyn, sekä sen mahdolliset kielteiset vaikutukset yhteisöön, kuten työpaikkojen siirtymisen riskit ja mahdollisen kielteisen vaikutuksen työllisyyteen. |
| --- | --- |

(18)

Komissio totesi myös, että se tutkii toimenpiteen niiden edellytysten perusteella, joita käytetään yleensä tutkittaessa suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea (7). Komissio tasapainottaa tällaisissa tapauksissa yleensä toimenpiteen myönteiset vaikutukset Euroopan unionin kyseisen teollisuudenalan kansainväliseen kilpailukykyyn, sekä sen mahdolliset kielteiset vaikutukset yhteisöön, kuten työpaikkojen siirtymisen riskit ja mahdollisen kielteisen vaikutuksen työllisyyteen.

| (19) | Komissio ottaa lisäksi huomioon tuen välttämättömyyden, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit kyseisessä maassa ja yrityksen ongelmien perusteella, kuten pk-yritysten ongelmien perusteella. Yksi edellytys koskee mahdollista myönteistä alueellista vaikutusta. Komissio torjuu lisäksi kaikki vientiin liittyviin toimintoihin myönnettävät tuet. |
| --- | --- |

(19)

Komissio ottaa lisäksi huomioon tuen välttämättömyyden, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit kyseisessä maassa ja yrityksen ongelmien perusteella, kuten pk-yritysten ongelmien perusteella. Yksi edellytys koskee mahdollista myönteistä alueellista vaikutusta. Komissio torjuu lisäksi kaikki vientiin liittyviin toimintoihin myönnettävät tuet.

| (20) | Komissio tarkasteli, millainen vaikutus hankkeella olisi matkailualaan Portugalissa (ja näin ollen EU:ssa) ja vaikuttaisiko se kaupankäynnin edellytyksiin EU:ssa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(20)

Komissio tarkasteli, millainen vaikutus hankkeella olisi matkailualaan Portugalissa (ja näin ollen EU:ssa) ja vaikuttaisiko se kaupankäynnin edellytyksiin EU:ssa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (21) | Komissio epäili myös, oliko tuki välttämätön ja/tai toimiko se kannustimena sille, että hakija toteutti investoinnin, sillä hanke oli päättynyt, ennen kuin Djebel haki virallisesti valtiontukea. Komissio pyysi Portugalia esittämään huomautuksia ja antamaan kaikki lisätiedot, joista voi olla apua asian arvioinnissa. |
| --- | --- |

(21)

Komissio epäili myös, oliko tuki välttämätön ja/tai toimiko se kannustimena sille, että hakija toteutti investoinnin, sillä hanke oli päättynyt, ennen kuin Djebel haki virallisesti valtiontukea. Komissio pyysi Portugalia esittämään huomautuksia ja antamaan kaikki lisätiedot, joista voi olla apua asian arvioinnissa.

IV.   PORTUGALIN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (22) | Portugali katsoi, että tuen välttämättömyyttä voitiin perustella sillä, että RASH-yrityksen hankinta on Pestana-konsernin ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke Brasiliassa. Kyseessä on konserni, jonka toiminnot keskittyivät lähes kokonaan Portugalin markkinoille. Portugalin mukaan haaste, joka koskee kansainvälistä laajentumista Brasiliaan, jossa riskit ovat suuret mutta jossa on myös suuria kehitysmahdollisuuksia ja jolla on läheiset historialliset ja kulttuuriset siteet Portugaliin, oli ratkaiseva Pestana-konsernin kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

(22)

Portugali katsoi, että tuen välttämättömyyttä voitiin perustella sillä, että RASH-yrityksen hankinta on Pestana-konsernin ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke Brasiliassa. Kyseessä on konserni, jonka toiminnot keskittyivät lähes kokonaan Portugalin markkinoille. Portugalin mukaan haaste, joka koskee kansainvälistä laajentumista Brasiliaan, jossa riskit ovat suuret mutta jossa on myös suuria kehitysmahdollisuuksia ja jolla on läheiset historialliset ja kulttuuriset siteet Portugaliin, oli ratkaiseva Pestana-konsernin kehityksen kannalta.

| (23) | Portugali tähdensi Euroopan komissiolle, että yrityksen tukihakemus laadittiin 24 päivänä toukokuuta 1999 ja esitettiin F. Turismo – Capital de Risco, S.A. -yritykselle, joka hallinnoi FCR F. Turismo -nimistä pääomasijoitusrahastoa. Ilmoitettu hakemus muodosti hankkeen toisen arviointivaiheen. Hakemusta on lisäksi arvioitava toukokuussa 1999 vallinneiden olosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

(23)

Portugali tähdensi Euroopan komissiolle, että yrityksen tukihakemus laadittiin 24 päivänä toukokuuta 1999 ja esitettiin F. Turismo – Capital de Risco, S.A. -yritykselle, joka hallinnoi FCR F. Turismo -nimistä pääomasijoitusrahastoa. Ilmoitettu hakemus muodosti hankkeen toisen arviointivaiheen. Hakemusta on lisäksi arvioitava toukokuussa 1999 vallinneiden olosuhteiden perusteella.

| (24) | Portugalin viranomaisten mukaan se seikka, että investointi on toteutettu ilman tukea, osoittaa, että hankkeen toteuttaja luotti saavansa mainitun tuen ja että sen täytyi hyödyntää kyseinen liiketoimintatilaisuus. Portugalin viranomaiset väittivät, ettei tuensaajaa saanut rangaista siitä, että hakemuksen tekeminen oli kestänyt kauemmin kuin investoinnin toteuttaminen. Ne toivat esille myös hankkeen haitat ja siihen liittyvät poikkeukselliset riskit, kuten Brasilian erittäin epävakaan valuutan ja sen, että kyseessä oli yrityksen ensimmäinen investointi Brasiliaan. |
| --- | --- |

(24)

Portugalin viranomaisten mukaan se seikka, että investointi on toteutettu ilman tukea, osoittaa, että hankkeen toteuttaja luotti saavansa mainitun tuen ja että sen täytyi hyödyntää kyseinen liiketoimintatilaisuus. Portugalin viranomaiset väittivät, ettei tuensaajaa saanut rangaista siitä, että hakemuksen tekeminen oli kestänyt kauemmin kuin investoinnin toteuttaminen. Ne toivat esille myös hankkeen haitat ja siihen liittyvät poikkeukselliset riskit, kuten Brasilian erittäin epävakaan valuutan ja sen, että kyseessä oli yrityksen ensimmäinen investointi Brasiliaan.

| (25) | Portugali katsoi, että Brasiliaan tehty investointi oli omiaan parantamaan Pestana-konsernin kilpailukykyä ja vahvistamaan sen asemaa matkailualalla maailmanlaajuisesti, varsinkin kun se paransi tavaramerkin ”Pestana Hotels and Resorts” tunnettuutta, jolloin Portugalin näkyvyys matkakohteena lisääntyi. |
| --- | --- |

(25)

Portugali katsoi, että Brasiliaan tehty investointi oli omiaan parantamaan Pestana-konsernin kilpailukykyä ja vahvistamaan sen asemaa matkailualalla maailmanlaajuisesti, varsinkin kun se paransi tavaramerkin ”Pestana Hotels and Resorts” tunnettuutta, jolloin Portugalin näkyvyys matkakohteena lisääntyi.

| (26) | Konsernin Mosambikissa saama kokemus ei sitä paitsi ole täysin verrattavissa sen Brasiliassa kansainvälistymisestä saamaan kokemukseen, sillä näiden markkinoiden ominaispiirteet ovat erilaiset. Mosambikin markkinoilla on runsaasti mahdollisuuksia, mutta ne ovat vielä varhaisessa kehitysvaiheessa, kun taas Brasilian markkinat ovat avoimet ja kilpailuun perustuvat. Ne ovat siten paljon suurempi haaste kuin Mosambikin markkinat. Pestana-konsernin nykyisen kansainvälistymisprosessin yhteydessä Mosambikissa saama kokemus ei riittänyt vähentämään tähän hankkeeseen liittyviä suuria riskejä ja epävarmuustekijöitä. |
| --- | --- |

(26)

Konsernin Mosambikissa saama kokemus ei sitä paitsi ole täysin verrattavissa sen Brasiliassa kansainvälistymisestä saamaan kokemukseen, sillä näiden markkinoiden ominaispiirteet ovat erilaiset. Mosambikin markkinoilla on runsaasti mahdollisuuksia, mutta ne ovat vielä varhaisessa kehitysvaiheessa, kun taas Brasilian markkinat ovat avoimet ja kilpailuun perustuvat. Ne ovat siten paljon suurempi haaste kuin Mosambikin markkinat. Pestana-konsernin nykyisen kansainvälistymisprosessin yhteydessä Mosambikissa saama kokemus ei riittänyt vähentämään tähän hankkeeseen liittyviä suuria riskejä ja epävarmuustekijöitä.

| (27) | Portugalin viranomaiset väittivät lopuksi, että tuella on seuraavista syistä rajallinen vaikutus kaupankäynnin edellytyksiin EU:ssa:






  — | Tuen määrä on vain 574 466 euroa eli 3,9 prosenttia tukikelpoisesta investoinnista. |
| --- | --- | --- |

(27)

Portugalin viranomaiset väittivät lopuksi, että tuella on seuraavista syistä rajallinen vaikutus kaupankäynnin edellytyksiin EU:ssa:

—

Tuen määrä on vain 574 466 euroa eli 3,9 prosenttia tukikelpoisesta investoinnista.

| — | Pestana-konsernilla on Portugalissa vain 2 prosentin markkinaosuus, joka on eurooppalaisittain hyvin pieni. |
| --- | --- |

—

Pestana-konsernilla on Portugalissa vain 2 prosentin markkinaosuus, joka on eurooppalaisittain hyvin pieni.

| — | Brasilian markkinoilla toimii noin 10 000 hotellia, joista noin 7 prosenttia on ulkomaisten yritysten omistuksessa. |
| --- | --- |

—

Brasilian markkinoilla toimii noin 10 000 hotellia, joista noin 7 prosenttia on ulkomaisten yritysten omistuksessa.

| — | Brasilian markkinoilla kilpailu on avointa, mutta keskittyminen erittäin vähäistä. |
| --- | --- |

—

Brasilian markkinoilla kilpailu on avointa, mutta keskittyminen erittäin vähäistä.

| — | Yrityksen Brasiliassa toimivilla eurooppalaisilla kilpailijoilla on jo erittäin suuria markkinaosuuksia: Ranskalaiskonserni ACCOR on markkinajohtaja 108 hotellillaan, ja toisena on espanjalaiskonserni Sol Melia 23 hotellillaan. |
| --- | --- |

—

Yrityksen Brasiliassa toimivilla eurooppalaisilla kilpailijoilla on jo erittäin suuria markkinaosuuksia: Ranskalaiskonserni ACCOR on markkinajohtaja 108 hotellillaan, ja toisena on espanjalaiskonserni Sol Melia 23 hotellillaan.

| — | Kun otetaan huomioon Brasilian markkinoiden suuruus, hanke ei ole riittävän suuri, jotta se voisi lisätä oleellisesti paikallista tarjontaa tai vaikuttaa Brasiliassa jo toimivien eurooppalaisten yritysten asemaan. |
| --- | --- |

—

Kun otetaan huomioon Brasilian markkinoiden suuruus, hanke ei ole riittävän suuri, jotta se voisi lisätä oleellisesti paikallista tarjontaa tai vaikuttaa Brasiliassa jo toimivien eurooppalaisten yritysten asemaan.

Portugali päätteli, ettei ole mahdollista, että kyseessä oleva investointi, joka koski ainoastaan yhden hotellin hankintaa, voisi vaikuttaa merkittävästi kaupankäynnin edellytyksiin EU:ssa ja että sen vaikutus voisi olla ristiriidassa yhteisen edun kanssa.

| (28) | Asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(28)

Asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia tässä yhteydessä.

V.   ARVIOINTI

| (29) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(29)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (30) | Komissio totesi 22 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, että tuki kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan seuraavista syistä:






  — | Ilmoitetun toimenpiteen mukaan suuryritys saa varoja investoidakseen matkailualaan Brasiliassa osana kansainvälistymisstrategiaansa. Tämä toimenpide merkitsee tuensaajayrityksen etuuskohtelua, koska sille myönnetään etu tai kannustin muihin yrityksiin verrattuna. Tämän vuoksi toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- | --- |

(30)

Komissio totesi 22 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, että tuki kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan seuraavista syistä:

—

Ilmoitetun toimenpiteen mukaan suuryritys saa varoja investoidakseen matkailualaan Brasiliassa osana kansainvälistymisstrategiaansa. Tämä toimenpide merkitsee tuensaajayrityksen etuuskohtelua, koska sille myönnetään etu tai kannustin muihin yrityksiin verrattuna. Tämän vuoksi toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

| — | Tuki myönnetään yritykselle eurooppalaisilla matkailumarkkinoilla, joilla käydään tai voidaan käydä jäsenvaltioiden välistä kauppaa tai joille muiden jäsenvaltioiden yritykset voivat haluta päästä. Tämän vuoksi toimenpide voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

Tuki myönnetään yritykselle eurooppalaisilla matkailumarkkinoilla, joilla käydään tai voidaan käydä jäsenvaltioiden välistä kauppaa tai joille muiden jäsenvaltioiden yritykset voivat haluta päästä. Tämän vuoksi toimenpide voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| — | Tuki rahoitetaan valtion varoista. |
| --- | --- |

—

Tuki rahoitetaan valtion varoista.

| (31) | Komissio katsoo, etteivät Portugalin esittämät perustelut (ks. johdanto-osan 27 kappale) riitä muuttamaan näitä päätelmiä seuraavista syistä:






  — | Pestana-konserni oli ja on edelleen Portugalin suurin hotelliketju, ja se omisti tukihakemuksen jättämishetkellä noin 15 hotellia Portugalissa. Maan matkailualalle kokonaisuudessaan on selvästikin etua siitä, että yksi Portugalin tärkeimmistä tavaramerkeistä on edustettuna Etelä-Amerikassa. Tavaramerkin ”Pestana Hotels and Resorts” kansainvälinen leviäminen lisäsi konsernin tunnettuutta, tehosti sen neuvotteluvoimaa ja piristi sen liiketoimintaa hotellialalla. Nämä tekijät olivat omiaan laajentamaan sitä ja parantamaan sen kykyä investoida Portugalin markkinoihin. |
| --- | --- | --- |

(31)

Komissio katsoo, etteivät Portugalin esittämät perustelut (ks. johdanto-osan 27 kappale) riitä muuttamaan näitä päätelmiä seuraavista syistä:

—

Pestana-konserni oli ja on edelleen Portugalin suurin hotelliketju, ja se omisti tukihakemuksen jättämishetkellä noin 15 hotellia Portugalissa. Maan matkailualalle kokonaisuudessaan on selvästikin etua siitä, että yksi Portugalin tärkeimmistä tavaramerkeistä on edustettuna Etelä-Amerikassa. Tavaramerkin ”Pestana Hotels and Resorts” kansainvälinen leviäminen lisäsi konsernin tunnettuutta, tehosti sen neuvotteluvoimaa ja piristi sen liiketoimintaa hotellialalla. Nämä tekijät olivat omiaan laajentamaan sitä ja parantamaan sen kykyä investoida Portugalin markkinoihin.

| — | Pestana-konserni on kansainvälistymisprosessinsa aikana toteuttanut Portugalissa useita investointeja: i) se on rakentanut kolme uutta hotellia, ii) se on ottanut hallintaansa Pousadas de Portugal -verkoston, iii) se on hankkinut kaksi uutta heikosti menestynyttä hotelliyritystä ja nykyaikaistanut sittemmin niiden hotellit, ja iv) se on toteuttanut huomattavia matkailuhankkeita, kuten Cidade da Criança -hankkeen Madeiran autonomisella alueella. |
| --- | --- |

—

Pestana-konserni on kansainvälistymisprosessinsa aikana toteuttanut Portugalissa useita investointeja: i) se on rakentanut kolme uutta hotellia, ii) se on ottanut hallintaansa Pousadas de Portugal -verkoston, iii) se on hankkinut kaksi uutta heikosti menestynyttä hotelliyritystä ja nykyaikaistanut sittemmin niiden hotellit, ja iv) se on toteuttanut huomattavia matkailuhankkeita, kuten Cidade da Criança -hankkeen Madeiran autonomisella alueella.

| — | Kun otetaan huomioon Pestana-konsernin suuri koko, Portugalissa syntyneiden työpaikkojen määrän merkittävä kasvu ei perustune pelkästään yhden hotellin hankintaan Brasiliassa. Tällainen kasvu on tosiasiallisesti jo tapahtunut, ja se on ollut seurausta lähinnä edellä mainituista useista investoinneista, jotka konserni on viime aikoina toteuttanut Portugalissa ja jotka on suurelta osin mahdollistanut sen kansainvälistymisprosessin tuoma dynaamisuus. Konsernissa oli vuonna 1999 yhteensä ainoastaan 1 800 työntekijää, mutta vuonna 2005 – vain kuusi vuotta myöhemmin – työntekijöiden määrä oli jo yli 3 500. |
| --- | --- |

—

Kun otetaan huomioon Pestana-konsernin suuri koko, Portugalissa syntyneiden työpaikkojen määrän merkittävä kasvu ei perustune pelkästään yhden hotellin hankintaan Brasiliassa. Tällainen kasvu on tosiasiallisesti jo tapahtunut, ja se on ollut seurausta lähinnä edellä mainituista useista investoinneista, jotka konserni on viime aikoina toteuttanut Portugalissa ja jotka on suurelta osin mahdollistanut sen kansainvälistymisprosessin tuoma dynaamisuus. Konsernissa oli vuonna 1999 yhteensä ainoastaan 1 800 työntekijää, mutta vuonna 2005 – vain kuusi vuotta myöhemmin – työntekijöiden määrä oli jo yli 3 500.

| — | Koska hotellin hankinnasta on etua portugalilaisyrityksen kansainvälistymisprosessissa Brasiliassa, ilmoitettu toimenpide suosii tiettyä yritystä tai tuotannonalaa. Komissio katsoo, että Euroopan unionin yrityksille suoraan ulkomaaninvestointiin myönnettävä tuki voidaan rinnastaa sellaisille yrityksille myönnettävään tukeen, jotka vievät melkein koko tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle. Tällaisissa tapauksissa markkinoiden, joilla yhteisön yritykset toimivat, keskinäisen riippuvuuden vuoksi ei ole poissuljettua, että tuki voisi vääristää yhteisön sisäistä kilpailua (8). |
| --- | --- |

—

Koska hotellin hankinnasta on etua portugalilaisyrityksen kansainvälistymisprosessissa Brasiliassa, ilmoitettu toimenpide suosii tiettyä yritystä tai tuotannonalaa. Komissio katsoo, että Euroopan unionin yrityksille suoraan ulkomaaninvestointiin myönnettävä tuki voidaan rinnastaa sellaisille yrityksille myönnettävään tukeen, jotka vievät melkein koko tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle. Tällaisissa tapauksissa markkinoiden, joilla yhteisön yritykset toimivat, keskinäisen riippuvuuden vuoksi ei ole poissuljettua, että tuki voisi vääristää yhteisön sisäistä kilpailua (8).

| (32) | Komissio ilmoitti tutkivansa, voidaanko tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana sellaisen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla, jonka mukaan tukea voidaan myöntää ”tietyn taloudellisen toiminnan [...] kehityksen edistämiseen”, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio totesi myös, että se ottaa huomioon arviointiperusteet, joita se on soveltanut suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea koskevissa aiemmissa asioissa (ks. edellä 18 kappale) ja joiden tarkoituksena on tasapainottaa toimenpiteen myönteiset vaikutukset EU:n kyseisen toimialan kansainväliseen kilpailukykyyn (esim. onko tuki välttämätön, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit maassa, johon investointi tehdään), sekä toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset EU:n markkinoihin (9). |
| --- | --- |

(32)

Komissio ilmoitti tutkivansa, voidaanko tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana sellaisen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla, jonka mukaan tukea voidaan myöntää ”tietyn taloudellisen toiminnan [...] kehityksen edistämiseen”, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio totesi myös, että se ottaa huomioon arviointiperusteet, joita se on soveltanut suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea koskevissa aiemmissa asioissa (ks. edellä 18 kappale) ja joiden tarkoituksena on tasapainottaa toimenpiteen myönteiset vaikutukset EU:n kyseisen toimialan kansainväliseen kilpailukykyyn (esim. onko tuki välttämätön, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit maassa, johon investointi tehdään), sekä toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset EU:n markkinoihin (9).

| (33) | Komissio korosti tuen kannustinvaikutuksen osalta, että näytti olevan tiettyjä viitteitä siitä, ettei tuki täyttänyt kyseistä edellytystä. Lisäksi komissio suhtautui varauksella siihen, millainen vaikutus toimenpiteellä olisi yhteismarkkinoihin. Näitä edellytyksiä ovat erityisesti tuen välttämättömyys, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit kyseisessä maassa ja yrityksen ongelmat (jotka muistuttavat pk-yritysten ongelmia). |
| --- | --- |

(33)

Komissio korosti tuen kannustinvaikutuksen osalta, että näytti olevan tiettyjä viitteitä siitä, ettei tuki täyttänyt kyseistä edellytystä. Lisäksi komissio suhtautui varauksella siihen, millainen vaikutus toimenpiteellä olisi yhteismarkkinoihin. Näitä edellytyksiä ovat erityisesti tuen välttämättömyys, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit kyseisessä maassa ja yrityksen ongelmat (jotka muistuttavat pk-yritysten ongelmia).

| (34) | Valtiontukea koskevan lainsäädännön yleisperiaatteen mukaisesti tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, jos voidaan osoittaa, että tuensaaja lisää tuen avulla toimintaansa, mitä ei tapahtuisi ilman tukea. Muussa tapauksessa tuki pelkästään vääristää kilpailua ilman, että sillä olisi vastaavasti myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(34)

Valtiontukea koskevan lainsäädännön yleisperiaatteen mukaisesti tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, jos voidaan osoittaa, että tuensaaja lisää tuen avulla toimintaansa, mitä ei tapahtuisi ilman tukea. Muussa tapauksessa tuki pelkästään vääristää kilpailua ilman, että sillä olisi vastaavasti myönteisiä vaikutuksia.

| (35) | Komissio suhtautui jo menettelyn aloittamista tässä asiassa koskevassa päätöksessään epäilevästi siihen, oliko tuki välttämätön, jotta Djebel pystyi toteuttamaan investoinnin. |
| --- | --- |

(35)

Komissio suhtautui jo menettelyn aloittamista tässä asiassa koskevassa päätöksessään epäilevästi siihen, oliko tuki välttämätön, jotta Djebel pystyi toteuttamaan investoinnin.

| (36) | Komissio korosti 22 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, ettei ilmoitettu hanke ollut Pestana-konsernin, johon Djebel kuuluu, ensimmäinen kansainvälistymishanke. Konserni oli jo harjoittanut toimintaa Mosambikissa, joten näytti epätodennäköiseltä, että tuki olisi välttämätön Pestana-konsernin ensimmäisen kansainvälistymishankkeen toteuttamiselle Brasiliassa (10). |
| --- | --- |

(36)

Komissio korosti 22 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, ettei ilmoitettu hanke ollut Pestana-konsernin, johon Djebel kuuluu, ensimmäinen kansainvälistymishanke. Konserni oli jo harjoittanut toimintaa Mosambikissa, joten näytti epätodennäköiseltä, että tuki olisi välttämätön Pestana-konsernin ensimmäisen kansainvälistymishankkeen toteuttamiselle Brasiliassa (10).

| (37) | Lisäksi Djebel kuuluu Portugalin suurimpaan hotelliketjuun. Yritys on vuodesta 1999 lähtien laajentanut toimintaansa Brasiliassa, missä se nykyisin omistaa yhdeksän hotellia ja on kymmenen suurimman hotelliketjun joukossa. Tämä seikka viitannee siihen, että investointi olisi toteutunut ilman tukeakin. Ei myöskään ole todennäköistä, että nyt myönnettävällä tuella olisi käytännössä mitään yhteyttä yli seitsemän vuotta sitten toteutettuun investointiin. |
| --- | --- |

(37)

Lisäksi Djebel kuuluu Portugalin suurimpaan hotelliketjuun. Yritys on vuodesta 1999 lähtien laajentanut toimintaansa Brasiliassa, missä se nykyisin omistaa yhdeksän hotellia ja on kymmenen suurimman hotelliketjun joukossa. Tämä seikka viitannee siihen, että investointi olisi toteutunut ilman tukeakin. Ei myöskään ole todennäköistä, että nyt myönnettävällä tuella olisi käytännössä mitään yhteyttä yli seitsemän vuotta sitten toteutettuun investointiin.

| (38) | Jotta voidaan taata, että tuella on kannustinvaikutus, on lisäksi pystyttävä osoittamaan, että tukihakemus on jätetty ennen investoinnin toteuttamista. |
| --- | --- |

(38)

Jotta voidaan taata, että tuella on kannustinvaikutus, on lisäksi pystyttävä osoittamaan, että tukihakemus on jätetty ennen investoinnin toteuttamista.

| (39) | Komissio korostaa, että investointi toteutettiin lokakuussa 1999, yli vuotta ennen kuin tuensaaja jätti virallisesti tukihakemuksen valtiontukijärjestelmässä N 667/1999 (31 päivänä tammikuuta 2001). Se ei siis täyttänyt alueellisia valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa yleensä vaadittavaa ”kannustinvaikutusta” koskevaa edellytystä (11). |
| --- | --- |

(39)

Komissio korostaa, että investointi toteutettiin lokakuussa 1999, yli vuotta ennen kuin tuensaaja jätti virallisesti tukihakemuksen valtiontukijärjestelmässä N 667/1999 (31 päivänä tammikuuta 2001). Se ei siis täyttänyt alueellisia valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa yleensä vaadittavaa ”kannustinvaikutusta” koskevaa edellytystä (11).

| (40) | Portugalin viranomaisten mukaan FCR:n osallistumista investointiin koskeva ehdotus, joka tehtiin 24 päivänä toukokuuta 1999 (ennen investointia), on riittävä todiste siitä, että mainittu edellytys täyttyi. Komissio ei katso, että kyseistä ehdotusta pääomasijoitusrahaston osallistumisesta investointiin voidaan sellaisenaan pitää valtiontukihakemuksena, jolla voitaisiin perustella tuen kannustinvaikutusta. |
| --- | --- |

(40)

Portugalin viranomaisten mukaan FCR:n osallistumista investointiin koskeva ehdotus, joka tehtiin 24 päivänä toukokuuta 1999 (ennen investointia), on riittävä todiste siitä, että mainittu edellytys täyttyi. Komissio ei katso, että kyseistä ehdotusta pääomasijoitusrahaston osallistumisesta investointiin voidaan sellaisenaan pitää valtiontukihakemuksena, jolla voitaisiin perustella tuen kannustinvaikutusta.

| (41) | Komissio tähdentää myös, että investointi toteutettiin lähes viisi ja puoli vuotta ennen kuin Portugalin viranomaiset ilmoittivat siitä komissiolle. |
| --- | --- |

(41)

Komissio tähdentää myös, että investointi toteutettiin lähes viisi ja puoli vuotta ennen kuin Portugalin viranomaiset ilmoittivat siitä komissiolle.

| (42) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, ettei ole sellaisia seikkoja, jotka osoittaisivat, että Portugalin ehdottama tuki olisi välttämätön hankkeeseen liittyvien erityisten riskien poistamiseksi. Näistä syistä komissio katsoo, ettei tuki ole välttämätön, jotta Pestana-konserni pystyisi toteuttamaan investoinnin Brasiliassa ja edistämään sitä. Komissio katsoo, ettei tuella ole minkäänlaista kannustinvaikutusta. |
| --- | --- |

(42)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, ettei ole sellaisia seikkoja, jotka osoittaisivat, että Portugalin ehdottama tuki olisi välttämätön hankkeeseen liittyvien erityisten riskien poistamiseksi. Näistä syistä komissio katsoo, ettei tuki ole välttämätön, jotta Pestana-konserni pystyisi toteuttamaan investoinnin Brasiliassa ja edistämään sitä. Komissio katsoo, ettei tuella ole minkäänlaista kannustinvaikutusta.

| (43) | Komissio on myös aiemmissa asioissa todennut, että suoraan ulkomaaninvestointiin myönnettävä tuki saattaa vahvistaa tuensaajayrityksen rahoitusasemaa sekä strategista asemaa, jolloin se vaikuttaa tuensaajan suhteelliseen asemaan EU:n markkinoilla toimiviin kilpailijoihin verrattuna (12). |
| --- | --- |

(43)

Komissio on myös aiemmissa asioissa todennut, että suoraan ulkomaaninvestointiin myönnettävä tuki saattaa vahvistaa tuensaajayrityksen rahoitusasemaa sekä strategista asemaa, jolloin se vaikuttaa tuensaajan suhteelliseen asemaan EU:n markkinoilla toimiviin kilpailijoihin verrattuna (12).

| (44) | Komissio korostaa, että Pestana-konserni on lisännyt liiketoimintaansa hotellialalla mainitun investoinnin jälkeen, eikä kyseessä ollut sen ensimmäinen ulkomaaninvestointi. Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan Brasiliaan tehty investointi oli ilman tukeakin omiaan parantamaan Pestana-konsernin kilpailukykyä ja vahvistamaan sen maailmanlaajuista näkyvyyttä matkailualalla, varsinkin tavaramerkin ”Pestana Hotels & Resorts” tunnettuuden kautta. |
| --- | --- |

(44)

Komissio korostaa, että Pestana-konserni on lisännyt liiketoimintaansa hotellialalla mainitun investoinnin jälkeen, eikä kyseessä ollut sen ensimmäinen ulkomaaninvestointi. Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan Brasiliaan tehty investointi oli ilman tukeakin omiaan parantamaan Pestana-konsernin kilpailukykyä ja vahvistamaan sen maailmanlaajuista näkyvyyttä matkailualalla, varsinkin tavaramerkin ”Pestana Hotels & Resorts” tunnettuuden kautta.

| (45) | Lopuksi komissio korostaa, että vaikka Djebelin investoinnilla on ollut myönteinen vaikutus Portugalissa, tällaisen vaikutuksen ei periaatteessa voida katsoa johtuvan tuesta. Kuten edellä on selvitetty, tuella ei tässä asiassa ollut minkäänlaista kannustinvaikutusta. Hanke oli jo päätetty ennen kuin Djebel haki tukea, eikä tuen myöntäminen ollut välttämätöntä investoinnin toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Lopuksi komissio korostaa, että vaikka Djebelin investoinnilla on ollut myönteinen vaikutus Portugalissa, tällaisen vaikutuksen ei periaatteessa voida katsoa johtuvan tuesta. Kuten edellä on selvitetty, tuella ei tässä asiassa ollut minkäänlaista kannustinvaikutusta. Hanke oli jo päätetty ennen kuin Djebel haki tukea, eikä tuen myöntäminen ollut välttämätöntä investoinnin toteuttamiseksi.

| (46) | Tutkiessaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio arvioi huolellisesti tuen kielteisten ja myönteisten vaikutusten välisen tasapainon. Se selvittää lisäksi, ovatko tuen myönteiset vaikutukset yhteisöön suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan EU:n markkinoilla. Edellä esitetyn perusteella komission mielestä ei ole syytä katsoa, että Djebelille sen Brasiliaan tekemää investointia varten myönnettävä tuki parantaisi Euroopan teollisuuden kilpailukykyä tai että sillä olisi myönteinen vaikutus EU:n asianomaisiin alueisiin. Sen sijaan tuki vahvistaisi tuensaajan asemaa niiden kilpailijoiden kustannuksella, jotka eivät saa valtiontukea, markkinoilla, joilla kilpailu on vilkasta. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei tuella ole yhteisöön sellaisia myönteisiä vaikutuksia, jotka ylittäisivät tuen kielteisen vaikutuksen kilpailuun. |
| --- | --- |

(46)

Tutkiessaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio arvioi huolellisesti tuen kielteisten ja myönteisten vaikutusten välisen tasapainon. Se selvittää lisäksi, ovatko tuen myönteiset vaikutukset yhteisöön suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan EU:n markkinoilla. Edellä esitetyn perusteella komission mielestä ei ole syytä katsoa, että Djebelille sen Brasiliaan tekemää investointia varten myönnettävä tuki parantaisi Euroopan teollisuuden kilpailukykyä tai että sillä olisi myönteinen vaikutus EU:n asianomaisiin alueisiin. Sen sijaan tuki vahvistaisi tuensaajan asemaa niiden kilpailijoiden kustannuksella, jotka eivät saa valtiontukea, markkinoilla, joilla kilpailu on vilkasta. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei tuella ole yhteisöön sellaisia myönteisiä vaikutuksia, jotka ylittäisivät tuen kielteisen vaikutuksen kilpailuun.

VI.   PÄÄTELMÄT

| (47) | Komissio päättelee, ettei Portugali ole osoittanut, että Djebel ei olisi toteuttanut kyseistä hanketta ilman tukea. Tuella olisi siten vääristävä vaikutus kilpailuun yhteismarkkinoilla ilman, että tuensaaja lisäisi sen avulla toimintaansa. Sen vuoksi ei voida katsoa, että tuki edistäisi taloudellisen toiminnan kehitystä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Näistä syistä tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(47)

Komissio päättelee, ettei Portugali ole osoittanut, että Djebel ei olisi toteuttanut kyseistä hanketta ilman tukea. Tuella olisi siten vääristävä vaikutus kilpailuun yhteismarkkinoilla ilman, että tuensaaja lisäisi sen avulla toimintaansa. Sen vuoksi ei voida katsoa, että tuki edistäisi taloudellisen toiminnan kehitystä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Näistä syistä tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (48) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole tarpeen tarkastella muita 22 päivänä helmikuuta 2006 tehdyssä päätöksessä mainittuja seikkoja, joiden perusteella voidaan epäillä tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, |
| --- | --- |

(48)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole tarpeen tarkastella muita 22 päivänä helmikuuta 2006 tehdyssä päätöksessä mainittuja seikkoja, joiden perusteella voidaan epäillä tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Edullinen laina, jonka Portugali aikoo myöntää Djebelille sen Brasiliaan tekemää investointia varten ja jonka määrä on 3 680 119 euroa, ei sovellu yhteismarkkinoille, sillä se ei täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjä edellytyksiä, eikä sitä sen vuoksi saa myöntää.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 91, 19.4.2006, s. 25.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 107, 30.4.1996.

3

(4)  EUVL L 124, 20.5.2003.

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 69/2001. Annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30), ja komission asetus (EY) N:o 1998/2006 perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006).

5

(6)  Kirjeellä SG(2000) D/106085 (EUVL C 266, 16.9.2000, s. 4).

6

(7)  Ks. asia C 77/97, itävaltalainen yritys LiftGmbH–Doppelmayr (EYVL L 142, 5.6.1999, s. 32), ja asia C 47/02, Vila Galé-Cintra (EUVL L 61, 27.2.2004, s. 76).

7

(8)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-142/87, ”Tubemeuse”, Kok. 1990, s. I-959, tuomion 35 kohta.

8

(9)  Ks. asiat C 41/04 – Orfama, 7 päivänä maaliskuuta tehty 2007 päätös, ja C 36/04 – Cordex, 21 päivänä helmikuuta 2007 tehty päätös.

9

(10)  Vrt. asia C 47/02 – Vila Galé Cintra, jossa oli kysymys ensimmäisestä kansainvälistymishankkeesta.

10

(11)  Ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.2 kohta, jossa todetaan, että tukihakemus on jätettävä ennen kuin hanketta aletaan toteuttaa, jotta voidaan taata, että sillä on kannustinvaikutus (EUVL C 74, 10.3.1998, s. 13).

11

(12)  Ks. asia C 77/97, itävaltalainen yritys Lift GmbH–Doppelmayr (EUVL L 142, 5.6.1999, s. 32).

12

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/36

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä kesäkuuta 2007,

valtiontuesta C 17/2006 (ex N 3/2006), koulutustuki Autoeuropa – Automóveis Lda:lle, Portugali

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3130)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/583/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomatuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Portugali ilmoitti komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä (ja 4 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä aikovansa myöntää 3 552 423 euroa tukea yrityksen Autoeuropa – Automóveis Lda, jäljempänä ’Autoeuropa’, suunnittelemaan koulutushankkeeseen. Komissio pyysi 31 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, ja Portugali vastasi 9 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä (ja 23 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Portugali ilmoitti komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä (ja 4 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä aikovansa myöntää 3 552 423 euroa tukea yrityksen Autoeuropa – Automóveis Lda, jäljempänä ’Autoeuropa’, suunnittelemaan koulutushankkeeseen. Komissio pyysi 31 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, ja Portugali vastasi 9 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä (ja 23 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

| (2) | Komissio ilmoitti Portugalille 16 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Portugalin viranomaiset esittivät menettelyn mukaisesti huomautuksensa 31 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Portugalille 16 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Portugalin viranomaiset esittivät menettelyn mukaisesti huomautuksensa 31 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut kolmansia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut kolmansia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta ja toimittanut ne Portugalin viranomaisille, joille on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa. Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa 13 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi selventäviä lisätietoja 2 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta ja toimittanut ne Portugalin viranomaisille, joille on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa. Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa 13 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi selventäviä lisätietoja 2 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

II   ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN

| (5) | Portugali ilmoitti komissiolle 4 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitettua tukea ei myönnettäisikään, koska Autoeuropa on muuttanut koulutushankettaan. Tämän vuoksi ilmoitus on aiheeton. |
| --- | --- |

(5)

Portugali ilmoitti komissiolle 4 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitettua tukea ei myönnettäisikään, koska Autoeuropa on muuttanut koulutushankettaan. Tämän vuoksi ilmoitus on aiheeton.

| (6) | Komissio toteaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 8 artiklan mukaan asianomainen jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt tukea koskevan päätöksen. Asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos komissio on aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn, komissio päättää kyseisen menettelyn. |
| --- | --- |

(6)

Komissio toteaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 8 artiklan mukaan asianomainen jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt tukea koskevan päätöksen. Asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos komissio on aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn, komissio päättää kyseisen menettelyn.

| (7) | Komissio päättää täten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn kyseessä olevan tuen osalta, sillä Portugali on peruuttanut ilmoituksen, |
| --- | --- |

(7)

Komissio päättää täten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn kyseessä olevan tuen osalta, sillä Portugali on peruuttanut ilmoituksen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissio päättää EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn koulutustuesta, jonka Portugali aikoi myöntää Autoeuropa – Automóveis Lda:lle, koska Portugali on peruuttanut tukea koskevan ilmoituksensa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 21 päivänä kesäkuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 177, 29.7.2006, s. 25.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 219/37

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä elokuuta 2007,

neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta tehdyn päätöksen 2004/558/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3905)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/584/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 64/432/ETY 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltio, jolla on käytössä pakollinen kansallinen ohjelma jonkin kyseisen direktiivin liitteessä E (II) luetellun tartuntataudin torjumiseksi, voi toimittaa kyseisen ohjelman komissiolle hyväksyttäväksi. Artiklassa säädetään lisäksi yhteisön sisäisessä kaupassa mahdollisesti vaadittavien lisätakeiden täsmentämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 64/432/ETY 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltio, jolla on käytössä pakollinen kansallinen ohjelma jonkin kyseisen direktiivin liitteessä E (II) luetellun tartuntataudin torjumiseksi, voi toimittaa kyseisen ohjelman komissiolle hyväksyttäväksi. Artiklassa säädetään lisäksi yhteisön sisäisessä kaupassa mahdollisesti vaadittavien lisätakeiden täsmentämisestä.

| (2) | Direktiivin 64/432/ETY 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion, joka katsoo olevansa kokonaisuudessaan tai osittain vapaa jostakin liitteessä E (II) luetellusta taudista, on toimitettava komissiolle asianmukaiset perustelut. Artiklassa säädetään lisäksi yhteisön sisäisessä kaupassa mahdollisesti vaadittavien lisätakeiden määrittelemisestä. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 64/432/ETY 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion, joka katsoo olevansa kokonaisuudessaan tai osittain vapaa jostakin liitteessä E (II) luetellusta taudista, on toimitettava komissiolle asianmukaiset perustelut. Artiklassa säädetään lisäksi yhteisön sisäisessä kaupassa mahdollisesti vaadittavien lisätakeiden määrittelemisestä.

| (3) | Neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta 15 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/558/EY (2) hyväksytään naudan 1-tyypin herpesvirusinfektion, jäljempänä ’BHV1’, valvonta- ja hävittämisohjelmat, jotka kyseisen päätöksen liitteessä I luetellut jäsenvaltiot ovat esittäneet samassa liitteessä lueteltujen alueidensa osalta ja joihin sovelletaan BHV1-lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta 15 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/558/EY (2) hyväksytään naudan 1-tyypin herpesvirusinfektion, jäljempänä ’BHV1’, valvonta- ja hävittämisohjelmat, jotka kyseisen päätöksen liitteessä I luetellut jäsenvaltiot ovat esittäneet samassa liitteessä lueteltujen alueidensa osalta ja joihin sovelletaan BHV1-lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan mukaisesti.

| (4) | Päätöksen 2004/558/EY liitteessä II luetellaan lisäksi ne jäsenvaltioiden alueet, joita pidetään BHV1-infektiosta vapaina ja joihin sovelletaan lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti. Päätöksen 2004/558/EY liitteessä III määritellään BHV1-infektiosta vapaat tilat. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksen 2004/558/EY liitteessä II luetellaan lisäksi ne jäsenvaltioiden alueet, joita pidetään BHV1-infektiosta vapaina ja joihin sovelletaan lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti. Päätöksen 2004/558/EY liitteessä III määritellään BHV1-infektiosta vapaat tilat.

| (5) | Päätöksen 2004/558/EY liitteessä I luetellaan tällä hetkellä kaikki Saksan alueet. Saksa on toimittanut asiakirja-aineistoa tueksi hakemukselleen, jonka mukaan osa sen alueesta olisi julistettava BHV1-infektiosta vapaaksi, samoin kuin säännöt, joita sovelletaan kyseisen alueen sisällä ja kyseiselle alueelle tapahtuviin nautaeläinten kansallisiin siirtoihin. Saksa on myös pyytänyt lisätakeiden soveltamista direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti Baijerin osavaltion hallinnollisiin yksiköihin Regierungsbezirk Oberpfalz ja Regierungsbezirk Oberfranken. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen 2004/558/EY liitteessä I luetellaan tällä hetkellä kaikki Saksan alueet. Saksa on toimittanut asiakirja-aineistoa tueksi hakemukselleen, jonka mukaan osa sen alueesta olisi julistettava BHV1-infektiosta vapaaksi, samoin kuin säännöt, joita sovelletaan kyseisen alueen sisällä ja kyseiselle alueelle tapahtuviin nautaeläinten kansallisiin siirtoihin. Saksa on myös pyytänyt lisätakeiden soveltamista direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti Baijerin osavaltion hallinnollisiin yksiköihin Regierungsbezirk Oberpfalz ja Regierungsbezirk Oberfranken.

| (6) | Saksan hakemuksen arvioinnin perusteella on asianmukaista sisällyttää kyseiset kaksi BHV1-vapaata saksalaista hallinnollista yksikköä päätöksen 2004/558/EY liitteessä II olevaan luetteloon ja ulottaa direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti määriteltyjen lisätakeiden soveltaminen niihin. Päätöksen 2004/558/EY liitteet I ja II olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Saksan hakemuksen arvioinnin perusteella on asianmukaista sisällyttää kyseiset kaksi BHV1-vapaata saksalaista hallinnollista yksikköä päätöksen 2004/558/EY liitteessä II olevaan luetteloon ja ulottaa direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti määriteltyjen lisätakeiden soveltaminen niihin. Päätöksen 2004/558/EY liitteet I ja II olisi sen vuoksi muutettava.

| (7) | Italia on antanut tiedoksi ohjelmat BHV1-infektion hävittämiseksi Friuli Venezia Giulian autonomiselta alueelta sekä Trenton autonomisesta provinssista. Ohjelmat täyttävät direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan 1 kohdan mukaiset perusteet. Ohjelmissa vahvistetaan lisäksi kyseisillä alueilla ja kyseisille alueille tapahtuviin nautaeläinten kansallisiin siirtoihin sovellettavat säännöt, jotka ovat samankaltaiset kuin oli aiemmin pantu täytäntöön Bolzanon maakunnassa Italiassa, josta tauti onnistuttiin niiden ansiosta hävittämään. |
| --- | --- |

(7)

Italia on antanut tiedoksi ohjelmat BHV1-infektion hävittämiseksi Friuli Venezia Giulian autonomiselta alueelta sekä Trenton autonomisesta provinssista. Ohjelmat täyttävät direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan 1 kohdan mukaiset perusteet. Ohjelmissa vahvistetaan lisäksi kyseisillä alueilla ja kyseisille alueille tapahtuviin nautaeläinten kansallisiin siirtoihin sovellettavat säännöt, jotka ovat samankaltaiset kuin oli aiemmin pantu täytäntöön Bolzanon maakunnassa Italiassa, josta tauti onnistuttiin niiden ansiosta hävittämään.

| (8) | Italian näiden kahden alueen osalta esittämät ohjelmat ja direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan mukaisesti esitetyt lisätakeet olisi hyväksyttävä. Päätöksen 2004/558/EY liite I olisi siksi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Italian näiden kahden alueen osalta esittämät ohjelmat ja direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan mukaisesti esitetyt lisätakeet olisi hyväksyttävä. Päätöksen 2004/558/EY liite I olisi siksi muutettava.

| (9) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen on antanut lausunnon BHV1-vapaan eläimen ja BHV1-vapaan tilan määritelmästä ja menetelmistä taudista vapaan aseman varmentamiseksi ja säilyttämiseksi (Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status) (3). Eräät lausunnossa esitetyt suositukset on tarpeen ottaa huomioon. Päätöksen 2004/558/EY liite III olisi tämän vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen on antanut lausunnon BHV1-vapaan eläimen ja BHV1-vapaan tilan määritelmästä ja menetelmistä taudista vapaan aseman varmentamiseksi ja säilyttämiseksi (Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status) (3). Eräät lausunnossa esitetyt suositukset on tarpeen ottaa huomioon. Päätöksen 2004/558/EY liite III olisi tämän vuoksi muutettava.

| (10) | Yhteisön lainsäädännön selkeyden nimissä päätöksen 2004/558/EY liitteet I, II ja III olisi korvattava tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisön lainsäädännön selkeyden nimissä päätöksen 2004/558/EY liitteet I, II ja III olisi korvattava tämän päätöksen liitteellä.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2004/558/EY liitteet I, II ja III tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä elokuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/104/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 352).

1

(2)  EUVL L 249, 23.7.2004, s. 20.

2

(3)  Ks. http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

LIITE

LIITE I

| Jäsenvaltiot | Jäsenvaltioiden alueet, joihin sovelletaan naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevia lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Saksa | Kaikki alueet paitsi Baijerin osavaltiossa sijaitsevat Regierungsbezirk Oberpfalz ja Regierungsbezirk Oberfranken |
| Italia | Friuli Venezia Giulian autonominen alue
  Trenton autonominen provinssi |

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltioiden alueet, joihin sovelletaan naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevia lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan mukaisesti

Saksa

Kaikki alueet paitsi Baijerin osavaltiossa sijaitsevat Regierungsbezirk Oberpfalz ja Regierungsbezirk Oberfranken

Italia

Friuli Venezia Giulian autonominen alue

Trenton autonominen provinssi

LIITE II

| Jäsenvaltiot | Jäsenvaltioiden alueet, joihin sovelletaan naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevia lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Tanska | Kaikki alueet |
| Saksa | Baijerin osavaltiossa sijaitsevat Regierungsbezirk Oberpfalz ja Regierungsbezirk Oberfranken |
| Italia | Bolzanon maakunta |
| Itävalta | Kaikki alueet |
| Suomi | Kaikki alueet |
| Ruotsi | Kaikki alueet |

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltioiden alueet, joihin sovelletaan naudan tarttuvaa rinotrakeiittia koskevia lisätakeita direktiivin 64/432/ETY 10 artiklan mukaisesti

Tanska

Kaikki alueet

Saksa

Baijerin osavaltiossa sijaitsevat Regierungsbezirk Oberpfalz ja Regierungsbezirk Oberfranken

Italia

Bolzanon maakunta

Itävalta

Kaikki alueet

Suomi

Kaikki alueet

Ruotsi

Kaikki alueet

LIITE III

BHV1-infektiosta vapaa tila

1.   Tila, jolla pidetään nautaeläimiä, on katsottava vapaaksi BHV1-infektiosta, jos se täyttää tässä liitteessä vahvistetut edellytykset.

1.1   Tilalla ei ole viimeisten 6 kuukauden aikana tehty havaintoja epäillyistä BHV1-tapauksista, eikä yhdelläkään tilalla olevista nautaeläimistä ole BHV1-infektion kliinisiä oireita.

Nautatila ja siitä erilliset laitumet tai muut toimitilat, jotka omistussuhteista riippumatta muodostavat osan epidemiologisena yksikkönä pidettävää tilaa, on tehokkaasti erotettava BHV1-asemaltaan heikommista laitumista tai toimitiloista joko luonnollisin tai fyysisin estein, jotka tehokkaasti estävät terveydentilaltaan erilaisten eläinten suoran kosketuksen toisiinsa.

1.2   Tilalle on tuotu nautaeläimiä ainoastaan liitteessä II luetelluissa jäsenvaltioissa tai niiden alueilla sijaitsevilta tiloilta tai BHV1-infektiosta vapailta tiloilta, eikä yksikään tilan nautaeläimistä ole ollut kosketuksissa muiden kuin sellaisten nautaeläinten kanssa, jotka tulevat liitteessä II luetelluissa jäsenvaltioissa tai niiden alueilla sijaitsevilta tiloilta tai BHV1-infektiosta vapailta tiloilta.

1.3   Naaraspuoliset nautaeläimet keinosiemennetään ainoastaan direktiivin 88/407/ETY mukaisesti tuotetulla siemennesteellä, tai ne on astutettu tämän päätöksen liitteessä II luetelluissa jäsenvaltioissa tai niiden alueilla sijaitsevilta tiloilta tai BHV1-infektiosta vapailta tiloilta tulevilla sonneilla.

1.4   Tilalla sovelletaan vähintään yhtä seuraavista valvontajärjestelmistä:

| 1.4.1 | Kaikille yli 9 kuukauden ikäisille naaraspuolisille nautaeläimille ja kaikille yli 9 kuukauden ikäisille urospuolisille nautaeläimille, joita käytetään tai aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin, on tehty negatiivisin tuloksin serologinen tutkimus kussakin tapauksessa vähintään kahdesta 5–7 kuukauden välein otetusta verinäytteestä BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi. |
| --- | --- |

1.4.1

Kaikille yli 9 kuukauden ikäisille naaraspuolisille nautaeläimille ja kaikille yli 9 kuukauden ikäisille urospuolisille nautaeläimille, joita käytetään tai aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin, on tehty negatiivisin tuloksin serologinen tutkimus kussakin tapauksessa vähintään kahdesta 5–7 kuukauden välein otetusta verinäytteestä BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi.

| 1.4.2 | BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi on tehty serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään






  — | kahdesta maitonäytteestä, jotka on otettu 5–7 kuukauden välein kaikista maitoa tuottavista naaraspuolisista nautaeläimistä joko yksittäin tai enintään viidestä eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, sekä |
| --- | --- | --- |

1.4.2

BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi on tehty serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään

—

kahdesta maitonäytteestä, jotka on otettu 5–7 kuukauden välein kaikista maitoa tuottavista naaraspuolisista nautaeläimistä joko yksittäin tai enintään viidestä eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, sekä

| — | kahdesta verinäytteestä, jotka on otettu 5–7 kuukauden välein kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä, joita käytetään tai aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

kahdesta verinäytteestä, jotka on otettu 5–7 kuukauden välein kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä, joita käytetään tai aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin.

| 1.4.3 | Maitotiloilla, joilla vähintään 30 prosenttia nautaeläimistä tuottaa maitoa, on tehty serologinen tutkimus BHV1:n vasta-aineiden jäljittämiseksi negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään






  — | kolmesta maitonäytteestä, jotka on käytetyn testin vaatimusten mukaisesti otettu vähintään kolmen kuukauden välein enintään 50 eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, ja |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Maitotiloilla, joilla vähintään 30 prosenttia nautaeläimistä tuottaa maitoa, on tehty serologinen tutkimus BHV1:n vasta-aineiden jäljittämiseksi negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään

—

kolmesta maitonäytteestä, jotka on käytetyn testin vaatimusten mukaisesti otettu vähintään kolmen kuukauden välein enintään 50 eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, ja

| — | yhdestä erillisestä verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä, joita käytetään tai aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

yhdestä erillisestä verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 9 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä, joita käytetään tai aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin.

| 1.4.4 | Kaikki tilalla olevat nautaeläimet ovat peräisin liitteessä II luetelluissa jäsenvaltioissa tai niiden alueilla sijaitsevilta tiloilta tai BHV1-infektiosta vapailta tiloilta. |
| --- | --- |

1.4.4

Kaikki tilalla olevat nautaeläimet ovat peräisin liitteessä II luetelluissa jäsenvaltioissa tai niiden alueilla sijaitsevilta tiloilta tai BHV1-infektiosta vapailta tiloilta.

2.   Tilan, jolla pidetään nautaeläimiä, BHV1-infektiosta vapaa asema on säilytettävä, jos

| 2.1 | edellä 1.1–1.4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät edelleen; ja |
| --- | --- |

2.1

edellä 1.1–1.4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät edelleen; ja

| 2.2 | tilalla sovelletaan vähintään yhtä seuraavista valvontajärjestelmistä 12 kuukauden jaksolla:






  2.2.1 | BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi on tehty serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa ainakin yhdestä eläinkohtaisesta verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä |
| --- | --- | --- |

2.2

tilalla sovelletaan vähintään yhtä seuraavista valvontajärjestelmistä 12 kuukauden jaksolla:

2.2.1

BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi on tehty serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa ainakin yhdestä eläinkohtaisesta verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä

| 2.2.2 | BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi on tehty serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään






  — | yhdestä eläinkohtaisesta maitonäytteestä, joka on otettu kaikista maitoa tuottavista naaraspuolisista nautaeläimistä joko yksittäin tai enintään viidestä eläimestä kerätystä maidon kokoomanäytteestä, sekä |
| --- | --- | --- |

2.2.2

BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi on tehty serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään

—

yhdestä eläinkohtaisesta maitonäytteestä, joka on otettu kaikista maitoa tuottavista naaraspuolisista nautaeläimistä joko yksittäin tai enintään viidestä eläimestä kerätystä maidon kokoomanäytteestä, sekä

| — | yhdestä eläinkohtaisesta verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä; |
| --- | --- |

—

yhdestä eläinkohtaisesta verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä;

| 2.2.3 | maitotiloilla, joilla vähintään 30 prosenttia nautaeläimistä tuottaa maitoa, on tehty BHV1:n vasta-aineiden jäljittämiseksi serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään






  — | kahdesta maitonäytteestä, jotka on käytetyn testin vaatimusten mukaisesti otettu 3–12 kuukauden välein enintään 50 eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, sekä |
| --- | --- | --- |

2.2.3

maitotiloilla, joilla vähintään 30 prosenttia nautaeläimistä tuottaa maitoa, on tehty BHV1:n vasta-aineiden jäljittämiseksi serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään

—

kahdesta maitonäytteestä, jotka on käytetyn testin vaatimusten mukaisesti otettu 3–12 kuukauden välein enintään 50 eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, sekä

| — | yhdestä eläinkohtaisesta verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä. |
| --- | --- |

—

yhdestä eläinkohtaisesta verinäytteestä, joka on otettu kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista yli 24 kuukauden ikäisistä urospuolisista nautaeläimistä.

3.   Tila, jolla pidetään nautaeläimiä, menettää BHV1-infektiosta vapaan aseman, jos jokin eläimistä antaa positiivisen tuloksen 2.2.1–2.2.3 kohdassa tarkoitetuissa BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi tehdyissä tutkimuksissa.

4.   Edellä olevan 3 kohdan mukaisesti menetetty BHV1-infektiosta vapaa asema voidaan palauttaa tilalle vasta sen jälkeen, kun aikaisintaan 30 päivän kuluttua seropositiivisten eläinten poistamisesta on tehty BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi serologinen tutkimus negatiivisin tuloksin kussakin tapauksessa vähintään

| — | kahdesta maitonäytteestä, jotka on otettu vähintään kahden kuukauden välein kaikista maitoa tuottavista naaraspuolisista nautaeläimistä joko yksittäin tai enintään viidestä eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, sekä |
| --- | --- |

—

kahdesta maitonäytteestä, jotka on otettu vähintään kahden kuukauden välein kaikista maitoa tuottavista naaraspuolisista nautaeläimistä joko yksittäin tai enintään viidestä eläimestä kerätystä kokoomanäytteestä, sekä

| — | kahdesta verinäytteestä, jotka on otettu vähintään kolmen kuukauden välein kaikista maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista urospuolisista nautaeläimistä. |
| --- | --- |

—

kahdesta verinäytteestä, jotka on otettu vähintään kolmen kuukauden välein kaikista maitoa tuottamattomista naaraspuolisista nautaeläimistä ja kaikista urospuolisista nautaeläimistä.

Huomautus:

| a) | Kun tässä liitteessä viitataan BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi tehtävään serologiseen tutkimukseen, sovelletaan 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistettuja periaatteita, jotka koskevat testattujen eläinten rokotustilannetta. |
| --- | --- |

a)

Kun tässä liitteessä viitataan BHV1-vasta-aineiden jäljittämiseksi tehtävään serologiseen tutkimukseen, sovelletaan 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistettuja periaatteita, jotka koskevat testattujen eläinten rokotustilannetta.

| b) | Tässä liitteessä tarkoitettujen maidon kokoomanäytteiden kokoa voidaan muuttaa, jos käytettävissä on dokumentoitu näyttö siitä, että tutkimus on kaikissa laboratoriotyön tavanomaisissa olosuhteissa riittävän herkkä havaitsemaan yksittäisen heikon positiivisen reaktion muutetun kokoisessa kokoomanäytteessä. |
| --- | --- |

b)

Tässä liitteessä tarkoitettujen maidon kokoomanäytteiden kokoa voidaan muuttaa, jos käytettävissä on dokumentoitu näyttö siitä, että tutkimus on kaikissa laboratoriotyön tavanomaisissa olosuhteissa riittävän herkkä havaitsemaan yksittäisen heikon positiivisen reaktion muutetun kokoisessa kokoomanäytteessä.

---