# Az Európai Unió L 185/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 185 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. július 17. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 185

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. július 17.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 830/2007/EK rendelete (2007. július 16.) a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló, 817/2006/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 831/2007/EK rendelete (2007. július 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 5 |
| | * | A Bizottság 832/2007/EK rendelete (2007. július 16.) a 197/2006/EK rendeletnek a korábban élelmiszerként használt termékek felhasználása tekintetében történő módosításáról és az ilyen élelmiszerekre vonatkozó átmeneti intézkedések érvényességének a meghosszabbításáról (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság 833/2007/EK rendelete (2007. július 16.) a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletben előírt átmeneti időszak befejezéséről (
  1
  ) | 9 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 830/2007/EK rendelete (2007. július 16.) a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló, 817/2006/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 831/2007/EK rendelete (2007. július 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

5

*

A Bizottság 832/2007/EK rendelete (2007. július 16.) a 197/2006/EK rendeletnek a korábban élelmiszerként használt termékek felhasználása tekintetében történő módosításáról és az ilyen élelmiszerekre vonatkozó átmeneti intézkedések érvényességének a meghosszabbításáról (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság 833/2007/EK rendelete (2007. július 16.) a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletben előírt átmeneti időszak befejezéséről (
  1
  )

1

9

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/498/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. február 7.) az Olaszország által a 21/2003. sz. szicíliai regionális törvény 14., 15. és 16. cikke értelmében nyújtani kívánt támogatási programról C 31/2005 (ex N 329/2004)
  (az értesítés a C(2007) 285. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2007/499/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. február 21.) a Szardínia régióban a Nuova Mineraria Silius SpA-nak nyújtott C 16/2006 (ex NN 34/2006) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 473. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/500/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. július 16.) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1348/2000/EK tanácsi rendelet alapján az átvevő intézmények kézikönyvének és a kézbesíthető iratok gyűjteményének elfogadásáról szóló 2001/781/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 3365. számú dokumentummal történt) | 24 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/498/EK

*

A Bizottság határozata (2007. február 7.) az Olaszország által a 21/2003. sz. szicíliai regionális törvény 14., 15. és 16. cikke értelmében nyújtani kívánt támogatási programról C 31/2005 (ex N 329/2004)
  (az értesítés a C(2007) 285. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 285. számú dokumentummal történt)

1

10

2007/499/EK

*

A Bizottság határozata (2007. február 21.) a Szardínia régióban a Nuova Mineraria Silius SpA-nak nyújtott C 16/2006 (ex NN 34/2006) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 473. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 473. számú dokumentummal történt)

1

18

2007/500/EK

*

A Bizottság határozata (2007. július 16.) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1348/2000/EK tanácsi rendelet alapján az átvevő intézmények kézikönyvének és a kézbesíthető iratok gyűjteményének elfogadásáról szóló 2001/781/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 3365. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 3365. számú dokumentummal történt)

24

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2007/501/KKBP együttes fellépése (2007. július 16.) az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiájának végrehajtása keretében a terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközponttal folytatott együttműködésről | 31 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2007/501/KKBP együttes fellépése (2007. július 16.) az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiájának végrehajtása keretében a terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközponttal folytatott együttműködésről

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az Olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az Olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az Olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/1

---

A TANÁCS 830/2007/EK RENDELETE

(2007. július 16.)

a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló, 817/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 60. és 301. cikkére,

tekintettel a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló, 2006. április 27-i 2006/318/KKBP tanácsi közös álláspontra (1),

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel célszerű módosítani a 817/2006/EK tanácsi rendeletet (2) annak az illetékes hatóságok meghatározására és a köztük folyó információcserére vonatkozó közelmúltbeli tanácsi gyakorlattal történő összehangolása érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 817/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 4. cikk (1) bekezdésében a bevezető bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 2. és 3. cikk rendelkezéseitől eltérően a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságok az általuk helyénvalónak ítélt feltételek mellett engedélyezhetik:”; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk (1) bekezdésében a bevezető bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2. és 3. cikk rendelkezéseitől eltérően a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságok az általuk helyénvalónak ítélt feltételek mellett engedélyezhetik:”;

| b) | a 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságok az általuk helyénvalónak ítélt feltételek mellett engedélyezhetik bizonyos befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve bizonyos befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források rendelkezésre bocsátását, miután meggyőződtek arról, hogy a szóban forgó pénzeszközök vagy gazdasági források:






  a) | a III. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek – beleértve az élelmiszereket, lakásbérleti díjakat vagy jelzálogkölcsön-részleteket, gyógyszereket és orvosi ellátást, adókat, biztosítási díjakat és közüzemi díjakat – kifizetéséhez szükségesek; |
| --- | --- | --- |

b)

a 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságok az általuk helyénvalónak ítélt feltételek mellett engedélyezhetik bizonyos befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve bizonyos befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források rendelkezésre bocsátását, miután meggyőződtek arról, hogy a szóban forgó pénzeszközök vagy gazdasági források:

a)

a III. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek – beleértve az élelmiszereket, lakásbérleti díjakat vagy jelzálogkölcsön-részleteket, gyógyszereket és orvosi ellátást, adókat, biztosítási díjakat és közüzemi díjakat – kifizetéséhez szükségesek;

| b) | kizárólag az ésszerű szakértői díjak kifizetésére és a jogi szolgáltatások kapcsán felmerült költségek megtérítésére szolgálnak; |
| --- | --- |

b)

kizárólag az ésszerű szakértői díjak kifizetésére és a jogi szolgáltatások kapcsán felmerült költségek megtérítésére szolgálnak;

| c) | kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források szokásos eszköztartási és megtartási díjainak, valamint szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak; |
| --- | --- |

c)

kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források szokásos eszköztartási és megtartási díjainak, valamint szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak;

| d) | rendkívüli kiadásokhoz szükségesek, feltéve, hogy az érintett tagállam legalább két héttel az engedély kiadása előtt értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot azon indokokról, amelyek alapján úgy ítéli meg, hogy az adott esetre vonatkozó engedélyt meg kell adni. |
| --- | --- |

d)

rendkívüli kiadásokhoz szükségesek, feltéve, hogy az érintett tagállam legalább két héttel az engedély kiadása előtt értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot azon indokokról, amelyek alapján úgy ítéli meg, hogy az adott esetre vonatkozó engedélyt meg kell adni.

A tagállamok az e bekezdés alapján kiadott minden engedélyről tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.”;

| c) | a 8. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tájékoztatásról, a bizalmas kezelésről és a szakmai titoktartásról szóló érvényben lévő szabályok sérelme nélkül a természetes és jogi személyek, jogalanyok és szervek kötelesek:






  a) | a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt, az állandó lakóhelyük vagy a székhelyük szerinti illetékes hatóságok részére azonnal megadni minden olyan információt, amely elősegíti e rendelet betartását, különösen a 6. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és pénzösszegekre vonatkozóan, és ezt az információt közvetlenül vagy ezen illetékes hatóságokon keresztül átadják a Bizottságnak; |
| --- | --- | --- |

c)

a 8. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tájékoztatásról, a bizalmas kezelésről és a szakmai titoktartásról szóló érvényben lévő szabályok sérelme nélkül a természetes és jogi személyek, jogalanyok és szervek kötelesek:

a)

a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt, az állandó lakóhelyük vagy a székhelyük szerinti illetékes hatóságok részére azonnal megadni minden olyan információt, amely elősegíti e rendelet betartását, különösen a 6. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és pénzösszegekre vonatkozóan, és ezt az információt közvetlenül vagy ezen illetékes hatóságokon keresztül átadják a Bizottságnak;

| b) | az ilyen információ ellenőrzése tekintetében együttműködni a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságokkal. |
| --- | --- |

b)

az ilyen információ ellenőrzése tekintetében együttműködni a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságokkal.

(2)   A Bizottság a hozzá közvetlenül beérkezett minden további információt az érintett tagállam rendelkezésére bocsát.”;

| d) | a 9. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt tilalom nem gátolja a IV. mellékletben felsorolt burmai állami vállalatokban lévő érdekeltség növelését, amennyiben az érdekeltség növelése az érintett burmai állami vállalattal 2004. október 25. előtt kötött megállapodás értelmében kötelező. A II. mellékletben felsorolt honlapon megjelölt illetékes hatóságot és a Bizottságot minden ilyen jellegű tranzakciót megelőzően tájékoztatni kell. A Bizottság értesíti a többi tagállamot.”; |
| --- | --- |

d)

a 9. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt tilalom nem gátolja a IV. mellékletben felsorolt burmai állami vállalatokban lévő érdekeltség növelését, amennyiben az érdekeltség növelése az érintett burmai állami vállalattal 2004. október 25. előtt kötött megállapodás értelmében kötelező. A II. mellékletben felsorolt honlapon megjelölt illetékes hatóságot és a Bizottságot minden ilyen jellegű tranzakciót megelőzően tájékoztatni kell. A Bizottság értesíti a többi tagállamot.”;

| e) | a rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „13a. cikk
  (1)   A tagállamok kijelölik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat, és megjelölik azokat a II. mellékletben felsorolt honlapokon, vagy azokon keresztül.
  (2)   A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról és minden későbbi módosításról.”; |
| --- | --- |

e)

a rendelet a következő cikkel egészül ki:

„13a. cikk

(1)   A tagállamok kijelölik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat, és megjelölik azokat a II. mellékletben felsorolt honlapokon, vagy azokon keresztül.

(2)   A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról és minden későbbi módosításról.”;

| f) | a II. melléklet helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

f)

a II. melléklet helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SILVA

---

(1)  HL L 116., 2006.4.29., 77. o. A 2007/248/KKBP közös állásponttal (HL L 107., 2007.4.25., 8. o.) módosított közös álláspont.

1

(2)  HL L 148., 2006.6.2., 1. o. A legutóbb a 481/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

A 4., 7., 8., 9., 12. és 13a. cikkben említett illetékes hatóságokra vonatkozó információkat tartalmazó honlapok és az Európai Bizottság címe az értesítések tekintetében

| | BELGIUM
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIUM

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGÁRIA
  http://www.mfa.government.bg |
| --- | --- |

BULGÁRIA

http://www.mfa.government.bg

| | CSEH KÖZTÁRSASÁG
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

CSEH KÖZTÁRSASÁG

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DÁNIA
  http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/ |
| --- | --- |

DÁNIA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

| | NÉMETORSZÁG
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

NÉMETORSZÁG

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | ÉSZTORSZÁG
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

ÉSZTORSZÁG

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | ÍRORSZÁG
  http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities |
| --- | --- |

ÍRORSZÁG

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

| | GÖRÖGORSZÁG
  http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ |
| --- | --- |

GÖRÖGORSZÁG

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

| | SPANYOLORSZÁG
  www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales |
| --- | --- |

SPANYOLORSZÁG

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

| | FRANCIAORSZÁG
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANCIAORSZÁG

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | OLASZORSZÁG
  http://www.esteri.it/UE/deroghe.html |
| --- | --- |

OLASZORSZÁG

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

| | CIPRUS
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

CIPRUS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LETTORSZÁG
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LETTORSZÁG

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LITVÁNIA
  http://www.urm.lt |
| --- | --- |

LITVÁNIA

http://www.urm.lt

| | LUXEMBURG
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

| | MAGYARORSZÁG
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm |
| --- | --- |

MAGYARORSZÁG

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm

| | MÁLTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MÁLTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | HOLLANDIA
  http://www.minbuza.nl/sancties |
| --- | --- |

HOLLANDIA

http://www.minbuza.nl/sancties

| | AUSZTRIA
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

AUSZTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | LENGYELORSZÁG
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

LENGYELORSZÁG

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGÁLIA
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGÁLIA

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | ROMÁNIA
  http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3 |
| --- | --- |

ROMÁNIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

| | SZLOVÉNIA
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SZLOVÉNIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SZLOVÁKIA
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SZLOVÁKIA

http://www.foreign.gov.sk

| | FINNORSZÁG
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

FINNORSZÁG

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | SVÉDORSZÁG
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

SVÉDORSZÁG

http://www.ud.se/sanktioner

| | EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
  http://www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Az Európai Bizottság értesítési címe:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis management and conflict prevention |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Brussels |
| Tel.: (32-2) 299 11 76/295 55 85 |
| Fax: (32-2) 299 08 73” |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis management and conflict prevention

CHAR 12/108

B-1049 Brussels

Tel.: (32-2) 299 11 76/295 55 85

Fax: (32-2) 299 08 73”

---

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/5

---

A BIZOTTSÁG 831/2007/EK RENDELETE

(2007. július 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 16-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. július 16-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0709 90 70 | TR | 93,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 65,1 |
| ZA | 51,1 |
| ZZ | 60,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| BR | 83,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 94,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 104,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 95,3 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 105,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,0 |
| ZZ | 190,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,5 |
| US | 343,3 |
| ZZ | 316,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

52,4

TR

83,4

ZZ

67,9

0707 00 05

MK

68,1

TR

92,6

ZZ

80,4

0709 90 70

TR

93,4

ZZ

93,4

0805 50 10

AR

64,0

UY

65,1

ZA

51,1

ZZ

60,1

0808 10 80

AR

87,7

BR

83,7

CL

84,2

CN

94,2

NZ

99,1

US

104,3

UY

60,7

ZA

88,8

ZZ

87,7

0808 20 50

AR

80,5

CL

95,3

NZ

144,9

ZA

101,7

ZZ

105,6

0809 10 00

TR

190,0

ZZ

190,0

0809 20 95

TR

289,5

US

343,3

ZZ

316,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/7

---

A BIZOTTSÁG 832/2007/EK RENDELETE

(2007. július 16.)

a 197/2006/EK rendeletnek a korábban élelmiszerként használt termékek felhasználása tekintetében történő módosításáról és az ilyen élelmiszerekre vonatkozó átmeneti intézkedések érvényességének a meghosszabbításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1774/2002/EK rendelet előírja az állati melléktermékekre alkalmazandó közösségi szabályokat teljes felülvizsgálatát és szigorú követelményeket ír elő azok felhasználása és ártalmatlanítása tekintetében. Különösen 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja határoz meg általános korlátozásokat az állati melléktermékek és a feldolgozott termékek felhasználása tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1774/2002/EK rendelet előírja az állati melléktermékekre alkalmazandó közösségi szabályokat teljes felülvizsgálatát és szigorú követelményeket ír elő azok felhasználása és ártalmatlanítása tekintetében. Különösen 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja határoz meg általános korlátozásokat az állati melléktermékek és a feldolgozott termékek felhasználása tekintetében.

| (2) | A korábban élelmiszerként használt termékek összegyűjtése, szállítása, kezelése, felhasználása és ártalmatlanítása tekintetében az 1774/2002/EK rendelet szerinti átmeneti intézkedésekről szóló 197/2006/EK bizottsági rendelet (2) számos átmeneti intézkedést ír elő, melyek 2007. július 31-én hatályukat vesztik. Különösen a 197/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja írja elő, hogy a tagállamok engedélyezhetik, hogy a korábban élelmiszerként használt termékeket takarmányban használják fel további kezelés nélkül, az ott meghatározott bizonyos feltételek mellett. |
| --- | --- |

(2)

A korábban élelmiszerként használt termékek összegyűjtése, szállítása, kezelése, felhasználása és ártalmatlanítása tekintetében az 1774/2002/EK rendelet szerinti átmeneti intézkedésekről szóló 197/2006/EK bizottsági rendelet (2) számos átmeneti intézkedést ír elő, melyek 2007. július 31-én hatályukat vesztik. Különösen a 197/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja írja elő, hogy a tagállamok engedélyezhetik, hogy a korábban élelmiszerként használt termékeket takarmányban használják fel további kezelés nélkül, az ott meghatározott bizonyos feltételek mellett.

| (3) | Az ezen átmeneti intézkedések által érintett gazdasági szereplők az intézkedések érvényességének meghosszabbítását kérték, ami az adott körülmények között helyénvaló. |
| --- | --- |

(3)

Az ezen átmeneti intézkedések által érintett gazdasági szereplők az intézkedések érvényességének meghosszabbítását kérték, ami az adott körülmények között helyénvaló.

| (4) | A közösségi jogszabályok érthetősége érdekében helyénvaló annak tisztázása, hogy a 197/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja értelmében engedélyezhető felhasználások nem érintik az 1774/2002/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt általános korlátozásokat. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi jogszabályok érthetősége érdekében helyénvaló annak tisztázása, hogy a 197/2006/EK rendelet 3. cikkének c) pontja értelmében engedélyezhető felhasználások nem érintik az 1774/2002/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt általános korlátozásokat.

| (5) | A 197/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 197/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 197/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk c) pontja helyébe a következő lép:






  „c) | használják fel további kezelés nélkül, illetve más célokra használják fel további kezelés nélkül, amennyiben






  i. | a korábban élelmiszerként használt termékek nem érintkeztek nyers állati eredetű anyaggal, és az illetékes hatóság meg van győződve arról, hogy az ilyen jellegű felhasználás köz-, illetve állat-egészségügyi szempontból nem jelent kockázatot; valamint |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk c) pontja helyébe a következő lép:

„c)

használják fel további kezelés nélkül, illetve más célokra használják fel további kezelés nélkül, amennyiben

i.

a korábban élelmiszerként használt termékek nem érintkeztek nyers állati eredetű anyaggal, és az illetékes hatóság meg van győződve arról, hogy az ilyen jellegű felhasználás köz-, illetve állat-egészségügyi szempontból nem jelent kockázatot; valamint

| ii. | a takarmányban való felhasználás esetén az ilyen jellegű felhasználás az 1774/2002/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt, felhasználásra vonatkozó korlátozások sérelme nélkül történik.” |
| --- | --- |

ii.

a takarmányban való felhasználás esetén az ilyen jellegű felhasználás az 1774/2002/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt, felhasználásra vonatkozó korlátozások sérelme nélkül történik.”

| 2. | Az 5. cikkben a „2007. július 31.” időpont helyébe a „2009. július 31.” időpont lép. |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikkben a „2007. július 31.” időpont helyébe a „2009. július 31.” időpont lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 16-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 273., 2002.10.10., 1. o. A legutóbb a 2007/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 379., 2006.12.28., 98. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 32., 2006.2.4., 13. o.

2

---

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/9

---

A BIZOTTSÁG 833/2007/EK RENDELETE

(2007. július 16.)

a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletben előírt átmeneti időszak befejezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. május 25-i 1172/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (4) és (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1172/98/EK rendelet szerint a tagállamok az 1999. január 1-jétől kezdődő átmeneti időszakban egyszerűsített jelölést használhatnak a fel- és lerakóhelyek kódjaira vonatkozóan; és nincs szükség regionális jelölésekre az Európai Gazdasági Térségen belüli nemzetközi fuvarozásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1172/98/EK rendelet szerint a tagállamok az 1999. január 1-jétől kezdődő átmeneti időszakban egyszerűsített jelölést használhatnak a fel- és lerakóhelyek kódjaira vonatkozóan; és nincs szükség regionális jelölésekre az Európai Gazdasági Térségen belüli nemzetközi fuvarozásra vonatkozóan.

| (2) | Az 1172/98/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdése szerint az átmeneti időszak lejártának napját meg kell határozni, mivel a gyakorlati feltételek adottak a G. melléklet 1. és 2. szakasza szerinti, a belföldi és a nemzetközi fuvarozás esetében egyaránt hatékonyan működő, regionális jelölésrendszer alkalmazására. |
| --- | --- |

(2)

Az 1172/98/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdése szerint az átmeneti időszak lejártának napját meg kell határozni, mivel a gyakorlati feltételek adottak a G. melléklet 1. és 2. szakasza szerinti, a belföldi és a nemzetközi fuvarozás esetében egyaránt hatékonyan működő, regionális jelölésrendszer alkalmazására.

| (3) | Biztosítani kell a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) – amely 2003-ban lépett hatályba – alkalmazását. |
| --- | --- |

(3)

Biztosítani kell a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) – amely 2003-ban lépett hatályba – alkalmazását.

| (4) | E rendelet nem érinti az 1172/98/EK rendeletben választhatóként meghatározott változók státusát és tartalmát. |
| --- | --- |

(4)

E rendelet nem érinti az 1172/98/EK rendeletben választhatóként meghatározott változók státusát és tartalmát.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (3) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (3) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1172/98/EK rendelet 5. cikkében meghatározott átmeneti időszak 2007. december 31-én véget ér.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 16-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 163., 1998.6.6., 1. o. A legutóbb az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 154., 2003.6.21., 1. o. A legutóbb a 105/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 39., 2007.2.10., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

3

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/10

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. február 7.)

az Olaszország által a 21/2003. sz. szicíliai regionális törvény 14., 15. és 16. cikke értelmében nyújtani kívánt támogatási programról C 31/2005 (ex N 329/2004)

(az értesítés a C(2007) 285. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/498/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érintett feleket az említett cikkeknek (1) megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és ezen észrevételekre figyelemmel,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | Az olasz hatóságok 2004. július 28-án kelt levelükben bejelentették a 2003. december 29-i 21. sz. regionális törvény (a továbbiakban 21/2003. sz. regionális törvény) 14., 15. és 16. cikkét. A Bizottság 2004. szeptember 22-én kelt levelében további információkat kért. 2005. január 24-én kelt levelükben az olasz hatóságok a határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2005. január 25-én kelt levelében megadott. |
| --- | --- |

(1)

Az olasz hatóságok 2004. július 28-án kelt levelükben bejelentették a 2003. december 29-i 21. sz. regionális törvény (a továbbiakban 21/2003. sz. regionális törvény) 14., 15. és 16. cikkét. A Bizottság 2004. szeptember 22-én kelt levelében további információkat kért. 2005. január 24-én kelt levelükben az olasz hatóságok a határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2005. január 25-én kelt levelében megadott.

| (2) | Az olasz hatóságok 2005. január 26-án kelt levelükben közölték, hogy a 14. és a 15. cikkben említett támogatási programot az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (2) értelmében nyújtják az Európai Bizottság engedélyének megadásáig. |
| --- | --- |

(2)

Az olasz hatóságok 2005. január 26-án kelt levelükben közölték, hogy a 14. és a 15. cikkben említett támogatási programot az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (2) értelmében nyújtják az Európai Bizottság engedélyének megadásáig.

| (3) | A Bizottság 2005. március 29-én kelt levelében további információkat kért az olasz hatóságoktól. Az olasz hatóságok részére 2005. április 27-én megküldött felszólítást követően ez utóbbiak 2006. május 18-án és 2006. június 2-án kelt levelükben megadták a kért információkat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2005. március 29-én kelt levelében további információkat kért az olasz hatóságoktól. Az olasz hatóságok részére 2005. április 27-én megküldött felszólítást követően ez utóbbiak 2006. május 18-án és 2006. június 2-án kelt levelükben megadták a kért információkat.

| (4) | A Bizottság 2005. június 10-én kelt levelében további információkat kért. Az olasz hatóságok 2005. július 12-én és 2005. július 14-én kelt levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2005. június 10-én kelt levelében további információkat kért. Az olasz hatóságok 2005. július 12-én és 2005. július 14-én kelt levelükben válaszoltak.

| (5) | A Bizottság 2005. szeptember 6-án kelt levelében tájékoztatta Olaszországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése és az EGK-Szerződés 62. cikke értelmében a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos eljárás megindításáról szóló határozatáról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2005. szeptember 6-án kelt levelében tájékoztatta Olaszországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése és az EGK-Szerződés 62. cikke értelmében a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos eljárás megindításáról szóló határozatáról.

| (6) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) tették közzé. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) tették közzé. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (7) | A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott észrevételt. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott észrevételt.

| (8) | 2005. november 10-én kelt levelükben az olasz hatóságok kérték a Bizottságot az eljárásnak a C-475/2003 sz. ügyben a bírósági ítélet meghozataláig történő felfüggesztésére, amely ügy a termelési tevékenységet terhelő olasz regionális adónak (imposta regionale italiana sulle attività produttive, a továbbiakban: IRAP) a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (4) 33. cikkének (1) bekezdésével való összeegyeztethetőségére vonatkozik. A Bizottság 2005. október 18-i levelében elfogadta a kérést. A Bíróság ezt követően kimondta az IRAP 77/388/EK irányelv (5) 33. cikkének (1) bekezdésével való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(8)

2005. november 10-én kelt levelükben az olasz hatóságok kérték a Bizottságot az eljárásnak a C-475/2003 sz. ügyben a bírósági ítélet meghozataláig történő felfüggesztésére, amely ügy a termelési tevékenységet terhelő olasz regionális adónak (imposta regionale italiana sulle attività produttive, a továbbiakban: IRAP) a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (4) 33. cikkének (1) bekezdésével való összeegyeztethetőségére vonatkozik. A Bizottság 2005. október 18-i levelében elfogadta a kérést. A Bíróság ezt követően kimondta az IRAP 77/388/EK irányelv (5) 33. cikkének (1) bekezdésével való összeegyeztethetőségét.

| (9) | Az olasz hatóságok 2006. május 10-én kelt levelükben (A/33600) tájékoztatták a Bizottságot a 14. és 15. cikkben meghatározott intézkedések módosításáról, amely módosítás értelmében az intézkedéseket a „de minimis” rendeletnek megfelelően még a „Bizottság elutasító határozata esetén is” végre kell hajtani. |
| --- | --- |

(9)

Az olasz hatóságok 2006. május 10-én kelt levelükben (A/33600) tájékoztatták a Bizottságot a 14. és 15. cikkben meghatározott intézkedések módosításáról, amely módosítás értelmében az intézkedéseket a „de minimis” rendeletnek megfelelően még a „Bizottság elutasító határozata esetén is” végre kell hajtani.

II.   AZ INTÉZKEDÉS ISMERTETÉSE

a)   Az intézkedés jogalapja

| (10) | A 21/03. sz. regionális törvény 14., 15. és 16. cikke. |
| --- | --- |

(10)

A 21/03. sz. regionális törvény 14., 15. és 16. cikke.

b)   Az intézkedés célja

| (11) | Az olasz hatóságok véleménye szerint az intézkedés célja az új vállalkozások alapításának ösztönzése, illetve a Szicíliában és Olaszország más tartományaiban működő vállalkozások közötti űr mérséklése. |
| --- | --- |

(11)

Az olasz hatóságok véleménye szerint az intézkedés célja az új vállalkozások alapításának ösztönzése, illetve a Szicíliában és Olaszország más tartományaiban működő vállalkozások közötti űr mérséklése.

| (12) | A szóban forgó intézkedés célja továbbá az Európai Unió és a 1995. november 27.–28-i barcelonai euro-mediterrán miniszteri konferencia (barcelonai konferencia) zárónyilatkozatát aláíró országok közötti gazdasági integráció ösztönzése. |
| --- | --- |

(12)

A szóban forgó intézkedés célja továbbá az Európai Unió és a 1995. november 27.–28-i barcelonai euro-mediterrán miniszteri konferencia (barcelonai konferencia) zárónyilatkozatát aláíró országok közötti gazdasági integráció ösztönzése.

| (13) | Az intézkedés kétféle támogatásból áll: a 21/03. sz. regionális törvény 14. és 15. cikke bizonyos vállalkozások esetében az IRAP (termelési tevékenységet terhelő regionális adó) alóli mentességről rendelkezik, a 16. cikk pedig kimondja a Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Euro-Mediterrán Központjának létrehozását. |
| --- | --- |

(13)

Az intézkedés kétféle támogatásból áll: a 21/03. sz. regionális törvény 14. és 15. cikke bizonyos vállalkozások esetében az IRAP (termelési tevékenységet terhelő regionális adó) alóli mentességről rendelkezik, a 16. cikk pedig kimondja a Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Euro-Mediterrán Központjának létrehozását.

| (14) | A 14. és 15. cikk ötéves IRAP-mentességet ír elő a tevékenységüket a 2004. évtől megkezdő egyes új vállalkozások és bizonyos, már létező vállalkozások részére. |
| --- | --- |

(14)

A 14. és 15. cikk ötéves IRAP-mentességet ír elő a tevékenységüket a 2004. évtől megkezdő egyes új vállalkozások és bizonyos, már létező vállalkozások részére.

| (15) | Pontosabban: a 14. cikk öt egymást követő adóévre mondja ki az IRAP-mentességet (induló tevékenység esetében):






  a) | a tevékenységüket 2004-től megkezdő idegenforgalmi és vendéglátó-ipari vállalkozások, kisipari vállalkozások, a kulturális javak területén működő vállalkozások, mezőgazdasági–élelmiszeripari vállalkozások és informatikai vállalkozások esetében; |
| --- | --- | --- |

(15)

Pontosabban: a 14. cikk öt egymást követő adóévre mondja ki az IRAP-mentességet (induló tevékenység esetében):

a)

a tevékenységüket 2004-től megkezdő idegenforgalmi és vendéglátó-ipari vállalkozások, kisipari vállalkozások, a kulturális javak területén működő vállalkozások, mezőgazdasági–élelmiszeripari vállalkozások és informatikai vállalkozások esetében;

| b) | minden olyan ipari vállalkozás esetében, amely 2004-től kezdi meg tevékenységét és forgalma nem haladja meg a 10 millió eurót. |
| --- | --- |

b)

minden olyan ipari vállalkozás esetében, amely 2004-től kezdi meg tevékenységét és forgalma nem haladja meg a 10 millió eurót.

| (16) | Pontosabban: a 15. cikk öt egymást követő adóévben, a 2001–2003-as, hároméves időszakban bevallott adóalap átlaga feletti részre mondja ki az IRAP-mentességet az összes már működő vállalkozás esetében, de kizárja a vegyipari és petrokémiai ágazatot. |
| --- | --- |

(16)

Pontosabban: a 15. cikk öt egymást követő adóévben, a 2001–2003-as, hároméves időszakban bevallott adóalap átlaga feletti részre mondja ki az IRAP-mentességet az összes már működő vállalkozás esetében, de kizárja a vegyipari és petrokémiai ágazatot.

| (17) | Csak azok a vállalkozások részesülhetnek támogatásban, amelyeknek társasági székhelye, központi ügyvezetési helye és telephelye egyaránt Szicíliában van. |
| --- | --- |

(17)

Csak azok a vállalkozások részesülhetnek támogatásban, amelyeknek társasági székhelye, központi ügyvezetési helye és telephelye egyaránt Szicíliában van.

| (18) | A 16. cikk létrehozza a Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Euro-Mediterrán Központját, ahol hitelintézetek, ingatlanközvetítő társaságok, vagyonkezelő társaságok, biztosítótársaságok, a nemzetközi piacokon kizárólag az olasz állam területén kívül, nem olaszországi lakóhellyel rendelkezők számára felhasználható tőkét gyűjtő pénzügyi vállalkozások leány- vagy társvállalatai tevékenykednek. Ugyanebben a Központban nemzetközi kereskedelmi közvetítő és szolgáltató társaságok is működnek. A Központ felügyeleti szerve a Szicília tartomány elnöke által kinevezett bizottság, amely dönt a vállalkozások Központ keretén belüli működési engedélyének megadásáról és visszavonásáról. |
| --- | --- |

(18)

A 16. cikk létrehozza a Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Euro-Mediterrán Központját, ahol hitelintézetek, ingatlanközvetítő társaságok, vagyonkezelő társaságok, biztosítótársaságok, a nemzetközi piacokon kizárólag az olasz állam területén kívül, nem olaszországi lakóhellyel rendelkezők számára felhasználható tőkét gyűjtő pénzügyi vállalkozások leány- vagy társvállalatai tevékenykednek. Ugyanebben a Központban nemzetközi kereskedelmi közvetítő és szolgáltató társaságok is működnek. A Központ felügyeleti szerve a Szicília tartomány elnöke által kinevezett bizottság, amely dönt a vállalkozások Központ keretén belüli működési engedélyének megadásáról és visszavonásáról.

| (19) | A vállalkozásoknak juttatott előnyök a következők:






  a) | 50 %-os IRAP-csökkentés a Központ keretén belül termelt jövedelmekre; |
| --- | --- | --- |

(19)

A vállalkozásoknak juttatott előnyök a következők:

a)

50 %-os IRAP-csökkentés a Központ keretén belül termelt jövedelmekre;

| b) | a regionális koncessziós adók alóli mentesség; |
| --- | --- |

b)

a regionális koncessziós adók alóli mentesség;

| c) | rögzített mértékű illeték-, jelzálogjogbejegyzési-díj- és ingatlannyilvántartásbavételi-díj kedvezmény; |
| --- | --- |

c)

rögzített mértékű illeték-, jelzálogjogbejegyzési-díj- és ingatlannyilvántartásbavételi-díj kedvezmény;

| d) | a Szicíliában realizált bevételek után fizetendő olasz társasági adó alóli mentesség (6) a Központ keretén belül folytatott tevékenységek esetében. |
| --- | --- |

d)

a Szicíliában realizált bevételek után fizetendő olasz társasági adó alóli mentesség (6) a Központ keretén belül folytatott tevékenységek esetében.

| (20) | A támogatási program által meghatározott adókedvezmények kizárólag az 1995. november 27.–28-i barcelonai nyilatkozatot (7) aláíró harmadik országokkal folytatott műveletek esetén nyújthatók. |
| --- | --- |

(20)

A támogatási program által meghatározott adókedvezmények kizárólag az 1995. november 27.–28-i barcelonai nyilatkozatot (7) aláíró harmadik országokkal folytatott műveletek esetén nyújthatók.

| (21) | A Központ pontos szicíliai elhelyezkedését és a Központon belüli működési engedély megadásának feltételeit a végrehajtási jogszabályban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(21)

A Központ pontos szicíliai elhelyezkedését és a Központon belüli működési engedély megadásának feltételeit a végrehajtási jogszabályban kell rögzíteni.

| (22) | A szóban forgó intézkedések Szicília tartomány részéről történő elfogadása a szicíliai gyakorlat és a szicíliai tartományi alapokmány 36. és 38. cikkében meghatározott fiskális autonómia értelmében lehetséges. Az alapokmány alkotmány erejű. |
| --- | --- |

(22)

A szóban forgó intézkedések Szicília tartomány részéről történő elfogadása a szicíliai gyakorlat és a szicíliai tartományi alapokmány 36. és 38. cikkében meghatározott fiskális autonómia értelmében lehetséges. Az alapokmány alkotmány erejű.

c)   Az intézkedés eredménye

| (23) | Az olasz hatóságok úgy becsülik, hogy a fenti záradékok bevezetésével a 14. és a 15. cikk 2004. és 2009. között mintegy 170 millió euro (120 illetve 48 millió euro) értékben lesznek hatással a mérlegre. Az olasz hatóságok nem szolgáltatnak becslést a 16. cikk mérlegre gyakorolt hatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(23)

Az olasz hatóságok úgy becsülik, hogy a fenti záradékok bevezetésével a 14. és a 15. cikk 2004. és 2009. között mintegy 170 millió euro (120 illetve 48 millió euro) értékben lesznek hatással a mérlegre. Az olasz hatóságok nem szolgáltatnak becslést a 16. cikk mérlegre gyakorolt hatásával kapcsolatban.

d)   Az intézkedés időtartama

| (24) | A 21/2003. sz. regionális törvény 2003. december 30-án lépett hatályba, de a 14., 15. és 16. cikk rendelkezéseinek alkalmazása kifejezetten az Európai Bizottság engedélyétől függ. |
| --- | --- |

(24)

A 21/2003. sz. regionális törvény 2003. december 30-án lépett hatályba, de a 14., 15. és 16. cikk rendelkezéseinek alkalmazása kifejezetten az Európai Bizottság engedélyétől függ.

| (25) | Az olasz hatóságok 2005. január 26-án kelt levelükben közölték, hogy a 14. és 15. cikkben meghatározott támogatásokat az Európai Bizottság engedélyre vonatkozó határozatáig a „de minimis” rendelet értelmében fogják nyújtani. Ezt követően 2006. május 10-én kelt levelükben az olasz hatóságok közölték, hogy a 14. és 15. cikkben meghatározott támogatásokat a „de minimis” rendelet értelmében a „Bizottság elutasító határozata esetén is” nyújtani fogják. |
| --- | --- |

(25)

Az olasz hatóságok 2005. január 26-án kelt levelükben közölték, hogy a 14. és 15. cikkben meghatározott támogatásokat az Európai Bizottság engedélyre vonatkozó határozatáig a „de minimis” rendelet értelmében fogják nyújtani. Ezt követően 2006. május 10-én kelt levelükben az olasz hatóságok közölték, hogy a 14. és 15. cikkben meghatározott támogatásokat a „de minimis” rendelet értelmében a „Bizottság elutasító határozata esetén is” nyújtani fogják.

| (26) | A 14. cikkben szereplő intézkedést 2005-től kell alkalmazni. Az olasz hatóságok öt adóévre vállalták az alkalmazását. |
| --- | --- |

(26)

A 14. cikkben szereplő intézkedést 2005-től kell alkalmazni. Az olasz hatóságok öt adóévre vállalták az alkalmazását.

| (27) | A 15. cikkben szereplő intézkedést 2004-től 2009-ig, öt adóéven át kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(27)

A 15. cikkben szereplő intézkedést 2004-től 2009-ig, öt adóéven át kell alkalmazni.

| (28) | A 16. cikkben szereplő intézkedést az intézkedés hatálybalépésétől kell alkalmazni, egészen a barcelonai nyilatkozat szerinti szabadkereskedelmi terület tényleges létrehozását követő adóévig (2010). |
| --- | --- |

(28)

A 16. cikkben szereplő intézkedést az intézkedés hatálybalépésétől kell alkalmazni, egészen a barcelonai nyilatkozat szerinti szabadkereskedelmi terület tényleges létrehozását követő adóévig (2010).

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

a)   14. és 15. cikk: IRAP-mentesség

| (29) | A Bizottság 2005. szeptember 6-i levelében fenntartotta, hogy az bejelentésben szereplő támogatási program az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, mivel állami források felhasználásával jár, szelektív jellegű, címzettjei meghatározott ágazatok és/vagy vállalkozási kategóriák, továbbá mivel az adóteher mérséklésén keresztül pénzügyi előnyhöz juttat egyes vállalkozási kategóriákat, illetve befolyásolhatja a közösségi szintű kereskedelmet és a versenyt. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság 2005. szeptember 6-i levelében fenntartotta, hogy az bejelentésben szereplő támogatási program az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, mivel állami források felhasználásával jár, szelektív jellegű, címzettjei meghatározott ágazatok és/vagy vállalkozási kategóriák, továbbá mivel az adóteher mérséklésén keresztül pénzügyi előnyhöz juttat egyes vállalkozási kategóriákat, illetve befolyásolhatja a közösségi szintű kereskedelmet és a versenyt.

| (30) | Az eljárás megindításának érvei között szerepelnek a Bizottság aggályai a 21/2003. sz. regionális törvény 14., 15. és 16. cikkében szereplő támogatásoknak az egységes piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindításának érvei között szerepelnek a Bizottság aggályai a 21/2003. sz. regionális törvény 14., 15. és 16. cikkében szereplő támogatásoknak az egységes piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

| (31) | A Bizottság mindenek előtt megkérdőjelezte, hogy az intézkedés megfelel-e a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak (a továbbiakban: iránymutatások) (8). A bejelentés szerint az intézkedés valójában működési támogatást juttatna a fenti, 14. és 17. pontban meghatározott szicíliai vállalkozásoknak és az Euro-Mediterrán Központban működő pénzügyi és biztosítási szolgáltató vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság mindenek előtt megkérdőjelezte, hogy az intézkedés megfelel-e a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak (a továbbiakban: iránymutatások) (8). A bejelentés szerint az intézkedés valójában működési támogatást juttatna a fenti, 14. és 17. pontban meghatározott szicíliai vállalkozásoknak és az Euro-Mediterrán Központban működő pénzügyi és biztosítási szolgáltató vállalkozásoknak.

| (32) | Az iránymutatások 4.15. pontja értelmében működési támogatás akkor nyújtható, ha az a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és a jellege szempontjából igazolható, mértéke pedig az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos. E tekintetben a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az olasz hatóságoknak sikerült megindokolniuk a működési támogatás nyújtását és bizonyítaniuk az esetleges jelentős – számszerűsített – hátrányok létezését, illetve azt, hogy a támogatás indokolt a regionális fejlődéshez való hozzájárulása szempontjából. |
| --- | --- |

(32)

Az iránymutatások 4.15. pontja értelmében működési támogatás akkor nyújtható, ha az a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és a jellege szempontjából igazolható, mértéke pedig az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos. E tekintetben a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az olasz hatóságoknak sikerült megindokolniuk a működési támogatás nyújtását és bizonyítaniuk az esetleges jelentős – számszerűsített – hátrányok létezését, illetve azt, hogy a támogatás indokolt a regionális fejlődéshez való hozzájárulása szempontjából.

| (33) | A Bizottság megkérdőjelezte, hogy a 21/2003. sz. regionális törvény 14. és 15. cikkében szereplő működési támogatások összeegyeztethetőek a közös piaccal és új vállalkozások alapításához járulnak hozzá, illetve mérséklik a Szicíliában és az Olaszország más tartományaiban működő vállalkozások között meglévő űrt. A Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy az IRAP-mérséklés és (például a 15. cikk szerinti) kedvezményezettek közötti kapcsolat és az új vállalkozások létrehozása Szicíliában nem egyértelmű, és az olasz hatóságok semmilyen magyarázattal nem szolgáltak ebben a kérdésben. Valójában az, hogy az IRAP-csökkentés elméletileg növelheti az új vállalkozások számát, önmagában nem elegendő ahhoz, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek minősüljön. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság megkérdőjelezte, hogy a 21/2003. sz. regionális törvény 14. és 15. cikkében szereplő működési támogatások összeegyeztethetőek a közös piaccal és új vállalkozások alapításához járulnak hozzá, illetve mérséklik a Szicíliában és az Olaszország más tartományaiban működő vállalkozások között meglévő űrt. A Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy az IRAP-mérséklés és (például a 15. cikk szerinti) kedvezményezettek közötti kapcsolat és az új vállalkozások létrehozása Szicíliában nem egyértelmű, és az olasz hatóságok semmilyen magyarázattal nem szolgáltak ebben a kérdésben. Valójában az, hogy az IRAP-csökkentés elméletileg növelheti az új vállalkozások számát, önmagában nem elegendő ahhoz, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek minősüljön.

| (34) | A bejelentésben az olasz hatóságok azt állították, hogy a legfeljebb 10 millió eurós határ kellően alacsony annak biztosításához, hogy a 14. cikk ténylegesen csak a KKV-kra vonatkozzon. A Bizottság azt válaszolta, hogy a 14. cikk csak látszólag korlátozódik a KKV-kra, mivel nem veszi figyelembe az alkalmazottak számát, továbbá mindenek előtt annak tényét sem, hogy a kedvezményezett vállalkozás a KKV-kra vonatkozó iránymutatások (9) értelmében „kapcsolt” vagy „társult” vállalkozásnak minősül-e. Továbbá – még akkor is, ha az olasz hatóságok be is tudnák bizonyítani, hogy az iránymutatások értelmében kizárólag a KKV-k részesülhetnek az intézkedés előnyeiből – a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés működési támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(34)

A bejelentésben az olasz hatóságok azt állították, hogy a legfeljebb 10 millió eurós határ kellően alacsony annak biztosításához, hogy a 14. cikk ténylegesen csak a KKV-kra vonatkozzon. A Bizottság azt válaszolta, hogy a 14. cikk csak látszólag korlátozódik a KKV-kra, mivel nem veszi figyelembe az alkalmazottak számát, továbbá mindenek előtt annak tényét sem, hogy a kedvezményezett vállalkozás a KKV-kra vonatkozó iránymutatások (9) értelmében „kapcsolt” vagy „társult” vállalkozásnak minősül-e. Továbbá – még akkor is, ha az olasz hatóságok be is tudnák bizonyítani, hogy az iránymutatások értelmében kizárólag a KKV-k részesülhetnek az intézkedés előnyeiből – a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés működési támogatásnak minősül.

| (35) | Az olasz hatóságok továbbá azt állították, hogy a mikrovállalkozások túlsúlya magasabb finanszírozási költségeket és munkaerőigényt teremt; a munkaerőköltségek és a hitelekkel kapcsolatos költségek az IRAP alapjának nagy részét képezik, tehát ezzel a szicíliai vállalkozásokat sújtják. A Bizottság megjegyezte, hogy még akkor is, ha szicíliai gazdaság problémája a mikrovállalkozások túlsúlyában és annak következményeiben is rejlene, a mindenféle méretű vállalkozásokra irányuló, általános IRAP-csökkentés azt nem oldaná meg, mivel nem a mikrovállalkozásokra vonatkozik. Továbbá nem tűnik úgy, hogy a támogatás a Szicília elszigetelt jellegéből adódó problémák orvoslását célozná, mivel nem áll semmiféle kapcsolatban az elszigeteltségből adódó többletköltségekkel, mint például a szállítási költségekkel. A Bizottság számára például nem egyértelmű, hogy az idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatban, illetve a kulturális javak területén működő szicíliai vállalkozások különös hátrányt szenvednének szicíliai földrajzi helyzetük miatt (14. cikk). |
| --- | --- |

(35)

Az olasz hatóságok továbbá azt állították, hogy a mikrovállalkozások túlsúlya magasabb finanszírozási költségeket és munkaerőigényt teremt; a munkaerőköltségek és a hitelekkel kapcsolatos költségek az IRAP alapjának nagy részét képezik, tehát ezzel a szicíliai vállalkozásokat sújtják. A Bizottság megjegyezte, hogy még akkor is, ha szicíliai gazdaság problémája a mikrovállalkozások túlsúlyában és annak következményeiben is rejlene, a mindenféle méretű vállalkozásokra irányuló, általános IRAP-csökkentés azt nem oldaná meg, mivel nem a mikrovállalkozásokra vonatkozik. Továbbá nem tűnik úgy, hogy a támogatás a Szicília elszigetelt jellegéből adódó problémák orvoslását célozná, mivel nem áll semmiféle kapcsolatban az elszigeteltségből adódó többletköltségekkel, mint például a szállítási költségekkel. A Bizottság számára például nem egyértelmű, hogy az idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatban, illetve a kulturális javak területén működő szicíliai vállalkozások különös hátrányt szenvednének szicíliai földrajzi helyzetük miatt (14. cikk).

| (36) | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az olasz hatóságok által benyújtott dokumentáció nem tartalmaz elegendő információt annak biztosítékául, hogy a támogatás időben csökkenő mértékű lesz. A bemutatott példa alapján úgy tűnik, hogy az olasz hatóságok csökkenteni kívánják az IRAP-mentesség mértékét, de az önmagában nem garantálja, hogy a támogatás összege csökkenne. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az olasz hatóságok által benyújtott dokumentáció nem tartalmaz elegendő információt annak biztosítékául, hogy a támogatás időben csökkenő mértékű lesz. A bemutatott példa alapján úgy tűnik, hogy az olasz hatóságok csökkenteni kívánják az IRAP-mentesség mértékét, de az önmagában nem garantálja, hogy a támogatás összege csökkenne.

| (37) | Másrészt – mivel a 15. cikk mindenféle méretű vállalkozásnak támogatást nyújt, csak a 10 millió euro forgalom alatti és a 10-nél kevesebb alkalmazottal rendelkező, az ipari, informatikai, idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatban működő vállalkozásokat érintő adatokat használták fel – a Bizottság nem találja úgy, hogy ez bizonyítaná a szóban forgó intézkedés arányosságát. |
| --- | --- |

(37)

Másrészt – mivel a 15. cikk mindenféle méretű vállalkozásnak támogatást nyújt, csak a 10 millió euro forgalom alatti és a 10-nél kevesebb alkalmazottal rendelkező, az ipari, informatikai, idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatban működő vállalkozásokat érintő adatokat használták fel – a Bizottság nem találja úgy, hogy ez bizonyítaná a szóban forgó intézkedés arányosságát.

| (38) | A Bizottság azt állítja, hogy az intézkedés anyagi értelemben szelektívnek tűnik, mivel a 14. és 15. cikkben meghatározott adókedvezmények a lehetséges kedvezményezettek köréből számos vállalkozási kategóriát kizárnak (lásd 56. pont), és különösen az idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatnak, a kulturális javak, illetve a mezőgazdasági-élelmiszeripari és informatikai ágazatnak kedveznek. Másrészt úgy tűnik, hogy az intézkedés a 10 millió eurónál kevesebb forgalommal rendelkező – a meglévő és új – ipari vállalkozásoknak kedvez, kizárva a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozásokat. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság azt állítja, hogy az intézkedés anyagi értelemben szelektívnek tűnik, mivel a 14. és 15. cikkben meghatározott adókedvezmények a lehetséges kedvezményezettek köréből számos vállalkozási kategóriát kizárnak (lásd 56. pont), és különösen az idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatnak, a kulturális javak, illetve a mezőgazdasági-élelmiszeripari és informatikai ágazatnak kedveznek. Másrészt úgy tűnik, hogy az intézkedés a 10 millió eurónál kevesebb forgalommal rendelkező – a meglévő és új – ipari vállalkozásoknak kedvez, kizárva a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozásokat.

| (39) | Az olasz hatóságok nyilatkozataikban azt állították, hogy a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozások azért nem részesülhetnek a 15. cikkben biztosított előnyből, mert nem kell magas szállítási költségeket vállalniuk a régió elszigeteltsége miatt, illetve azért sem, mert az ezen ágazatban működő társaságok száma igen alacsony. Mindazonáltal a Bizottság nem véli úgy, hogy az intézkedésből részesülő összes ágazatbeli vállalkozásnak magas szállítási költségekkel kellene szembenéznie; továbbá a kedvezményezettek száma egyáltalán nem befolyásolja egy támogatási intézkedés jellegét. |
| --- | --- |

(39)

Az olasz hatóságok nyilatkozataikban azt állították, hogy a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozások azért nem részesülhetnek a 15. cikkben biztosított előnyből, mert nem kell magas szállítási költségeket vállalniuk a régió elszigeteltsége miatt, illetve azért sem, mert az ezen ágazatban működő társaságok száma igen alacsony. Mindazonáltal a Bizottság nem véli úgy, hogy az intézkedésből részesülő összes ágazatbeli vállalkozásnak magas szállítási költségekkel kellene szembenéznie; továbbá a kedvezményezettek száma egyáltalán nem befolyásolja egy támogatási intézkedés jellegét.

| (40) | Végül, a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés hátrányosan megkülönbözteti a „nem szicíliai” vállalkozásokat a „szicíliai” vállalkozásokkal szemben, mivel megakadályozza, hogy más tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozások is részesüljenek a támogatásból. A Bizottságnak úgy tűnik, hogy semmilyen objektív érv nem indokolja az olasz hatóságok e döntését, ezért a támogatási program e rendelkezése a Szerződés 43. cikkével ellentétes. A Bizottság ugyanebből az indokból úgy véli, hogy az intézkedés nem lehet összeegyeztethető a közös piaccal (10). A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy az intézkedés szelektív előnyhöz juttatja a szicíliai vállalkozásokat, mivel csak azon adóalany vállalkozások részesülhetnek támogatásban, amelyeknek társasági székhelye, központi ügyvezetési helye és telephelye egyaránt Szicíliában van. Úgy tűnik tehát, hogy nem az összes Szicíliában termelő vagy kereskedelmi tevékenységet végző, illetve az e tevékenységükkel kapcsolatban IRAP-alany vállalkozásokról van szó. Az olasz hatóságok e tekintetben semmilyen indokot nem szolgáltattak a levélváltás során. |
| --- | --- |

(40)

Végül, a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés hátrányosan megkülönbözteti a „nem szicíliai” vállalkozásokat a „szicíliai” vállalkozásokkal szemben, mivel megakadályozza, hogy más tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozások is részesüljenek a támogatásból. A Bizottságnak úgy tűnik, hogy semmilyen objektív érv nem indokolja az olasz hatóságok e döntését, ezért a támogatási program e rendelkezése a Szerződés 43. cikkével ellentétes. A Bizottság ugyanebből az indokból úgy véli, hogy az intézkedés nem lehet összeegyeztethető a közös piaccal (10). A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy az intézkedés szelektív előnyhöz juttatja a szicíliai vállalkozásokat, mivel csak azon adóalany vállalkozások részesülhetnek támogatásban, amelyeknek társasági székhelye, központi ügyvezetési helye és telephelye egyaránt Szicíliában van. Úgy tűnik tehát, hogy nem az összes Szicíliában termelő vagy kereskedelmi tevékenységet végző, illetve az e tevékenységükkel kapcsolatban IRAP-alany vállalkozásokról van szó. Az olasz hatóságok e tekintetben semmilyen indokot nem szolgáltattak a levélváltás során.

b)   16. cikk

| (41) | A Bizottság mindenek előtt azt állította, hogy az olasz hatóságok nyilatkozataikban nem tették egyértelművé, hogy milyen okoknál fogva vélik úgy, hogy a Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Euro-Mediterrán Központjának megalapításához nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérésének megfelel. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság mindenek előtt azt állította, hogy az olasz hatóságok nyilatkozataikban nem tették egyértelművé, hogy milyen okoknál fogva vélik úgy, hogy a Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Euro-Mediterrán Központjának megalapításához nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérésének megfelel.

| (42) | Az olasz hatóságok leveleikben megerősítették, hogy a szóban forgó intézkedés működési támogatásnak minősül. A Bizottság azt állította, hogy a pénzügyi ágazatban a támogatással előidézett versenytorzulás nagyon széleskörű lehet és a pénzügyi tevékenységek nem járulnak hozzá jelentős mértékben a regionális hátrányok megoldásához a 87. cikk (3) bekezdése a) pontjában szereplő eltérés értelmében, amint azt a Bizottság az állami támogatás szabályainak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (11) szóló közleménye és az azt követő, számos határozata is megesősítette. A Bizottság kijelentette, hogy a fent említett bizottsági közlemény egyértelműen kimondja: ahhoz, hogy a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintse az egyes területek gazdasági fejlődésének előmozdítására szánt állami támogatást, annak az „elérni szándékozott célokkal arányban kell lennie, és azokra kell irányulnia”. E feltétel alapján nem valószínű, hogy az „offshore” tevékenységeket és a helyi gazdaságra nem, vagy csekély hatással bíró tevékenységeket összeegyeztethető állami támogatásként engedélyeznék. A Bizottság ezért megkérdőjelezte a támogatás mértéke és az ellensúlyozni kívánt hátrány arányosságának tényét. |
| --- | --- |

(42)

Az olasz hatóságok leveleikben megerősítették, hogy a szóban forgó intézkedés működési támogatásnak minősül. A Bizottság azt állította, hogy a pénzügyi ágazatban a támogatással előidézett versenytorzulás nagyon széleskörű lehet és a pénzügyi tevékenységek nem járulnak hozzá jelentős mértékben a regionális hátrányok megoldásához a 87. cikk (3) bekezdése a) pontjában szereplő eltérés értelmében, amint azt a Bizottság az állami támogatás szabályainak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (11) szóló közleménye és az azt követő, számos határozata is megesősítette. A Bizottság kijelentette, hogy a fent említett bizottsági közlemény egyértelműen kimondja: ahhoz, hogy a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintse az egyes területek gazdasági fejlődésének előmozdítására szánt állami támogatást, annak az „elérni szándékozott célokkal arányban kell lennie, és azokra kell irányulnia”. E feltétel alapján nem valószínű, hogy az „offshore” tevékenységeket és a helyi gazdaságra nem, vagy csekély hatással bíró tevékenységeket összeegyeztethető állami támogatásként engedélyeznék. A Bizottság ezért megkérdőjelezte a támogatás mértéke és az ellensúlyozni kívánt hátrány arányosságának tényét.

| (43) | Végül a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a 16. cikkben előírt intézkedés a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek lenne tekinthető. |
| --- | --- |

(43)

Végül a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a 16. cikkben előírt intézkedés a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek lenne tekinthető.

| (44) | Valójában az olasz hatóságoknak a szóban forgó támogatás alátámasztására vonatkozó fő érve az volt, hogy az intézkedés a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében közös európai érdeket szolgál, mivel a 16. cikk az 1991. január 9-i, Friuli-Venezia Giulia megye, Belluno tartomány és a szomszédos területek gazdasági tevékenységének és nemzetközi együttműködésének fejlesztésére vonatkozó szabályokról szóló 19. sz. törvény azonos előírásának mintájára készült, amely létrehozta a Trieszti Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Központját, amelyet a Bizottság – miután azt az 1995. évi határozatában a EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában szereplő eltérés értelmében (12) engedélyezte – 2003-ban összeegyeztethetetlennek minősített. Ennek kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy első határozatában a Trieszti Pénzügyi Központ támogatása a közös piaccal a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott eltérés – azaz a jelenlegi 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja – értelmében volt összeegyeztethető, nem pedig a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott eltérés (13) értelmében. |
| --- | --- |

(44)

Valójában az olasz hatóságoknak a szóban forgó támogatás alátámasztására vonatkozó fő érve az volt, hogy az intézkedés a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében közös európai érdeket szolgál, mivel a 16. cikk az 1991. január 9-i, Friuli-Venezia Giulia megye, Belluno tartomány és a szomszédos területek gazdasági tevékenységének és nemzetközi együttműködésének fejlesztésére vonatkozó szabályokról szóló 19. sz. törvény azonos előírásának mintájára készült, amely létrehozta a Trieszti Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Központját, amelyet a Bizottság – miután azt az 1995. évi határozatában a EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában szereplő eltérés értelmében (12) engedélyezte – 2003-ban összeegyeztethetetlennek minősített. Ennek kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy első határozatában a Trieszti Pénzügyi Központ támogatása a közös piaccal a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott eltérés – azaz a jelenlegi 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja – értelmében volt összeegyeztethető, nem pedig a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott eltérés (13) értelmében.

| (45) | Az olasz hatóságok az állították, hogy a Bizottság előző összeegyeztethetőségi határozata újbóli alkalmazását az indokolja, hogy Szicília a Szerződés 87. cikk (3) bekezdése a) pontja értelmében állami támogatásra jogosult, illetve az, hogy ebben az esetben az európai tőkepiac nem integrálódott az afrikai tőkepiaccal, és ezen integráció előmozdítása a barcelonai nyilatkozatnak megfelelően, jelentős európai célkitűzésnek minősül. |
| --- | --- |

(45)

Az olasz hatóságok az állították, hogy a Bizottság előző összeegyeztethetőségi határozata újbóli alkalmazását az indokolja, hogy Szicília a Szerződés 87. cikk (3) bekezdése a) pontja értelmében állami támogatásra jogosult, illetve az, hogy ebben az esetben az európai tőkepiac nem integrálódott az afrikai tőkepiaccal, és ezen integráció előmozdítása a barcelonai nyilatkozatnak megfelelően, jelentős európai célkitűzésnek minősül.

| (46) | A Bizottság megjegyezte, hogy minden esetet egyenként kell megvizsgálni, figyelembe véve a látszólag hasonló támogatások egyes – mindenesetre esetlegesen lényeges – jellemzőit, illetve a gazdasági hátteret. E tekintetben a Bizottság például hangsúlyozta, hogy (a támogatás ötéves időtartama alatt) a Trieszti Pénzügyi Központ létrehozásakor megállapították a teljes támogatási összeg felső határát és a Központ által a vállalkozások részére nyújtott kölcsön teljes összege is korlátozott volt. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság megjegyezte, hogy minden esetet egyenként kell megvizsgálni, figyelembe véve a látszólag hasonló támogatások egyes – mindenesetre esetlegesen lényeges – jellemzőit, illetve a gazdasági hátteret. E tekintetben a Bizottság például hangsúlyozta, hogy (a támogatás ötéves időtartama alatt) a Trieszti Pénzügyi Központ létrehozásakor megállapították a teljes támogatási összeg felső határát és a Központ által a vállalkozások részére nyújtott kölcsön teljes összege is korlátozott volt.

| (47) | Továbbá a Bizottság véleménye szerint a trieszti esettel kapcsolatos, 2003-as megfontolások ebben az esetben is érvényesek a következő okok miatt:






  a) | a Trieszt esetében hozott határozat újbóli alkalmazását indokoló egyik legfontosabb érv az, hogy ez a fajta intézkedés működési támogatásnak minősül, amelyet a Bizottság csak kivételesen engedélyezett a rendkívüli elbánást igénylő tevékenységi ágazatokban. A pénzügyi ágazatban nem ez a helyzet, és a Bizottság kifejtette azon véleményét, hogy jelen pillanatban a pénzügyi piaci szereplők támogatása ezen ágazat súlyos torzulását eredményezheti; |
| --- | --- | --- |

(47)

Továbbá a Bizottság véleménye szerint a trieszti esettel kapcsolatos, 2003-as megfontolások ebben az esetben is érvényesek a következő okok miatt:

a)

a Trieszt esetében hozott határozat újbóli alkalmazását indokoló egyik legfontosabb érv az, hogy ez a fajta intézkedés működési támogatásnak minősül, amelyet a Bizottság csak kivételesen engedélyezett a rendkívüli elbánást igénylő tevékenységi ágazatokban. A pénzügyi ágazatban nem ez a helyzet, és a Bizottság kifejtette azon véleményét, hogy jelen pillanatban a pénzügyi piaci szereplők támogatása ezen ágazat súlyos torzulását eredményezheti;

| b) | a Trieszt esetében hozott határozat újbóli alkalmazását indokoló másik érv az a tény, hogy az állami támogatási szabályozás fényében elvégzett értékelés szerint a Bizottság figyelembe veheti többek között a versenyre gyakorolt azon negatív hatásokat, amelyeket a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódex (14) megfogalmazása során felmerültek. Ekkor kiderült, hogy a nemzetközi szintű, mozgó tevékenységekkel kapcsolatos fiskális ösztönzők – mint pl. pénzügyi, biztosítási ösztönzők, a csoporton belüli szolgáltatások stb. – negatív hatással lehetnek más tagállamokra, különösen amennyiben adókijátszási lehetőséget nyújtanak. A kódexben szereplő feltételek alapján károsnak minősülő trieszti támogatás magában rejthette ezt a veszélyt. A Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok a trieszti támogatással kapcsolatos megfelelő intézkedéseket illetően korábban tett észrevételeikben megemlítették a „magatartási kódex”-csoport 2002. március 19-i értekezletét, amely során Olaszország megállapította, hogy a Központot egy bizonyos, a magatartási kódexen végzett munkaprogrammal összeegyeztethető időn belül teljesen megszüntetik. |
| --- | --- |

b)

a Trieszt esetében hozott határozat újbóli alkalmazását indokoló másik érv az a tény, hogy az állami támogatási szabályozás fényében elvégzett értékelés szerint a Bizottság figyelembe veheti többek között a versenyre gyakorolt azon negatív hatásokat, amelyeket a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódex (14) megfogalmazása során felmerültek. Ekkor kiderült, hogy a nemzetközi szintű, mozgó tevékenységekkel kapcsolatos fiskális ösztönzők – mint pl. pénzügyi, biztosítási ösztönzők, a csoporton belüli szolgáltatások stb. – negatív hatással lehetnek más tagállamokra, különösen amennyiben adókijátszási lehetőséget nyújtanak. A kódexben szereplő feltételek alapján károsnak minősülő trieszti támogatás magában rejthette ezt a veszélyt. A Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok a trieszti támogatással kapcsolatos megfelelő intézkedéseket illetően korábban tett észrevételeikben megemlítették a „magatartási kódex”-csoport 2002. március 19-i értekezletét, amely során Olaszország megállapította, hogy a Központot egy bizonyos, a magatartási kódexen végzett munkaprogrammal összeegyeztethető időn belül teljesen megszüntetik.

| (48) | Végül, miután hangsúlyozta, hogy a barcelonai nyilatkozatot aláíró két ország – Ciprus és Málta – már az Európai Unió tagja volt ezen intézkedés bejelentése pillanatában, a Bizottság úgy vélte, hogy a Központban működő vállalkozások beruházásaiból részesülő országok helyzete sok tekintetben eltérne a kelet-európai országokban 1995-ben fennálló helyzettől. Különösen az átmenet sajátos problémái sok barcelonai nyilatkozatot aláíró országot soha nem, illetve csak a múltban érintették (például Törökország és Izrael egyértelműen szabad piacgazdasággal rendelkeznek) és az átmeneti időszak véget ért (például Algériában). |
| --- | --- |

(48)

Végül, miután hangsúlyozta, hogy a barcelonai nyilatkozatot aláíró két ország – Ciprus és Málta – már az Európai Unió tagja volt ezen intézkedés bejelentése pillanatában, a Bizottság úgy vélte, hogy a Központban működő vállalkozások beruházásaiból részesülő országok helyzete sok tekintetben eltérne a kelet-európai országokban 1995-ben fennálló helyzettől. Különösen az átmenet sajátos problémái sok barcelonai nyilatkozatot aláíró országot soha nem, illetve csak a múltban érintették (például Törökország és Izrael egyértelműen szabad piacgazdasággal rendelkeznek) és az átmeneti időszak véget ért (például Algériában).

| (49) | Ezért a Bizottság kétli, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott eltérés a 16. cikk esetében alkalmazható lenne. |
| --- | --- |

(49)

Ezért a Bizottság kétli, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott eltérés a 16. cikk esetében alkalmazható lenne.

| (50) | A Bizottság ezért kifejtette, hogy szükségesnek tartja a kérdés alaposabb vizsgálatát, amelynek tartalmaznia kell az érdekelt harmadik felek által megfogalmazott esetleges észrevételeket. A Bizottság csak az érdekelt harmadik felek észrevételeinek figyelembevételét követően képes dönteni abban, hogy az olasz hatóságok által javasolt intézkedés nem befolyásolja-e hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság ezért kifejtette, hogy szükségesnek tartja a kérdés alaposabb vizsgálatát, amelynek tartalmaznia kell az érdekelt harmadik felek által megfogalmazott esetleges észrevételeket. A Bizottság csak az érdekelt harmadik felek észrevételeinek figyelembevételét követően képes dönteni abban, hogy az olasz hatóságok által javasolt intézkedés nem befolyásolja-e hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

IV.   AZ OLASZORSZÁG ÁLTAL MEGKÜLDÖTT ÉSZREVÉTELEK

| (51) | A Bizottsághoz a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kétségek tisztázása érdekében nem érkeztek észrevételek sem az olasz hatóságok, sem az érdekelt harmadik felek részéről. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottsághoz a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kétségek tisztázása érdekében nem érkeztek észrevételek sem az olasz hatóságok, sem az érdekelt harmadik felek részéről.

V.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

V.1.   Jogszerűség

| (52) | A támogatási program felfüggesztési záradékkal való bejelentésekor, illetve a bizottsági engedélyről szóló döntésig a 14. és a 15. cikk „de minimis” rendelet alapján való nyújtásakor az olasz hatóságok megfeleltek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárási követelményeknek. |
| --- | --- |

(52)

A támogatási program felfüggesztési záradékkal való bejelentésekor, illetve a bizottsági engedélyről szóló döntésig a 14. és a 15. cikk „de minimis” rendelet alapján való nyújtásakor az olasz hatóságok megfeleltek az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárási követelményeknek.

V.2.   A rendszer állami támogatás jellege

| (53) | A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősül, a következő okoknál fogva: |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősül, a következő okoknál fogva:

| (54) | Az intézkedés állami forrásokat von be a szicíliai régió esetében az adóbevételtől való elesés formájában, a kedvezményezetteknek juttatott adócsökkentéssel egyenlő mértékben. |
| --- | --- |

(54)

Az intézkedés állami forrásokat von be a szicíliai régió esetében az adóbevételtől való elesés formájában, a kedvezményezetteknek juttatott adócsökkentéssel egyenlő mértékben.

| (55) | Az intézkedés a tényleges adóteher mérséklésével gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket, amely a csökkent mértékű adóteherrel pénzügyi előnyt hoz létre, amelyből a vállalkozások már a csökkentés alkalmazásának évében részesülnek. |
| --- | --- |

(55)

Az intézkedés a tényleges adóteher mérséklésével gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket, amely a csökkent mértékű adóteherrel pénzügyi előnyt hoz létre, amelyből a vállalkozások már a csökkentés alkalmazásának évében részesülnek.

—   14. és 15. cikk

| (56) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 14. és 15. cikket együttesen kell megvizsgálni, mivel azonos előnyt juttatnak eltérő kedvezményezett-kategóriáknak. A két cikk együttes rendelkezésében a lehetséges kedvezményezettek köréből számos vállalkozás-kategóriát kizár:






  a) | a 10 millió eurónál magasabb forgalommal rendelkező, a 14. cikk (1) bekezdésétől eltérő bármely ágazatban (vagy az idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatban, a kulturális javak területén, a mezőgazdasági-élelmiszeripari, informatikai és kisipari vállalkozások ágazatában) tevékenykedő új vállalkozásokat; |
| --- | --- | --- |

(56)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 14. és 15. cikket együttesen kell megvizsgálni, mivel azonos előnyt juttatnak eltérő kedvezményezett-kategóriáknak. A két cikk együttes rendelkezésében a lehetséges kedvezményezettek köréből számos vállalkozás-kategóriát kizár:

a)

a 10 millió eurónál magasabb forgalommal rendelkező, a 14. cikk (1) bekezdésétől eltérő bármely ágazatban (vagy az idegenforgalmi és vendéglátó-ipari ágazatban, a kulturális javak területén, a mezőgazdasági-élelmiszeripari, informatikai és kisipari vállalkozások ágazatában) tevékenykedő új vállalkozásokat;

| b) | a 10 millió eurónál alacsonyabb forgalommal rendelkező, a 14. cikk (2) bekezdésétől eltérő bármely ágazatban (vagy az ipari ágazatban) tevékenykedő új vállalkozásokat; lényegében a mezőgazdasági és a szolgáltató ágazatról van szó; |
| --- | --- |

b)

a 10 millió eurónál alacsonyabb forgalommal rendelkező, a 14. cikk (2) bekezdésétől eltérő bármely ágazatban (vagy az ipari ágazatban) tevékenykedő új vállalkozásokat; lényegében a mezőgazdasági és a szolgáltató ágazatról van szó;

| c) | a vegyipari és petrokémiai ágazatban (15. cikk) tevékenykedő, már létező vállalkozásokat; |
| --- | --- |

c)

a vegyipari és petrokémiai ágazatban (15. cikk) tevékenykedő, már létező vállalkozásokat;

| (57) | Ezért az intézkedés elsősorban néhány olyan termelési ágazatot részesít előnyben – különös tekintettel a idegenforgalmi és a vendéglátó-ipari ágazatra – a kulturális javak területére, a mezőgazdasági–élelmiszeripari, informatikai és kisipari vállalkozások ágazatára, amelyekben minden vállalkozás élhet egy ötéves IRAP-mentesség lehetőségével. Másodsorban úgy tűnik, hogy az intézkedés előnyben részesíti a már meglévő és új, 10 millió eurónál alacsonyabb forgalommal rendelkező ipari vállalkozásokat, és kizárja a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozásokat. |
| --- | --- |

(57)

Ezért az intézkedés elsősorban néhány olyan termelési ágazatot részesít előnyben – különös tekintettel a idegenforgalmi és a vendéglátó-ipari ágazatra – a kulturális javak területére, a mezőgazdasági–élelmiszeripari, informatikai és kisipari vállalkozások ágazatára, amelyekben minden vállalkozás élhet egy ötéves IRAP-mentesség lehetőségével. Másodsorban úgy tűnik, hogy az intézkedés előnyben részesíti a már meglévő és új, 10 millió eurónál alacsonyabb forgalommal rendelkező ipari vállalkozásokat, és kizárja a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozásokat.

| (58) | Még akkor is, ha az olasz hatóságok bebizonyítják, hogy – a vegyipari és petrokémiai ágazat kivételével – az ipari ágazatban nem léteznek 10 millió eurónál magasabb forgalommal rendelkező vállalkozások, az ítélkezési gyakorlatból (15) eredő következetes alapján a vizsgált intézkedés szelektív intézkedésnek minősül, amely a fent említett termelési ágazatot részesíti előnyben, mivel az ötéves IRAP-mentesség nem vonatkozik az ipari ágazattól eltérő ágazatban működő vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(58)

Még akkor is, ha az olasz hatóságok bebizonyítják, hogy – a vegyipari és petrokémiai ágazat kivételével – az ipari ágazatban nem léteznek 10 millió eurónál magasabb forgalommal rendelkező vállalkozások, az ítélkezési gyakorlatból (15) eredő következetes alapján a vizsgált intézkedés szelektív intézkedésnek minősül, amely a fent említett termelési ágazatot részesíti előnyben, mivel az ötéves IRAP-mentesség nem vonatkozik az ipari ágazattól eltérő ágazatban működő vállalkozásokra.

| (59) | Végül, úgy tűnik, hogy az intézkedés szelektív előnyt nyújt a szicíliai vállalkozásoknak, mivel csak azon adóalany vállalkozások részesülhetnek támogatásban, amelyeknek társasági székhelye, központi ügyvezetési helye és telephelye egyaránt Szicíliában van. Úgy tűnik tehát, hogy nem áll fenn annak esete, hogy minden, Szicíliában termelő vagy kereskedelmi tevékenységet végző, e tevékenységgel kapcsolatban IRAP-alany vállalkozásról lenne szó. |
| --- | --- |

(59)

Végül, úgy tűnik, hogy az intézkedés szelektív előnyt nyújt a szicíliai vállalkozásoknak, mivel csak azon adóalany vállalkozások részesülhetnek támogatásban, amelyeknek társasági székhelye, központi ügyvezetési helye és telephelye egyaránt Szicíliában van. Úgy tűnik tehát, hogy nem áll fenn annak esete, hogy minden, Szicíliában termelő vagy kereskedelmi tevékenységet végző, e tevékenységgel kapcsolatban IRAP-alany vállalkozásról lenne szó.

—   16. cikk, Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Euro-Mediterrán Központja

| (60) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 16. cikk szelektív előnyt nyújt, mivel csak néhány vállalkozásra vonatkozik. Valójában csak azon biztosító- és pénzügyi vállalkozásoknak nyújt előnyt, amelyek a központban történő működéshez engedéllyel rendelkeznek. Ezért az intézkedés kizárja azokat a vállalatokat, amelyek abból a célból gyűjtenek tőkét a nemzetközi piacokon, hogy azt a 7. oldal lábjegyzetében feltüntetett országokban fektessék be, amely országokkal e tevékenységek nem jöttek volna létre a Központ keretében. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 16. cikk szelektív előnyt nyújt, mivel csak néhány vállalkozásra vonatkozik. Valójában csak azon biztosító- és pénzügyi vállalkozásoknak nyújt előnyt, amelyek a központban történő működéshez engedéllyel rendelkeznek. Ezért az intézkedés kizárja azokat a vállalatokat, amelyek abból a célból gyűjtenek tőkét a nemzetközi piacokon, hogy azt a 7. oldal lábjegyzetében feltüntetett országokban fektessék be, amely országokkal e tevékenységek nem jöttek volna létre a Központ keretében.

| (61) | Az intézkedés továbbá azért is szelektív, mivel kizárja az Olaszországban beruházó biztosító- és pénzügyi vállalkozásokat, illetve a 7. oldal lábjegyzetének teljes körű felsorolásában nem szereplő országokat. |
| --- | --- |

(61)

Az intézkedés továbbá azért is szelektív, mivel kizárja az Olaszországban beruházó biztosító- és pénzügyi vállalkozásokat, illetve a 7. oldal lábjegyzetének teljes körű felsorolásában nem szereplő országokat.

| (62) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(62)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt intézkedés szelektív.

| (63) | Az ítélkezési gyakorlat (16) egyik következetese szerint ahhoz, hogy egy intézkedés a versenytorzító hatású legyen, elegendő, hogy a támogatás címzettje a verseny számára nyitott piacokon más vállalkozásokkal versenyezzen. |
| --- | --- |

(63)

Az ítélkezési gyakorlat (16) egyik következetese szerint ahhoz, hogy egy intézkedés a versenytorzító hatású legyen, elegendő, hogy a támogatás címzettje a verseny számára nyitott piacokon más vállalkozásokkal versenyezzen.

| (64) | A Bizottság úgy véli, hogy a 14. és 15. cikk szerinti intézkedések torzítják a versenyt és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a kedvezményezettek esetében olyan terhet enyhítenek, amelyet egyébként vállalniuk kellene. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság úgy véli, hogy a 14. és 15. cikk szerinti intézkedések torzítják a versenyt és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a kedvezményezettek esetében olyan terhet enyhítenek, amelyet egyébként vállalniuk kellene.

| (65) | Ebben az esetben a kedvezményezettek főként az ipari ágazatban működő, bármekkora vállalkozások, a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozások kivételével. Mivel ezek a vállalkozások a verseny számára nyitott piacokon más vállalkozásokkal versenyeznek, az ítélkezési gyakorlat következetese értelmében az IRAP-mentesség potenciálisan torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(65)

Ebben az esetben a kedvezményezettek főként az ipari ágazatban működő, bármekkora vállalkozások, a vegyipari és petrokémiai ágazatban működő vállalkozások kivételével. Mivel ezek a vállalkozások a verseny számára nyitott piacokon más vállalkozásokkal versenyeznek, az ítélkezési gyakorlat következetese értelmében az IRAP-mentesség potenciálisan torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (66) | Hasonlóképpen, a Bizottság úgy véli, hogy a 16. cikkben szereplő intézkedés torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Valójában – a tevékenységeik természeténél fogva – a pénzügyi vállalkozások, a biztosítótársaságok, az ingatlanközvetítő társaságok és a vagyonkezelő társaságok európai szinten versenyeznek más vállalkozásokkal. |
| --- | --- |

(66)

Hasonlóképpen, a Bizottság úgy véli, hogy a 16. cikkben szereplő intézkedés torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Valójában – a tevékenységeik természeténél fogva – a pénzügyi vállalkozások, a biztosítótársaságok, az ingatlanközvetítő társaságok és a vagyonkezelő társaságok európai szinten versenyeznek más vállalkozásokkal.

| (67) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt program állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(67)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt program állami támogatásnak minősül.

V.3.   Összeegyeztethetőség

| (68) | Mivel az intézkedés a 87. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, értékelni kell annak összeegyeztethetőségét a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések tekintetében. A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérések, amelyek a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokra, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság bizonyos területeinek nyújtott támogatásokra vonatkoznak, nem alkalmazhatók ebben az esetben. Az intézkedés nem tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott, közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek és az olasz gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését sem szolgálja. Az intézkedés esetében a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott eltérés sem alkalmazható, amely értelmében az egyes tevékenységek, vagy régiók fejlesztését megkönnyíteni kívánó támogatások csak akkor engedélyezhetők, ha nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Végül a támogatásnak nem célja a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítása. |
| --- | --- |

(68)

Mivel az intézkedés a 87. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, értékelni kell annak összeegyeztethetőségét a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések tekintetében. A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérések, amelyek a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokra, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság bizonyos területeinek nyújtott támogatásokra vonatkoznak, nem alkalmazhatók ebben az esetben. Az intézkedés nem tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott, közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek és az olasz gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését sem szolgálja. Az intézkedés esetében a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott eltérés sem alkalmazható, amely értelmében az egyes tevékenységek, vagy régiók fejlesztését megkönnyíteni kívánó támogatások csak akkor engedélyezhetők, ha nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Végül a támogatásnak nem célja a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítása.

| (69) | A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében azon támogatások engedélyezettek, amelyeket olyan térségek fejlesztésére szánnak, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Szicília olyan térség, amelyre érvényes ezen eltérés. |
| --- | --- |

(69)

A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében azon támogatások engedélyezettek, amelyeket olyan térségek fejlesztésére szánnak, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Szicília olyan térség, amelyre érvényes ezen eltérés.

| (70) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtette a 29–50. pontokban összefoglalt kételyeit, amelyek miatt megkérdőjelezte, hogy az intézkedés esetében alkalmazható-e a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés. Továbbá a Bizottság kizárja, hogy a 21/2003. sz. regionális törvény 16. cikkében meghatározott intézkedésre vonatkozhat a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott eltérés, amely értelmében olyan támogatások engedélyezhetők, amelyeket valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy az olasz gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtanak. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtette a 29–50. pontokban összefoglalt kételyeit, amelyek miatt megkérdőjelezte, hogy az intézkedés esetében alkalmazható-e a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés. Továbbá a Bizottság kizárja, hogy a 21/2003. sz. regionális törvény 16. cikkében meghatározott intézkedésre vonatkozhat a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott eltérés, amely értelmében olyan támogatások engedélyezhetők, amelyeket valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy az olasz gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtanak.

| (71) | A Bizottság az Olaszország és az érdekelt harmadik felek részéről küldött észrevételek hiányában csak azt tudja megállapítani, hogy e kételyei beigazolódtak. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság az Olaszország és az érdekelt harmadik felek részéről küldött észrevételek hiányában csak azt tudja megállapítani, hogy e kételyei beigazolódtak.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (72) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Olaszország által bejelentett, a fenti, 10–28. pontban leírt intézkedés nem egyeztethető össze a közös piaccal, az intézkedés esetében az EK-szerződésben meghatározott egyetlen eltérés sem alkalmazható, tehát azt meg kell tiltani. Az olasz hatóságok szerint a támogatást mindezidáig nem nyújtották, tehát nem kell visszatéríteni, |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Olaszország által bejelentett, a fenti, 10–28. pontban leírt intézkedés nem egyeztethető össze a közös piaccal, az intézkedés esetében az EK-szerződésben meghatározott egyetlen eltérés sem alkalmazható, tehát azt meg kell tiltani. Az olasz hatóságok szerint a támogatást mindezidáig nem nyújtották, tehát nem kell visszatéríteni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Olaszország által a 21/2003. sz. regionális törvény 14., 15. és 16. cikke alkalmazásával nyújtani kívánt támogatás állami támogatásnak minősül.

Az első bekezdésben meghatározott támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal és ezért nem nyújtható.

2. cikk

Az Olasz Köztársaság az e határozatról való értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében tett intézkedésekről.

3. cikk

E határozat címzettje Olaszország.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 7-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 263., 2005.10.22., 30. o.

1

(2)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  HL L 145., 1977.6.13., 1. o.

4

(5)  Az Európai Közösségek Bíróságának a C-475/2003. sz. Banca popolare di Cremona Soc. coop. a.r.l. kontra Agenzia Entrate Ufficio Cremona ügyben, 2006. október 3-án hozott ítélete, még nem tették közzé.

5

(6)  Pontosabban: Szicília az adófizetők jogainak alapokmányára vonatkozó rendelkezésekről szóló, 2000. július 27-i 212. sz. törvény 8. cikkének (2) bekezdése (HL L 177., 2000.7.31.) értelmében átvállalná a részére az adózás szempontjából Szicílián kívül lakhellyel rendelkező kedvezményezettek által fizetendő olasz társasági adót. A szicíliai vállalkozásoktól befolyó társaságiadó-bevétel Szicília tartományt illeti.

6

(7)  A szóban forgó „harmadik országok” a követezők: Algéria, Ciprus, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Málta, Marokkó, Szíria, Tunézia, Törökország és a Palesztin Hatóság.

7

(8)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

8

(9)  A Bizottság 70/2001/EK rendelete (HL L 10., 2001.1.13., 33. o.) A legutóbb az 1976/2006/EK rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 85. o.) módosított rendelet. Lásd továbbá különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlást (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

9

(10)  Lásd a C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 76-87. pontját, EBHT 2000., I-6857. o.

10

(11)  HL C 384., 1998.12.10., 3. o., lásd a 33. pontot.

11

(12)  A Központot pontosabban az 1991. január 19-i 19. sz. törvény 3. cikke hozta létre. A Bizottság erre vonatkozó határozatai: 95/452/EK, 1995.4.12., HL L 264., 1995.11.7., 30. o. és a Trieszti Pénzügyi és Biztosítási Szolgáltatások Központja részére már meglévő támogatás nyújtására az Olaszországnak megadott engedélyről szóló, 2002. december 11-i 2003/230/EK bizottsági határozat (HL L 91., 2003.4.8., 47. o.).

12

(13)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

13

(14)  A Tanács 1998. március 9-i ülésén, a brit Paymaster General Dawn Primarolo miniszter elnökletével, az EU pénzügyminiszterei létrehozták a (vállalkozások adózására vonatkozó) „magatartási kódexszel” foglalkozó csoportot; a csoport faladata azon fiskális intézkedések értékelése, amelyek a fenti kódex alkalmazási körébe tartozhatnak. 1999. novemberi jeletésében a csoport 66 káros fiskális intézkedést határozott meg, amely között a Trieszti Pénzügyi Központot létrehozó intézkedés is szerepelt.

14

(15)  Lásd például a kizárólag az anyagi javakat előállító vállalkozásoknak történő visszatérítésről szóló, C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline GmbH és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH kontra Finanzlandesdirektion für Kärnten ügy, EHBT. 2001., I-08365. o.

15

(16)  T-214/95. sz. Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügy, EBHT 1998., II-717. o.

16

---

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/18

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. február 21.)

a Szardínia régióban a Nuova Mineraria Silius SpA-nak nyújtott C 16/2006 (ex NN 34/2006) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2007) 473. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/499/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelt feleket, hogy az említett cikkeknek (1) megfelelően tegyék meg észrevételeiket,

mivel:

| (1) | Olaszország a Nuova Mineraria Siliusnak nyújtani kívánt támogatásról 2005. november 30-i levélben értesítette a Bizottságot. December 21-én a Bizottság részletesebb információkat kért, amelyeket Olaszország 2006. február 7-én iktatott levelében megküldött. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország a Nuova Mineraria Siliusnak nyújtani kívánt támogatásról 2005. november 30-i levélben értesítette a Bizottságot. December 21-én a Bizottság részletesebb információkat kért, amelyeket Olaszország 2006. február 7-én iktatott levelében megküldött.

| (2) | A Bizottság 2006. április 26-án kelt levelében tájékoztatta Olaszországot a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindításáról szóló határozatáról. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. április 26-án kelt levelében tájékoztatta Olaszországot a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindításáról szóló határozatáról.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) hirdették ki. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) hirdették ki. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (4) | 2006. május 12-én megbeszélést tartottak az olasz hatóságokkal, akik ezt követően, 2006. július 14-én és augusztus 30-án kelt levelükben reagáltak az eljárás megindítására. A Bizottság további információkat kért szeptember 18-i levelében, amelyre Olaszország 2006. november 3-án és december 31-én kelt levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(4)

2006. május 12-én megbeszélést tartottak az olasz hatóságokkal, akik ezt követően, 2006. július 14-én és augusztus 30-án kelt levelükben reagáltak az eljárás megindítására. A Bizottság további információkat kért szeptember 18-i levelében, amelyre Olaszország 2006. november 3-án és december 31-én kelt levelében válaszolt.

| (5) | A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit és továbbította azokat Olaszországnak, biztosítva a válaszlehetőséget. Az olasz hatóságok 2006. november 3-i levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit és továbbította azokat Olaszországnak, biztosítva a válaszlehetőséget. Az olasz hatóságok 2006. november 3-i levelükben válaszoltak.

| (6) | A támogatás kedvezményezettje a Nuova Mineraria Silius SpA („NMS”), amelynek kizárólagos tulajdonosa Szardínia autonóm régió („RAS”). Az NMS Szardínia szigetén Silius település fluorit-lelőhelyét hasznosítja (3). 2004-ben (legfrissebb rendelkezésre álló adatok) a társaság forgalma 4,96 millió euro volt és 163 alkalmazottal rendelkezett. |
| --- | --- |

(6)

A támogatás kedvezményezettje a Nuova Mineraria Silius SpA („NMS”), amelynek kizárólagos tulajdonosa Szardínia autonóm régió („RAS”). Az NMS Szardínia szigetén Silius település fluorit-lelőhelyét hasznosítja (3). 2004-ben (legfrissebb rendelkezésre álló adatok) a társaság forgalma 4,96 millió euro volt és 163 alkalmazottal rendelkezett.

| (7) | Az NMS-t 1992-ben alapította az RAS és a Minmet Financing Company. Ezt követően az RAS átadta a tulajdonjogát (1996-ban 97,5 %-át, mára 100 %-át) az „Ente Minerario Sardo” („EMSA”) állami közjogi jogalanynak. Az EMSA-t 1998-ban felszámolták. A felszámolóbiztos a tevékenységek lehetőség szerinti privatizációra bocsátására, vagy azok megszüntetésére kapott megbízatást. Annak ellenére, hogy az NMS privatizációs kísérletei sikertelennek bizonyultak és az EMSA (2002 júniusában) beszüntette tevékenységét, az NMS-t nem számolták fel. |
| --- | --- |

(7)

Az NMS-t 1992-ben alapította az RAS és a Minmet Financing Company. Ezt követően az RAS átadta a tulajdonjogát (1996-ban 97,5 %-át, mára 100 %-át) az „Ente Minerario Sardo” („EMSA”) állami közjogi jogalanynak. Az EMSA-t 1998-ban felszámolták. A felszámolóbiztos a tevékenységek lehetőség szerinti privatizációra bocsátására, vagy azok megszüntetésére kapott megbízatást. Annak ellenére, hogy az NMS privatizációs kísérletei sikertelennek bizonyultak és az EMSA (2002 júniusában) beszüntette tevékenységét, az NMS-t nem számolták fel.

| (8) | A társaság sikertelen privatizációját követően Olaszország a Bizottságot a tervezett, mintegy 24 millió eurós tőkeinjekcióról értesítette. Olaszország véleménye szerint a tőkeinjekcióval lehetőség lenne a mélyebben fekvő készletek kitermelését célzó befektetések megvalósítására, amellyel a kitermelt ásványok fluorittartalma magasabb lenne és megnövekedne a bánya össztermelése is. |
| --- | --- |

(8)

A társaság sikertelen privatizációját követően Olaszország a Bizottságot a tervezett, mintegy 24 millió eurós tőkeinjekcióról értesítette. Olaszország véleménye szerint a tőkeinjekcióval lehetőség lenne a mélyebben fekvő készletek kitermelését célzó befektetések megvalósítására, amellyel a kitermelt ásványok fluorittartalma magasabb lenne és megnövekedne a bánya össztermelése is.

| (9) | Olaszország kijelentette, hogy csupán a jogi biztonság érdekében küldött értesítést az intézkedésről, mivel a javasolt intézkedés az alábbi két oknál fogva nem lehet állami támogatás:






  a) | semmilyen módon nem érinti a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a közösségi fluoritkínálat a kereslet alig 30 %-át elégíti ki. Következésképpen a projekt egyetlen valószínűsíthető eredménye az lenne, hogy csökkenne a harmadik országokból történő behozatal és az áremelkedés; |
| --- | --- | --- |

(9)

Olaszország kijelentette, hogy csupán a jogi biztonság érdekében küldött értesítést az intézkedésről, mivel a javasolt intézkedés az alábbi két oknál fogva nem lehet állami támogatás:

a)

semmilyen módon nem érinti a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a közösségi fluoritkínálat a kereslet alig 30 %-át elégíti ki. Következésképpen a projekt egyetlen valószínűsíthető eredménye az lenne, hogy csökkenne a harmadik országokból történő behozatal és az áremelkedés;

| b) | az RAS piacgazdaságban működő befektetőként viselkedik, mivel i. a világ össztermelésének mintegy 50 %-át biztosító Kínából történő fluoritbehozatal a nemzeti fogyasztás növekedése következtében esik, ami valószínűleg növelni fogja a fluoritárakat; ii. az NMS új ipari tervet dolgozott ki a következő 8 évre, amelyben a befektetések teljes megtérülését, illetve a negyedik évtől nyereség elérését irányozza elő a jelenlegi piaci feltételek mellett; iii. a tevékenység folytatásával a részvényes elkerülheti a társaságba történt korábbi befektetéseinek meghiúsulását, illetve minden bizonnyal számos jogvitát a vevőkkel. |
| --- | --- |

b)

az RAS piacgazdaságban működő befektetőként viselkedik, mivel i. a világ össztermelésének mintegy 50 %-át biztosító Kínából történő fluoritbehozatal a nemzeti fogyasztás növekedése következtében esik, ami valószínűleg növelni fogja a fluoritárakat; ii. az NMS új ipari tervet dolgozott ki a következő 8 évre, amelyben a befektetések teljes megtérülését, illetve a negyedik évtől nyereség elérését irányozza elő a jelenlegi piaci feltételek mellett; iii. a tevékenység folytatásával a részvényes elkerülheti a társaságba történt korábbi befektetéseinek meghiúsulását, illetve minden bizonnyal számos jogvitát a vevőkkel.

Arra az esetre, ha a Bizottság arra a következtetésre jutna, hogy a javasolt intézkedésben felismerhető valamilyen állami támogatási elem, Olaszország fenntartja, hogy ez csak a befektetési tervekből adódó haszontöbbletre korlátozódhat. Olaszország számításai szerint ez a többlet nem haladhatja meg a befektetések 26 %-át, amely belefér a szóban forgó területen (4) nyújtható, összeegyeztethető regionális támogatási keretbe.

| (10) | Az értesítés tárgyát képező intézkedésen túl – az olasz hatóságok által nyújtott információk szerint – az NMS az utóbbi években folyamatosan állami tőkeinjekciókat kapott az egyetlen részvényestől, az RAS-tól (5), a felszámolás előtti időszakban végzett tevékenységek miatti folyamatos veszteségének fedezésére. 1997-től e tőkeinjekciók teljes összege elérte a 90,7 millió eurót, az alábbi elosztásban.






  (euro) |
| --- | --- |
| Év | Nyújtott összeg |
| 1997. | 7 230 397 |
| 1998. | 9 296 224 |
| 1999. | 5 706 849 |
| 2000. | 12 496 708 |
| 2001. | 11 671 925 |
| 2002. | 11 834 000 |
| 2003. | 14 379 827 |
| 2004. | 6 890 000 |
| 2005. | 11 200 000 |
| Összesen: | 90 705 931 |

(10)

Az értesítés tárgyát képező intézkedésen túl – az olasz hatóságok által nyújtott információk szerint – az NMS az utóbbi években folyamatosan állami tőkeinjekciókat kapott az egyetlen részvényestől, az RAS-tól (5), a felszámolás előtti időszakban végzett tevékenységek miatti folyamatos veszteségének fedezésére. 1997-től e tőkeinjekciók teljes összege elérte a 90,7 millió eurót, az alábbi elosztásban.

(euro)

Év

Nyújtott összeg

1997.

7 230 397

1998.

9 296 224

1999.

5 706 849

2000.

12 496 708

2001.

11 671 925

2002.

11 834 000

2003.

14 379 827

2004.

6 890 000

2005.

11 200 000

Összesen:

90 705 931

E juttatások a társaság mérlegében a „RAS – jövőbeni veszteségek fedezése” és „EMSA – jövőbeni veszteségek fedezése” tételeknél szerepelnek.

| (11) | Az olasz hatóságok megerősítették továbbá, hogy az NMS az alábbi állami támogatásokból részesült:






  a) | a 2002. május 9-i miniszteri rendelettel a társaság 7,66 millió euro támogatást kapott az 1992. december 19-i 488. sz. törvény (488/92. sz. törvény) (6) alapján, 14,31 millió euro értékű, támogatható befektetés finanszírozására; |
| --- | --- | --- |

(11)

Az olasz hatóságok megerősítették továbbá, hogy az NMS az alábbi állami támogatásokból részesült:

a)

a 2002. május 9-i miniszteri rendelettel a társaság 7,66 millió euro támogatást kapott az 1992. december 19-i 488. sz. törvény (488/92. sz. törvény) (6) alapján, 14,31 millió euro értékű, támogatható befektetés finanszírozására;

| b) | a 2000. december 28-i miniszteri rendelettel (7) a társaság 1,869 millió euro támogatást kapott az 1982. október 6-i 752. sz. törvény (752/82. sz. törvény) alapján, a bányában található, mélyebben fekvő készletek kutatására. Az olasz hatóságok szerint azonban ezeket az összegeket még nem utalták át. |
| --- | --- |

b)

a 2000. december 28-i miniszteri rendelettel (7) a társaság 1,869 millió euro támogatást kapott az 1982. október 6-i 752. sz. törvény (752/82. sz. törvény) alapján, a bányában található, mélyebben fekvő készletek kutatására. Az olasz hatóságok szerint azonban ezeket az összegeket még nem utalták át.

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kételyeit fejezte ki a szóban forgó intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak (8) (a továbbiakban „az iránymutatásoknak”) való megfelelésük tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kételyeit fejezte ki a szóban forgó intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak (8) (a továbbiakban „az iránymutatásoknak”) való megfelelésük tekintetében.

| (13) | A Bizottságnak a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételek benyújtásáról szóló felhívására három versengő társaság válaszolt. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételek benyújtásáról szóló felhívására három versengő társaság válaszolt.

| (14) | Az első versenytárs véleménye szerint az NMS 20 éve válságban van, és kizárólag a folyamatos állami forrásoknak köszönheti túlélését. Az utóbbi 5 évben a piaci árak is megnövekedtek, ami arra ösztönözte a többi társaságot, hogy bővítse bányáit vagy újakat nyisson, de az NMS továbbra sem realizált nyereséget. Lehetetlen volt továbbá a társaság privatizálása, mert a társaság nem minősült jövedelmezőnek még a kapott állami támogatások ellenére sem. E versenytárs szerint a támogatási összegek látványosak, botrányosak és hihetetlenül aránytalanok voltak, amit az a tény is igazol, hogy 2004-ben a támogatások mértéke a társaság forgalmának több, mint kétszerese volt. |
| --- | --- |

(14)

Az első versenytárs véleménye szerint az NMS 20 éve válságban van, és kizárólag a folyamatos állami forrásoknak köszönheti túlélését. Az utóbbi 5 évben a piaci árak is megnövekedtek, ami arra ösztönözte a többi társaságot, hogy bővítse bányáit vagy újakat nyisson, de az NMS továbbra sem realizált nyereséget. Lehetetlen volt továbbá a társaság privatizálása, mert a társaság nem minősült jövedelmezőnek még a kapott állami támogatások ellenére sem. E versenytárs szerint a támogatási összegek látványosak, botrányosak és hihetetlenül aránytalanok voltak, amit az a tény is igazol, hogy 2004-ben a támogatások mértéke a társaság forgalmának több, mint kétszerese volt.

| (15) | A második versenytárs kijelentette, hogy ijesztő a jelenlegi helyzet. Az NMS-t és más európai fluoritgyártókat súlyosan érintették az 1990-es években a kínai dömping következtében kialakult mostoha piaci körülmények, amelyek csak 2000-et követően enyhültek. Annak ellenére, hogy köztudott volt, hogy az NMS állami forrásokból részesült, a szóban forgó versenytárs társaság azt állítja, nem tudott a támogatások létezéséről, amelyek véleménye szerint indokolatlanul magasak. E versenytárs – hozzávetőleges számításai alapján – úgy becsüli, hogy az utóbbi 5–6 évben az NMS az ágazati normák alapján jellemző, tonnára vetített befektetési igény mintegy tízszeresének megfelelő támogatást kapott. Az erős versennyel jellemzett európai fluoritpiacon jelenlévő versenytárs gyártó arra a következtetésre jutott, hogy számára elfogadhatatlan egy olyan helyzet, ahol egyetlen társaságot tartanak életben éveken át, óriási állami tőkeinjekciókkal. |
| --- | --- |

(15)

A második versenytárs kijelentette, hogy ijesztő a jelenlegi helyzet. Az NMS-t és más európai fluoritgyártókat súlyosan érintették az 1990-es években a kínai dömping következtében kialakult mostoha piaci körülmények, amelyek csak 2000-et követően enyhültek. Annak ellenére, hogy köztudott volt, hogy az NMS állami forrásokból részesült, a szóban forgó versenytárs társaság azt állítja, nem tudott a támogatások létezéséről, amelyek véleménye szerint indokolatlanul magasak. E versenytárs – hozzávetőleges számításai alapján – úgy becsüli, hogy az utóbbi 5–6 évben az NMS az ágazati normák alapján jellemző, tonnára vetített befektetési igény mintegy tízszeresének megfelelő támogatást kapott. Az erős versennyel jellemzett európai fluoritpiacon jelenlévő versenytárs gyártó arra a következtetésre jutott, hogy számára elfogadhatatlan egy olyan helyzet, ahol egyetlen társaságot tartanak életben éveken át, óriási állami tőkeinjekciókkal.

| (16) | A harmadik versenytárs hevesen tiltakozott az NMS-nek nyújtandó, véleménye szerint nagy mértékű és aránytalan támogatás ellen. E versenytárs véleménye szerint az, hogy ilyen csekély bányászati tevékenységet folytató társaságnak ekkora összegű pénzügyi támogatást irányoznak elő, szemmel láthatóan elenyésző kapcsolatot mutat a költségek és az eredmények között, illetve fennáll annak a kockázata, hogy a támogatást egyszerűen a bányászatban való, gazdaságilag előnytelen foglalkoztatottság támogatására használják fel. |
| --- | --- |

(16)

A harmadik versenytárs hevesen tiltakozott az NMS-nek nyújtandó, véleménye szerint nagy mértékű és aránytalan támogatás ellen. E versenytárs véleménye szerint az, hogy ilyen csekély bányászati tevékenységet folytató társaságnak ekkora összegű pénzügyi támogatást irányoznak elő, szemmel láthatóan elenyésző kapcsolatot mutat a költségek és az eredmények között, illetve fennáll annak a kockázata, hogy a támogatást egyszerűen a bányászatban való, gazdaságilag előnytelen foglalkoztatottság támogatására használják fel.

| (17) | Az olasz hatóságok az eljárás megindítására történő reagálásukban közölték, hogy az RAS úgy döntött, nem fogja az értesítés tárgyát képező támogatást nyújtani, és pénzügyi nehézségei miatt felszámolja a társaságot. Az olasz hatóságok 2006. augusztus 30-i levelükben megerősítették, hogy a július 28-i rendkívüli közgyűlés következtetésének megfelelően ténylegesen előírták az NMS felszámolását. |
| --- | --- |

(17)

Az olasz hatóságok az eljárás megindítására történő reagálásukban közölték, hogy az RAS úgy döntött, nem fogja az értesítés tárgyát képező támogatást nyújtani, és pénzügyi nehézségei miatt felszámolja a társaságot. Az olasz hatóságok 2006. augusztus 30-i levelükben megerősítették, hogy a július 28-i rendkívüli közgyűlés következtetésének megfelelően ténylegesen előírták az NMS felszámolását.

| (18) | Olaszország azt állította továbbá, hogy a) az NMS tevékenységének felszámolásával lehetetlenné válna az RAS által nyújtott támogatások visszatérítése; b) a társaságnak a piacról történő kilépése nem érintené hátrányosan a Közösségen belüli kereskedelmet, és c) ilyen körülmények között a támogatás esetleges visszatérítésének elrendelése semmilyen konkrét eredménnyel nem járna. Következésképpen Olaszország kérte a Bizottságot, hogy ne rendelje el a visszatérítést. |
| --- | --- |

(18)

Olaszország azt állította továbbá, hogy a) az NMS tevékenységének felszámolásával lehetetlenné válna az RAS által nyújtott támogatások visszatérítése; b) a társaságnak a piacról történő kilépése nem érintené hátrányosan a Közösségen belüli kereskedelmet, és c) ilyen körülmények között a támogatás esetleges visszatérítésének elrendelése semmilyen konkrét eredménnyel nem járna. Következésképpen Olaszország kérte a Bizottságot, hogy ne rendelje el a visszatérítést.

| (19) | Ami az NMS versenytársai által benyújtott észrevételeket illeti, Olaszország már nem tartja azokat mérvadónak, mivel az értesítést visszavonták és a társaságot felszámolják. |
| --- | --- |

(19)

Ami az NMS versenytársai által benyújtott észrevételeket illeti, Olaszország már nem tartja azokat mérvadónak, mivel az értesítést visszavonták és a társaságot felszámolják.

1.   Az állami támogatás létezésének ténye

| (20) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánít a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatást, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(20)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánít a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatást, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (21) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 8. és 10. pontban felsorolt intézkedések állami források szétosztásával jártak, ami az állami hatóságnak róható fel. Mivel a támogatás nyújtása csak egyetlen társaság részére történt, ez az állami támogatás kimeríti a szelektivitás feltételét. Továbbá – mivel az NMS a fluoritpiacon működött, ahol a tagállamok egymás között kereskednek – a támogatás kihathat tehát a Közösségen belüli kereskedelemre is. Különösen vissza kell utasítani az olasz hatóságok érvelését – miszerint e gyakorlatnak nem lennének hátrányos következményei – azon állandó ítélkezési gyakorlat alapján, amely szerint, ha egy tagállam állami támogatással, vagy állami forrásokon keresztül történő támogatás nyújtásával megerősíti egy vállalkozás pozícióját a versenytárs vállalkozásokkal szemben a Közösségen belüli kereskedelemben, azt úgy kell tekinteni, hogy a támogatás negatívan hat a versenytársakra (9). Végül az, hogy létezik Közösségen belüli kereskedelem, egyértelműen megmutatkozik a különböző tagállamokba fluoritot szállító, versenytárs társaságoknak az eljárás megindítására reagáló észrevételeiből. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 8. és 10. pontban felsorolt intézkedések állami források szétosztásával jártak, ami az állami hatóságnak róható fel. Mivel a támogatás nyújtása csak egyetlen társaság részére történt, ez az állami támogatás kimeríti a szelektivitás feltételét. Továbbá – mivel az NMS a fluoritpiacon működött, ahol a tagállamok egymás között kereskednek – a támogatás kihathat tehát a Közösségen belüli kereskedelemre is. Különösen vissza kell utasítani az olasz hatóságok érvelését – miszerint e gyakorlatnak nem lennének hátrányos következményei – azon állandó ítélkezési gyakorlat alapján, amely szerint, ha egy tagállam állami támogatással, vagy állami forrásokon keresztül történő támogatás nyújtásával megerősíti egy vállalkozás pozícióját a versenytárs vállalkozásokkal szemben a Közösségen belüli kereskedelemben, azt úgy kell tekinteni, hogy a támogatás negatívan hat a versenytársakra (9). Végül az, hogy létezik Közösségen belüli kereskedelem, egyértelműen megmutatkozik a különböző tagállamokba fluoritot szállító, versenytárs társaságoknak az eljárás megindítására reagáló észrevételeiből.

| (22) | Ami az eredeti értesítésben szereplő érvelést illeti – amely szerint az RAS piacgazdaságban működő befektetőként viselkedik –, a Bizottság megjegyzi, hogy tekintettel az utóbbi évek gazdasági eredményére és a pénzügyi mutatók alakulására (10), az NMS-t „nehézségekkel küzdő vállalkozásnak” kell tekinteni az iránymutatások 2.1. szakasza értelmében. |
| --- | --- |

(22)

Ami az eredeti értesítésben szereplő érvelést illeti – amely szerint az RAS piacgazdaságban működő befektetőként viselkedik –, a Bizottság megjegyzi, hogy tekintettel az utóbbi évek gazdasági eredményére és a pénzügyi mutatók alakulására (10), az NMS-t „nehézségekkel küzdő vállalkozásnak” kell tekinteni az iránymutatások 2.1. szakasza értelmében.

| (23) | Figyelembe véve az NMS-nek az utóbbi évek veszteségéi fedezésére irányuló folyamatos igényét, anélkül, hogy bármiféle javulást el tudott volna érni a pénzügyi helyzetében, nagyon valószínűtlen, hogy egy piacgazdaságban működő befektető még további tőkét vonna be 24 millió euro összegben egy olyan projektbe, amely mindmáig nem bizonyult jövedelmezőnek. E következtetést továbbá alátámasztja annak ténye is, hogy a társaság privatizálására – 1999-től kezdődően egészen 2002-ig – tett egyetlen kísérlet sem volt sikeres. Ezt igazolják továbbá a versenytárs vállalkozások reakciói is. |
| --- | --- |

(23)

Figyelembe véve az NMS-nek az utóbbi évek veszteségéi fedezésére irányuló folyamatos igényét, anélkül, hogy bármiféle javulást el tudott volna érni a pénzügyi helyzetében, nagyon valószínűtlen, hogy egy piacgazdaságban működő befektető még további tőkét vonna be 24 millió euro összegben egy olyan projektbe, amely mindmáig nem bizonyult jövedelmezőnek. E következtetést továbbá alátámasztja annak ténye is, hogy a társaság privatizálására – 1999-től kezdődően egészen 2002-ig – tett egyetlen kísérlet sem volt sikeres. Ezt igazolják továbbá a versenytárs vállalkozások reakciói is.

| (24) | Továbbá a múltban az RAS nem gondoskodott arról, hogy összevesse a felszámolás esetén vállalandó költségeket az NMS tevékenysége folytatásához szükséges költségekkel. Ellenkezőleg, a felszámolást szándékosan elkerülte 2002 júniusában, amikor már világos volt, hogy nem sikerül a társaságot privatizálni. |
| --- | --- |

(24)

Továbbá a múltban az RAS nem gondoskodott arról, hogy összevesse a felszámolás esetén vállalandó költségeket az NMS tevékenysége folytatásához szükséges költségekkel. Ellenkezőleg, a felszámolást szándékosan elkerülte 2002 júniusában, amikor már világos volt, hogy nem sikerül a társaságot privatizálni.

| (25) | Az értesítésből világosan kiderült továbbá, hogy az RAS nagymértékben támogatta az NMS-t szociális okok miatt, mivel utóbbi a régióban megmaradt csekély számú ipari vállalkozás egyike volt. Mindazonáltal egy piacgazdaságban működő befektető számára az ilyen érvek nem relevánsak. |
| --- | --- |

(25)

Az értesítésből világosan kiderült továbbá, hogy az RAS nagymértékben támogatta az NMS-t szociális okok miatt, mivel utóbbi a régióban megmaradt csekély számú ipari vállalkozás egyike volt. Mindazonáltal egy piacgazdaságban működő befektető számára az ilyen érvek nem relevánsak.

| (26) | A Bizottság tehát az eljárás megindításáról szóló határozatában arra a következtetésre jut, és azt erősíti meg, hogy az eredeti értesítésben javasolt befektetések a részvényes által a veszteségek fedezésének finanszírozására szánt összeggel együtt, összesen 114,7 millió euro értékben állami támogatásnak minősülnek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján. A támogatás másik formája (a veszteségek fedezése) jogellenes, mivel nyújtása a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével történt. Ami az értesítés tárgyát képező intézkedést illeti, az olasz hatóságok megerősítették, hogy a tőke egy részét már átutalták a kedvezményezettnek, mivel az felvállalt „néhány sürgős és halaszthatatlan munkát”. Következésképpen a támogatásnak ez a része is jogellenes volt, amely részösszege nem ismert. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság tehát az eljárás megindításáról szóló határozatában arra a következtetésre jut, és azt erősíti meg, hogy az eredeti értesítésben javasolt befektetések a részvényes által a veszteségek fedezésének finanszírozására szánt összeggel együtt, összesen 114,7 millió euro értékben állami támogatásnak minősülnek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján. A támogatás másik formája (a veszteségek fedezése) jogellenes, mivel nyújtása a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével történt. Ami az értesítés tárgyát képező intézkedést illeti, az olasz hatóságok megerősítették, hogy a tőke egy részét már átutalták a kedvezményezettnek, mivel az felvállalt „néhány sürgős és halaszthatatlan munkát”. Következésképpen a támogatásnak ez a része is jogellenes volt, amely részösszege nem ismert.

| (27) | Ami a 11. pontban említett nemzeti intézkedéseket illeti, nem vitatott, hogy ezek a az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. Olaszország másrészt kijelentette, hogy a 752/82. sz. törvény alapján mindezidáig semmilyen összeget nem fizettek ki. |
| --- | --- |

(27)

Ami a 11. pontban említett nemzeti intézkedéseket illeti, nem vitatott, hogy ezek a az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. Olaszország másrészt kijelentette, hogy a 752/82. sz. törvény alapján mindezidáig semmilyen összeget nem fizettek ki.

2.   Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések

| (28) | Úgy tűnik, hogy a 8. és 10. pontban említett intézkedések elsődleges célja a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogatása. Ilyen esetben – amennyiben teljesülnek az erre vonatkozó feltételek – kizárólag a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés alkalmazható, amely megengedi az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító állami támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(28)

Úgy tűnik, hogy a 8. és 10. pontban említett intézkedések elsődleges célja a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogatása. Ilyen esetben – amennyiben teljesülnek az erre vonatkozó feltételek – kizárólag a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés alkalmazható, amely megengedi az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító állami támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (29) | A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokat az iránymutatások szabályozzák. |
| --- | --- |

(29)

A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokat az iránymutatások szabályozzák.

| (30) | Az iránymutatások átmeneti rendelkezéseit minden egyes olyan megmentési és szerkezetátalakítási támogatás értékelése esetében alkalmazni kell, amelyet a Bizottság engedélye nélkül nyújtanak (jogellenes támogatás), amennyiben a támogatás egy részét, vagy egészét az új iránymutatásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően (104. pont), 2004. október 1. után folyósították. Következésképpen a vizsgált esetben az új iránymutatásokat kell alkalmazni, mivel az értesítést 2005-ben nyújtották be és (a veszteségek fedezésére szolgáló, 10. pontban említett 90,7 millió euro teljes összegből) legalább 11 millió euro állami támogatást 2004. október 1. után nyújtottak. |
| --- | --- |

(30)

Az iránymutatások átmeneti rendelkezéseit minden egyes olyan megmentési és szerkezetátalakítási támogatás értékelése esetében alkalmazni kell, amelyet a Bizottság engedélye nélkül nyújtanak (jogellenes támogatás), amennyiben a támogatás egy részét, vagy egészét az új iránymutatásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően (104. pont), 2004. október 1. után folyósították. Következésképpen a vizsgált esetben az új iránymutatásokat kell alkalmazni, mivel az értesítést 2005-ben nyújtották be és (a veszteségek fedezésére szolgáló, 10. pontban említett 90,7 millió euro teljes összegből) legalább 11 millió euro állami támogatást 2004. október 1. után nyújtottak.

| (31) | Ami a 488/92. sz. törvény és esetlegesen a 752/82. sz. törvény alapján nyújtott támogatásokat illeti, összeegyeztethetőségüket az iránymutatások alapján is értékelni kell, mivel – a Bizottság úgy véli, hogy – a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogatása kizárólag akkor járulhat hozzá a gazdasági tevékenységek fejlődéséhez, a kereskedelmi feltételeknek a közös érdekkel ellentétes mértékben történő hátrányos befolyásolás nélkül, ha az megfelel az iránymutatásokban szereplő feltételeknek (11). Mivel a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat a 488/92. sz. törvény a hatálya alól kifejezetten kizárja, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az NMS nem volt jogosult a 488/92. sz. törvény értelmében a regionális támogatásokra, mivel a társaság már akkor is nehéz helyzetben volt, amikor megkapta a támogatást (2002 májusában) (12). |
| --- | --- |

(31)

Ami a 488/92. sz. törvény és esetlegesen a 752/82. sz. törvény alapján nyújtott támogatásokat illeti, összeegyeztethetőségüket az iránymutatások alapján is értékelni kell, mivel – a Bizottság úgy véli, hogy – a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogatása kizárólag akkor járulhat hozzá a gazdasági tevékenységek fejlődéséhez, a kereskedelmi feltételeknek a közös érdekkel ellentétes mértékben történő hátrányos befolyásolás nélkül, ha az megfelel az iránymutatásokban szereplő feltételeknek (11). Mivel a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat a 488/92. sz. törvény a hatálya alól kifejezetten kizárja, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az NMS nem volt jogosult a 488/92. sz. törvény értelmében a regionális támogatásokra, mivel a társaság már akkor is nehéz helyzetben volt, amikor megkapta a támogatást (2002 májusában) (12).

| (32) | Ugyanezen indoknál fogva el kell utasítani az olasz hatóságok kiegészítő érvelését, amely szerint a kilátásba helyezett támogatási összeget úgy kellene megvizsgálni, mint amely belefér a Szardínia esetében nyújtott regionális támogatások keretébe. |
| --- | --- |

(32)

Ugyanezen indoknál fogva el kell utasítani az olasz hatóságok kiegészítő érvelését, amely szerint a kilátásba helyezett támogatási összeget úgy kellene megvizsgálni, mint amely belefér a Szardínia esetében nyújtott regionális támogatások keretébe.

| (33) | Ami az NMS szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illeti, a Bizottság úgy véli, hogy nem teljesültek a támogatások összeegyeztethetőségével kapcsolatos, az iránymutatások szerinti feltételek. Különösen a következők miatt:






  a) | a veszteségek fedezésére nyújtott, különböző támogatások mesterségesen tartottak életben egy olyan társaságot, amely egyébként csődbe ment volna; nem látható, hogy szerkezetátalakítás ment volna végbe; a szóban forgó intézkedéseket tehát működési támogatásnak kell tekinteni; |
| --- | --- | --- |

(33)

Ami az NMS szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illeti, a Bizottság úgy véli, hogy nem teljesültek a támogatások összeegyeztethetőségével kapcsolatos, az iránymutatások szerinti feltételek. Különösen a következők miatt:

a)

a veszteségek fedezésére nyújtott, különböző támogatások mesterségesen tartottak életben egy olyan társaságot, amely egyébként csődbe ment volna; nem látható, hogy szerkezetátalakítás ment volna végbe; a szóban forgó intézkedéseket tehát működési támogatásnak kell tekinteni;

| b) | sem a múltbeli veszteségek fedezése, sem az eredeti értesítésben szereplő intézkedés nem minősül a megmentési támogatással összeegyeztethető támogatásnak, mivel több éven át nyújtották, nem megengedhető formában, és semmiféle visszatérítést, társasági szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nem készítettek a hat hónapos határidőn belül; |
| --- | --- |

b)

sem a múltbeli veszteségek fedezése, sem az eredeti értesítésben szereplő intézkedés nem minősül a megmentési támogatással összeegyeztethető támogatásnak, mivel több éven át nyújtották, nem megengedhető formában, és semmiféle visszatérítést, társasági szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nem készítettek a hat hónapos határidőn belül;

| c) | a Bizottság részére az értesítésben továbbított ipari terv új befektetési terv jövedelmezőségi kilátásainak elemzését tartalmazza és semmilyen módon nem utal szerkezetátalakítási intézkedésekre, nem szab semmilyen feltételt az állami finanszírozásnak és nem veszi figyelembe a múltban, jogellenesen nyújtott támogatásokat; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság részére az értesítésben továbbított ipari terv új befektetési terv jövedelmezőségi kilátásainak elemzését tartalmazza és semmilyen módon nem utal szerkezetátalakítási intézkedésekre, nem szab semmilyen feltételt az állami finanszírozásnak és nem veszi figyelembe a múltban, jogellenesen nyújtott támogatásokat;

| d) | a szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a javasolt támogatás hosszú távon helyre tudná-e állítani a jövedelmezőséget, hogy a támogatás a minimális mértékre korlátozódik-e, illetve hogy elkerülhető lenne-e a verseny szükségtelen torzulása (figyelembe véve különösen az utóbbi üzleti évek veszteségének folyamatos fedezését, amely ellentétes a Deggendorf-ügyben hozott ítélettel (13)). |
| --- | --- |

d)

a szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a javasolt támogatás hosszú távon helyre tudná-e állítani a jövedelmezőséget, hogy a támogatás a minimális mértékre korlátozódik-e, illetve hogy elkerülhető lenne-e a verseny szükségtelen torzulása (figyelembe véve különösen az utóbbi üzleti évek veszteségének folyamatos fedezését, amely ellentétes a Deggendorf-ügyben hozott ítélettel (13)).

| (34) | A Bizottság tudomásul veszi Olaszország azon jelzését, amely szerint az RAS úgy döntött, hogy nem nyújtja az értesítés tárgyát képező, mintegy 24 millió euro összegű támogatást, és a pénzügyi nehézségek miatt felszámolja az NMS-t. Olaszország érvelései ellenére a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (14) alapján úgy véli, hogy a jogellenes, közös piaccal nem összeegyeztethető támogatások esetén helyre kell állítani a tényleges versenyt, valamint hogy e célból a támogatást a kamatokkal együtt késedelem nélkül vissza kell téríteni. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság tudomásul veszi Olaszország azon jelzését, amely szerint az RAS úgy döntött, hogy nem nyújtja az értesítés tárgyát képező, mintegy 24 millió euro összegű támogatást, és a pénzügyi nehézségek miatt felszámolja az NMS-t. Olaszország érvelései ellenére a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (14) alapján úgy véli, hogy a jogellenes, közös piaccal nem összeegyeztethető támogatások esetén helyre kell állítani a tényleges versenyt, valamint hogy e célból a támogatást a kamatokkal együtt késedelem nélkül vissza kell téríteni.

| (35) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen alkalmazta az NMS veszteségeinek ismételt fedezését célzó intézkedéseket, a támogatásnak a 488/92. sz. törvény és a 2000. december 28-i miniszteri rendelet alapján történő nyújtásával, továbbá – esetlegesen – az értesítés tárgyát képező további támogatások részleges juttatásával. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az eredeti értesítésben szereplő támogatás és a 2000. december 28-i miniszteri rendelet alapján az Olasz Köztársaság 752/82. sz. törvényének 9. cikke értelmében nyújtott támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, valamint hogy e támogatások esetében az EK-Szerződésben meghatározott egyetlen eltérés sem alkalmazható. Következésképpen nem hajthatók végre az intézkedéseknek a még végre nem hajtott részei (15) és vissza kell téríteni a már folyósított 98,36 millió euro összegű támogatást – amelyből 90,7 millió euro (lásd 10. pont) a veszteségek fedezésére szolgált –, és további 7,66 millió eurót, amelyet a 2002. május 9-i miniszteri rendelet alapján nyújtottak (lásd 11. pont), |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen alkalmazta az NMS veszteségeinek ismételt fedezését célzó intézkedéseket, a támogatásnak a 488/92. sz. törvény és a 2000. december 28-i miniszteri rendelet alapján történő nyújtásával, továbbá – esetlegesen – az értesítés tárgyát képező további támogatások részleges juttatásával. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az eredeti értesítésben szereplő támogatás és a 2000. december 28-i miniszteri rendelet alapján az Olasz Köztársaság 752/82. sz. törvényének 9. cikke értelmében nyújtott támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, valamint hogy e támogatások esetében az EK-Szerződésben meghatározott egyetlen eltérés sem alkalmazható. Következésképpen nem hajthatók végre az intézkedéseknek a még végre nem hajtott részei (15) és vissza kell téríteni a már folyósított 98,36 millió euro összegű támogatást – amelyből 90,7 millió euro (lásd 10. pont) a veszteségek fedezésére szolgált –, és további 7,66 millió eurót, amelyet a 2002. május 9-i miniszteri rendelet alapján nyújtottak (lásd 11. pont),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Olaszország által a Nuova Mineraria Silius SpA-nak 98 360 000 euro összegben nyújtott állami támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető állami támogatás.

(2)   Az Olaszország által a Nuova Mineraria Silius SpA-nak nyújtani kívánt, 25 869 000 euro összegű állami támogatás a közös piaccal szintén nem összeegyeztethető, ezért nem nyújtható.

2. cikk

(1)   Olaszország visszaszerzi a kedvezményezettől az e határozat 1. cikkének (1) bekezdésében említett jogellenes támogatást.

(2)   A visszatérítendő összegek a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásának időpontjától a tényleges visszatérítésig eltelt időszak kamataival növeltek.

(3)   A kamatokat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i, 794/2004/EK bizottsági rendelet 5. fejezetében (16) meghatározott eljárással összhangban számítják ki.

3. cikk

(1)   Az Olasz Köztársaság megteszi az 1. cikk (1) bekezdésében említett jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásoknak a kedvezményezettől történő visszaszerzéséhez szükséges valamennyi intézkedést.

(2)   A visszatérítésnek a nemzeti jog szerinti eljárásban haladéktalanul meg kell történnie, amennyiben ezen eljárás lehetővé teszi e határozat azonnali és hatékony végrehajtását.

(3)   Olaszország az értesítés napjától számított négy hónapon belül végrehajtja ezt a határozatot.

4. cikk

(1)   Olaszország tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásával kapcsolatos nemzeti eljárások alakulásáról és azok lezárásáról.

(2)   Az e határozatról történő értesítést követő két hónapon belül Olaszország pontosítja a kedvezményezettel visszatérítendő tőke és a kamatok teljes összegét és részletes leírást ad a már meghozott, vagy kilátásba helyezett, az e határozat betartását célzó intézkedésekről. Ugyanezen határidőn belül Olaszország megküldi az azt bizonyító dokumentumokat, hogy elrendelték a támogatás kedvezményezettől történő visszatérítését.

(3)   A (2) bekezdésben említett 2 hónap elteltével Olaszország a Bizottság egyszerű kérésére jelentést készít a már meghozott, vagy kilátásba helyezett, az e határozat betartását célzó intézkedésekről. A jelentés tartalmazza a kedvezményezett által már visszatérített pontos támogatási és kamatösszegeket is.

5. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 21-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 210., 2006.9.1., 39. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A fluoritot szerves molekulák szintetizálása során műanyagok – mint pl. teflon, műgyanták, aeroszolok és kenőanyagok – gyártásához használják.

3

(4)  Megjegyzés: Silius település Cagliari megyében, Szardínia szigetén található, amely NUTS3 régió, a 2000–2006-os időszakban a nettó támogatástartalom 35 %-ának megfelelő támogatásra jogosult a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében. A KKV-k esetében a bruttó támogatástartalom 15 %-a a plafon.

4

(5)  Beleértve a 2003-ig végrehajtott tőkeinjekciókat is a szardíniai EMSA állami holdingon keresztül.

5

(6)  A 488/92. sz. törvény egy regionális támogatási rendszerre vonatkozik, amelyet a Bizottság 2000. július 12-i határozatában (715/99. sz. ügy) hagyott jóvá. A rendszer 2006. december 31-ig volt hatályban.

6

(7)  Amelyet a 2002. december 20-i miniszteri rendelettel meghosszabbítottak 2004 decemberéig. A társaság a 2004-es üzleti évre vonatkozó könyvelésében ebben a pontban 1,41 millió euro szerepelt, illetve kilátásba helyezték annak 2004 utánra történő elhalasztását.

7

(8)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o., az előző, 1999-ben elfogadott szöveg (HL C 288., 1999.10.9., 2. o.) helyébe lépő szöveg.

8

(9)  Lásd pl. 730/79. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben (EBHT. 1980., 2671. o.) hozott ítélet 11. pontját és C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügyben (EBHT. 2000., I-6857. o.) hozott ítélet 33. pontját.

9

Philip Morris kontra Bizottság

Németország kontra Bizottság

(10)  Különösen a 2004-es éves beszámolóban szerepel 10,46 millió euro veszteség, amely az akkori jegyzett tőke (10,33 millió euro) 101 %-ának felel meg. 2003-ban a veszteség 9,61 millió euro volt. Az üzleti forgalom is esett: a 2003-as 7,31 millió euróról 4,96 millió euróra eset vissza 2004-ben.

10

(11)  Az iránymutatások 20. pontja.

11

(12)  Az iránymutatások 56. pontja szerint annak ténye, hogy a vállalkozás a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatásra jogosult területen található, csak a kompenzációs intézkedések megvalósítása és a kedvezményezett saját hozzájárulásának mértéke miatt fontos.

12

(13)  C-355/95. P. sz. Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság és mások ügy (EBHT 1997., I-2549. o.)

13

Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság és mások

(14)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

14

(15)  Az Olaszország által nyújtott információk értelmében az eredeti értesítés szerint 24 millió euróról lenne szó, majd további 1,869 millió euróról a 2000. december 28-i miniszteri rendelet és a 752/82. sz. törvény alapján (lásd 11. pont).

15

(16)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

16

---

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/24

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. július 16.)

a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1348/2000/EK tanácsi rendelet alapján az átvevő intézmények kézikönyvének és a kézbesíthető iratok gyűjteményének elfogadásáról szóló 2001/781/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2007) 3365. számú dokumentummal történt)

(2007/500/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke a) pontjára,

az 1348/2000/EK rendelet 18. cikke szerint létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1348/2000/EK rendelet végrehajtása érdekében szükséges volt az említett rendelet 2. cikke értelmében kijelölt átvevő intézményekre vonatkozó információt tartalmazó kézikönyv összeállítása és közzététele. A kézikönyv az I. melléklete a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1348/2000/EK tanácsi rendelet alapján az átvevő intézmények kézikönyvének és a kézbesíthető iratok gyűjteményének elfogadásáról szóló, 2001. szeptember 25-i 2001/781/EK bizottsági határozatnak (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 1348/2000/EK rendelet végrehajtása érdekében szükséges volt az említett rendelet 2. cikke értelmében kijelölt átvevő intézményekre vonatkozó információt tartalmazó kézikönyv összeállítása és közzététele. A kézikönyv az I. melléklete a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1348/2000/EK tanácsi rendelet alapján az átvevő intézmények kézikönyvének és a kézbesíthető iratok gyűjteményének elfogadásáról szóló, 2001. szeptember 25-i 2001/781/EK bizottsági határozatnak (2).

| (2) | Az 1348/2000/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak Franciaország által megküldött tájékoztatás módosítását követően szükséges a kézikönyv módosítása. |
| --- | --- |

(2)

Az 1348/2000/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak Franciaország által megküldött tájékoztatás módosítását követően szükséges a kézikönyv módosítása.

| (3) | A 2001/781/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2001/781/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A 2001/781/EK határozat I. mellékletében az átvevő intézményekre vonatkozó információt tartalmazó kézikönyv e határozat mellékletével összhangban módosul.

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 16-án.

a Bizottság részéről

Franco FRATTINI

alelnök

---

(1)  HL L 160., 2000.6.30., 37. o.

1

(2)  HL L 298., 2001.11.15., 1. o. A legutóbb a 2002/350/EK határozattal (HL L 125., 2002.5.13., 1. o.) módosított határozat.

2

---

MELLÉKLET

Az átvevő intézményekre vonatkozó információt tartalmazó kézikönyvben a Franciaországra vonatkozó szakasz a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

| 2. | Az I. pontban a Franciaországra vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:






  „BG | Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.
  Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.
  Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| --- | --- | --- |
| CS | Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.
  Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.
  Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DA | I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).
  Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.
  Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DE | Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.
  Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.
  Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ET | Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.
  Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.
  Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EL | Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.
  Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.
  Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EN | In France, the receiving agencies are the bailiffs.
  Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.
  The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ES | En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».
  Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.
  Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FR | En France, les entités requises sont les huissiers de justice.
  Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.
  Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| IT | In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.
  Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.
  Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LV | Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.
  Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.
  Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LT | Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).
  Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
  Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| HU | Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.
  Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.
  A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| MT | Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.
  Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.
  L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| NL | In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.
  Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.
  De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PL | We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).
  Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.
  Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PT | Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).
  Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.
  Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| RO | În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.
  Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.
  Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SK | Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.
  Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.
  Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SL | V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.
  Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.
  Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FI | Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.
  Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.
  Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SV | I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.
  Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.
  Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/” |

2.

Az I. pontban a Franciaországra vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

„BG

Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.

Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.

Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

CS

Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.

Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.

Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DA

I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).

Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.

Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DE

Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.

Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.

Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ET

Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.

Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.

Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EL

Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.

Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.

Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EN

In France, the receiving agencies are the bailiffs.

Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.

The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ES

En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».

Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.

Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FR

En France, les entités requises sont les huissiers de justice.

Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.

Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

IT

In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.

Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.

Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LV

Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.

Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.

Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LT

Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).

Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.

Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

HU

Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.

Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.

A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

MT

Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.

Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.

L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

NL

In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.

Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.

De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PL

We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).

Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.

Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PT

Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).

Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.

Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

RO

În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.

Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.

Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SK

Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.

Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.

Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SL

V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.

Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.

Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FI

Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.

Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.

Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SV

I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.

Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.

Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/”

| 3. | A II. pontban a Franciaországra vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:






  „BG | Начини за приемане на документите: пощенски писма.
  Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ. |
| --- | --- | --- |
| CS | Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.
  Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci. |
| DA | De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.
  Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp. |
| DE | Empfangsmöglichkeiten: Postweg.
  Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe. |
| ET | Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.
  Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid. |
| EL | Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.
  Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή. |
| EN | Means of receipt of documents available to the agencies: post.
  Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions. |
| ES | Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.
  La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita. |
| FR | Moyens de réception disponibles: courriers postaux.
  Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire. |
| IT | Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.
  Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato. |
| LV | Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.
  Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību. |
| LT | Dokumentų gavimo priemonė: paštas.
  Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia. |
| HU | Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.
  Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével. |
| MT | Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.
  In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja. |
| NL | De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.
  Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand. |
| PL | Możliwe metody doręczenia: poczta.
  Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej. |
| PT | Meios de recepção disponíveis: via postal.
  As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário. |
| RO | Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.
  Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară. |
| SK | Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.
  Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci. |
| SL | Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.
  Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči. |
| FI | Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.
  Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| SV | Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.
  För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.” |

3.

A II. pontban a Franciaországra vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

„BG

Начини за приемане на документите: пощенски писма.

Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ.

CS

Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.

Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci.

DA

De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.

Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp.

DE

Empfangsmöglichkeiten: Postweg.

Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe.

ET

Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.

Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid.

EL

Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.

Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή.

EN

Means of receipt of documents available to the agencies: post.

Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions.

ES

Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.

La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita.

FR

Moyens de réception disponibles: courriers postaux.

Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire.

IT

Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.

Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato.

LV

Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.

Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību.

LT

Dokumentų gavimo priemonė: paštas.

Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia.

HU

Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.

Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.

MT

Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.

In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja.

NL

De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.

Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand.

PL

Możliwe metody doręczenia: poczta.

Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej.

PT

Meios de recepção disponíveis: via postal.

As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário.

RO

Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.

Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară.

SK

Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.

Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci.

SL

Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.

Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči.

FI

Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.

Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu.

SV

Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.

För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.”

| 4. | A III. pontban a táblázat a következőképpen módosul:






  „BG | Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски. |
| --- | --- | --- |
| CS | Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina. |
| DA | De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk. |
| DE | Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch. |
| ET | Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise. |
| EL | Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική. |
| EN | Languages that may be used for completion of the standard form: French, English. |
| ES | Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa. |
| FR | Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais. |
| IT | Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese. |
| LV | Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu. |
| LT | Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis. |
| HU | A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol. |
| MT | Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz. |
| NL | Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels. |
| PL | Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski. |
| PT | Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês. |
| RO | Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză. |
| SK | Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina. |
| SL | Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina. |
| FI | Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti. |
| SV | Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.” |

4.

A III. pontban a táblázat a következőképpen módosul:

„BG

Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски.

CS

Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina.

DA

De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk.

DE

Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch.

ET

Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise.

EL

Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική.

EN

Languages that may be used for completion of the standard form: French, English.

ES

Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa.

FR

Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais.

IT

Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese.

LV

Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu.

LT

Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis.

HU

A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol.

MT

Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz.

NL

Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels.

PL

Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski.

PT

Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês.

RO

Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză.

SK

Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina.

SL

Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina.

FI

Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti.

SV

Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.”

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/31

---

A TANÁCS 2007/501/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2007. július 16.)

az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiájának végrehajtása keretében a terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközponttal folytatott együttműködésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2005. december 15-én elfogadta az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiáját, amely egyebek közt rendelkezik az Európai Unión kívüli partnerekkel, a terrorizmuselhárítás és a terrorizmus elleni küzdelem céljából folytatott együttműködés fejlesztéséről. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2005. december 15-én elfogadta az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiáját, amely egyebek közt rendelkezik az Európai Unión kívüli partnerekkel, a terrorizmuselhárítás és a terrorizmus elleni küzdelem céljából folytatott együttműködés fejlesztéséről.

| (2) | Az Európai Tanács 2005. december 15-én elfogadta az „Európai Unió és Afrika: a stratégiai partnerség felé” címet viselő stratégiát, amelyben az Európai Unió vállalást tesz az afrikai államok terrorizmus elleni küzdelem tekintetében tett erőfeszítéseinek támogatására. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2005. december 15-én elfogadta az „Európai Unió és Afrika: a stratégiai partnerség felé” címet viselő stratégiát, amelyben az Európai Unió vállalást tesz az afrikai államok terrorizmus elleni küzdelem tekintetében tett erőfeszítéseinek támogatására.

| (3) | Az Afrikai Unió 2002. szeptember 14-én cselekvési tervet fogadott el az afrikai terrorizmuselhárításról és terrorizmus elleni küzdelemről, amelyben rendelkezik többek között a terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközpont (CAERT) létrehozásáról is. |
| --- | --- |

(3)

Az Afrikai Unió 2002. szeptember 14-én cselekvési tervet fogadott el az afrikai terrorizmuselhárításról és terrorizmus elleni küzdelemről, amelyben rendelkezik többek között a terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközpont (CAERT) létrehozásáról is.

| (4) | A CAERT-et 2004. október 13-án hozta létre az Afrikai Unió. A központ feladata egyebek mellett az afrikai terrorfenyegetés értékelése és az afrikaközi terrorizmusellenes együttműködés ösztönzése. A központ európai támogatásban kíván részesülni. |
| --- | --- |

(4)

A CAERT-et 2004. október 13-án hozta létre az Afrikai Unió. A központ feladata egyebek mellett az afrikai terrorfenyegetés értékelése és az afrikaközi terrorizmusellenes együttműködés ösztönzése. A központ európai támogatásban kíván részesülni.

| (5) | Afrika egyes országaiban fokozódik a terrorfenyegetés, ami egyre nagyobb veszélyt jelent mind ezen országok, mind az Európai Unió számára. |
| --- | --- |

(5)

Afrika egyes országaiban fokozódik a terrorfenyegetés, ami egyre nagyobb veszélyt jelent mind ezen országok, mind az Európai Unió számára.

| (6) | Afrikában a terrorizmus elleni küzdelem hatékonysága bizonyos helyi hiányosságokba ütközik, különösen az intézményi szervezettség terén, |
| --- | --- |

(6)

Afrikában a terrorizmus elleni küzdelem hatékonysága bizonyos helyi hiányosságokba ütközik, különösen az intézményi szervezettség terén,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Célkitűzés

Ezen együttes fellépés célja biztosítani az Európai Unió támogatását az Afrikai Unió tagállamai részére terrorizmus elleni képességeik szervezettségének javítása céljából az európai terrorizmusellenes stratégiának az Európai Unión kívüli, különösen a nemzetközi szervezetekkel kialakítandó partnerség ösztönzésével kapcsolatos rendelkezései keretében. Ezen együttes fellépéssel az Európai Unió az Afrikai Unió országai közötti, nevezetesen az információmegosztás révén folytatott terrorizmusellenes együttműködés erősítését is célozza.

2. cikk

A projekt ismertetése

Az Európai Unió ezen együttes fellépés alkalmazásában pénzügyi támogatást nyújt a CAERT részére az afrikai országok terrorizmusellenes rendelkezései hatékonyságának javítását célzó, alábbiakban ismertetett projekt megvalósításához.

A projekt egyrészről a terrorizmus elleni küzdelmet célzó nemzeti rendelkezésekre irányuló felmérő küldöttségek megvalósítására, másrészről az Afrikai Unió tagállamaiban folytatandó átszervezésekre vonatkozó tanácsadásra terjed ki. E feladatok végrehajtása a CAERT közreműködésével kidolgozott cselekvési terven alapul, amelyet az Európai Unió az Afrikai Unió összes tagállamával közösen mutat be Addisz-Abebában, egy előzetes szeminárium alkalmával.

A projekt részletes ismertetése a mellékletben található.

3. cikk

Végrehajtás

(1)   Az elnökség, amelynek munkáját a Tanács főtitkára/a KKBP főképviselője segíti, felelős az együttes fellépés végrehajtásáért. A Bizottság teljes mértékben együttműködik az elnökséggel ez irányú munkájában.

(2)   A 2. cikkben említett projekt szakmai megvalósítása a CAERT feladata, amely azt az elnökséget támogató főtitkár/főképviselő ellenőrzése mellett teljesíti. A főtitkár/főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat a tanulmányi és kutatóközponttal.

4. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A 2. cikkben említett projekt végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 665 000 EUR, amelyet az Európai Közösségek 2007. évi általános költségvetéséből kell biztosítani.

(2)   A kiadások kezelése a Bizottság irányítása mellett történik az Európai Közösségnek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó eljárásainak és szabályainak megfelelően.

(3)   A (2) bekezdésben említett, vissza nem térítendő támogatásként folyósított kiadások szabályszerű kezelésére vonatkozó felügyeletet a Bizottság látja el. A Bizottság e célból finanszírozási megállapodást köt a CAERT-tel. A finanszírozási megállapodás rendelkezik arról, hogy a tanulmányi és kutatóközpontnak biztosítania kell az európai uniós hozzájárulás mértékének megfelelő teljes láthatóságát.

(4)   A Bizottság vállalja a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás megkötését a jelen együttes fellépés hatálybalépését követő lehető legkorábbi időpontban. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

5. cikk

Tájékoztatás és értékelés

Az elnökség – amelynek munkáját a főtitkár/főképviselő segíti – az együttes fellépés végrehajtásáról a CAERT által készített rendszeres beszámolók alapján beszámol a Tanácsnak. A Tanács számára készített beszámolók kiterjednek a 2. cikkben említett projekt értékelésére. A Bizottság ebben teljes mértékben részt vesz, és a jelen fellépés végrehajtásának pénzügyi vonatkozásait illetően tájékoztatással szolgál.

6. cikk

Összhang és együttműködés

A Tanács és a Bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikk második albekezdése értelmében saját hatáskörének megfelelően biztosítja az összhangot az együttes fellépés végrehajtása és a Közösség egyéb külső tevékenységei között. A Tanács és a Bizottság ennek érdekében együttműködik egymással.

7. cikk

Hatálybalépés és időtartam

Ez az együttes fellépés elfogadásának napján lép hatályba. Ez az együttes fellépés a Bizottság és a CAERT közötti, a 4. cikk (3) bekezdésében megállapított finanszírozási megállapodás megkötését követő tizennyolc hónappal vagy 2008. julius 16-án veszíti hatályát, amennyiben a finanszírozási megállapodást nem kötik meg ezen időpont előtt.

8. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2007. julius 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SILVA

---

MELLÉKLET

Az Európai Unió támogató intézkedése az Afrikai Unió részére a terrorizmus elleni küzdelem területén

Az intézkedés ismertetése

A terrorizmuselhárításról és terrorizmus elleni küzdelemről szóló, az Afrikai Egységszervezet (OAU) tagállamai által 1999. július 14-én Algírban aláírt egyezmény alkotja azt az első konkrét eszközt, amely kifejezetten az afrikai kontinens egészén folytatott terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozóan készült.

Az egyezmény rendelkezései kitérnek a terrorizmus fogalommeghatározására (1), arra a kötelezettségre, hogy a terrorista cselekményeket a nemzeti jogban bűncselekménynek kell minősíteni, a vállalásra, hogy a terrorista tevékenységeket nem támogatják, az államok azon kötelezettségére, hogy információmegosztással együttműködnek a terrorizmus elleni küzdelem terén, a terroristák kiadatására, valamint a belföldön külföldi hatóságok által végzett nyomozások megkönnyítésére.

Erre építve az Afrikai Egységszervezetet 2001-ben felváltó Afrikai Unió 2002. szeptember 14-én Algírban cselekvési tervet fogadott el az afrikai terrorizmuselhárításról és terrorizmus elleni küzdelemről, amelynek célja az Afrikai Egységszervezet egyezményének konkrét intézkedésekkel történő végrehajtása.

A terv rendelkezik többek között a cselekvési terv H. szakaszában előírt, a terrorizmussal foglalkozó afrikai tanulmányi és kutatóközpont létrehozásáról (CAERT), amelynek feladatai közé tartozik majd a terrorizmus témakörében folytatott oktatás és tanulmánykészítés, az információgyűjtést, -megosztást és -elemzést szolgáló adatbázisrendszer létesítése, valamint a terrorizmussal kapcsolatos felderítés és készültség ellátása. A központnak minden államban fókuszpontnak nevezett kapcsolattartója van.

A projekt tartalma

Az Európai Uniónak a terrorizmus elleni küzdelemhez az AU részére nyújtott támogatása egy olyan fokozatos megközelítés részét képezi, amely lehetővé teszi az együttműködési igények és az egyes intézkedések értéktöbbletének megállapítását.

A CAERT 2007 második felében közös szemináriumot rendez Addisz-Abebában, ahol az EU felajánlja az afrikai országoknak a terrorizmus elleni nemzeti intézkedéseik értékelését, továbbá az átszervezésre vonatkozóan ajánlások megfogalmazását. Ezen bemutatnak majd egy cselekvési tervet. A szeminárium végén azok az országok, amelyek részt kívánnak venni a terv végrehajtásában azzal, hogy területükön felmérő küldöttséget fogadnak, kifejezhetik ez irányú szándékukat. A terv Afrikában a terrorizmus elleni küzdelem szervezettségének javítását célzó felmérések megvalósítására vonatkozik.

Egy második szakaszban az Afrikai Unió országainak terrorizmus elleni helyi képességeit mérik fel azokban az országokban, amelyek ezt a szeminárium végén kérik. A vizsgálócsoportok a helyszínen felmérik az országok terrorizmus elleni képességeit, amelynek eredményeként a csoportok vezetői jelentésükben javaslatot tesznek a fejlesztésekre vonatkozóan, és azt továbbítják a CAERT-nek, amelynek feladata, hogy azt a tagállamoknak történő közlés céljából megküldje a Tanácsnak.

A harmadik szakaszban a CAERT e felmérések alapján (és az EU jóváhagyását követően) ajánlásokat fogalmaz meg a felmérésben részt vevő országok számára, amelyek feladata lesz az ezekben szereplő következtetések végrehajtása.

Az együttes fellépés végrehajtására vonatkozó rendelkezések

Azzal, hogy a CAERT KKBP-támogatásban részesül, központi szerepet kap az együttes fellépés végrehajtása tekintetében. A CAERT gondoskodik az addisz-abebai szeminárium megszervezéséről, a felmérések előkészítése érdekében állandó kapcsolattartást biztosít a cselekvési tervet elfogadó államokkal, ellátja a felmérések operatív és pénzügyi irányítását, valamint koordinációs szerepet is betölt. A tagállamok rendszeresen tájékoztatást kapnak a tizennyolc hónap időtartamú együttes fellépés eredményeiről.

2007 második felében az AU 53 országának, Marokkónak, az UNODC-nak, a CAERT-nek és minden EU tagállamnak két-két képviselője, valamint az EU terrorizmus elleni koordinátora részvételével szeminárium kerül megrendezésre az Afrikai Unió székhelyén, Addisz-Abebában. A képviselők köre magas szintű szakértőkből és vezető tisztségviselőkből áll.

A szemináriumot az AU egyik képviselője nyitja meg, akit a következő hozzászólók követnek:

| — | a CAERT képviselője a terrorfenyegetés értékeléséről, |
| --- | --- |

—

a CAERT képviselője a terrorfenyegetés értékeléséről,

| — | az UNODC képviselője a nemzetközi egyezményekről, |
| --- | --- |

—

az UNODC képviselője a nemzetközi egyezményekről,

| — | az európai koordinátor a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó európai politikáról, |
| --- | --- |

—

az európai koordinátor a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó európai politikáról,

| — | az európai képviselők a terrorizmus elleni küzdelem nemzeti koordinációs egységeiről, |
| --- | --- |

—

az európai képviselők a terrorizmus elleni küzdelem nemzeti koordinációs egységeiről,

| — | végezetül az AU képviselői. |
| --- | --- |

—

végezetül az AU képviselői.

A szeminárium végén bemutatásra kerül az EU által előzetesen kidolgozott cselekvési terv, amelyben az EU felajánlja felmérő küldöttségek indítását azokba az országokba, amelyek erre igényt tartanak, terrorizmus elleni képességeik felmérése és átszervezési tanácsadás céljából.

A szeminárium előzetes költségvetése fedezi az AU 53 országa és Marokkó képviselőinek, valamint az Európából és a nemzetközi szervezetektől érkező képviselőknek az útiköltségét és a napidíját, továbbá egy előkészítő út és a szeminárium logisztikai előkészítését célzó út költségeit. A szeminárium munkanyelvei az AU munkanyelvei lesznek: az angol, a francia, az arab és a portugál.

A szeminárium végén az afrikai államok közlik, hogy kívánnak-e felmérő küldöttséget fogadni. A felmérő csoportok az EU tagállamainak két-két szakértőjéből és a CAERT egy tagjából állnak. A csoportoknak szabad hozzáférést kell biztosítani minden szükséges információhoz, céljuk pedig a terrorizmus elleni képességek felmérése minden államban. Feladatuk végeztével a csoportok ajánlásokat is tartalmazó jelentést készítenek, amelyeket elfogadásuk esetén a felmérésben részt vevő országok hatóságai a CAERT megfigyelése mellett hajtanak végre.

---

(1)  Ezen egyezmény 1. cikk (3) bekezdése a következőképpen határozza meg a „terrorista cselekményt”: „minden olyan tett vagy fenyegetés, amely sérti a részes állam büntetőtörvényeit, és amely veszélyeztetheti valamely személy vagy csoport életét, testi épségét vagy szabadságát, amely kárt okoz vagy okozhat a magán- vagy köztulajdonban, természeti erőforrásokban, a környezeti vagy kulturális vagyonban, és amelyet a következő szándékkal követnek el:

| i. | kormány, testület, intézmény, a lakosság vagy annak egy csoportjának valamely cselekedet vagy valamely cselekedettől való tartózkodás, valamely álláspont elfoglalása vagy feladása, vagy bizonyos elvek szerinti cselekvés céljából történő megfélemlítése, rettegésben tartása, kényszerítése, befolyásolása vagy késztetése; vagy |
| --- | --- |

i.

kormány, testület, intézmény, a lakosság vagy annak egy csoportjának valamely cselekedet vagy valamely cselekedettől való tartózkodás, valamely álláspont elfoglalása vagy feladása, vagy bizonyos elvek szerinti cselekvés céljából történő megfélemlítése, rettegésben tartása, kényszerítése, befolyásolása vagy késztetése; vagy

| ii. | a közérdekű üzemek működésének vagy az alapvető lakossági szolgáltatásoknak a megzavarása, vagy szükségállapot előidézése; |
| --- | --- |

ii.

a közérdekű üzemek működésének vagy az alapvető lakossági szolgáltatásoknak a megzavarása, vagy szükségállapot előidézése;

| iii. | a részes államban általános felkelés szítása.” |
| --- | --- |

iii.

a részes államban általános felkelés szítása.”

A cikkben szereplő fogalommeghatározás kiterjed egyebek mellett a terrorizmus finanszírozására, amennyiben említést tesz a következőkről: „az [előző] bekezdésben említett cselekmények elkövetésének szándékával történő támogatás, finanszírozás, hozzájárulás, utasítás, segítség, felbujtás, ösztönzés, kísérlet, fenyegetés, összeesküvés, szervezkedés vagy valamely személy felszerelése.”

---

17.7.2007

| 17.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

A legutóbbi bővítésből adódó helyzet következtében, a Hivatalos Lap bizonyos 2006. december 27-i, 29-i és 30-i számai egyszerűsített módon jelentek meg az EU akkori hivatalos nyelvein.

Döntés született a Hivatalos Lap említett számaiban szereplő jogi aktusok helyesbítésként történő újbóli megjelentetéséről a Hivatalos Lap hagyományos keretei között.

Ennek megfelelően a Hivatalos Lapnak azok a számai, amelyek a helyesbítéseket tartalmazzák, a bővítés előtti hivatalos nyelveken jelentek meg. A jogi aktusoknak az új tagállamok nyelveire történő fordításai az Európai Unió Hivatalos Lapjának különkiadásában látnak napvilágot, amely az intézmények és az Európai Központi Bank által 2007. január 1-jét megelőzően elfogadott szövegeket tartalmazza.

Az alábbi lista a 2006. december 27-én, 29-én és 30-án publikált HL-számokat és az azokhoz tartozó helyesbítéseket foglalja magában.

| 2006. december 27-i HL | Javított HL (2007) |
| --- | --- |
| L 370. | L 30. |
| L 371. | L 45. |
| L 373. | L 121. |
| L 375. | L 70. |

2006. december 27-i HL

Javított HL (2007)

L 370.

L 30.

L 371.

L 45.

L 373.

L 121.

L 375.

L 70.

| 2006. december 29-i HL | Javított HL (2007) |
| --- | --- |
| L 387. | L 34. |

2006. december 29-i HL

Javított HL (2007)

L 387.

L 34.

| 2006. december 30-i HL | Javított HL (2007) |
| --- | --- |
| L 396. | L 136. |
| L 400. | L 54. |
| L 405. | L 29. |
| L 407. | L 44. |
| L 408. | L 47. |
| L 409. | L 36. |
| L 410. | L 40. |
| L 411. | L 27. |
| L 413. | L 50. |

2006. december 30-i HL

Javított HL (2007)

L 396.

L 136.

L 400.

L 54.

L 405.

L 29.

L 407.

L 44.

L 408.

L 47.

L 409.

L 36.

L 410.

L 40.

L 411.

L 27.

L 413.

L 50.

---