# Europeiska unionens C 369/11 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 369 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången11 oktober 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 369

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången11 oktober 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 11–14 december 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 178, 24.5.2018 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 11–14 december 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 178, 24.5.2018 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 178, 24.5.2018 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 12 december 2017 |
| 2018/C 369/01 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI)) | 2 |
| 2018/C 369/02 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (2017/2069(INI)) | 11 |
| 2018/C 369/03 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (2017/2065(INI)) | 22 |
| | Onsdagen den 13 december 2017 |
| 2018/C 369/04 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2017/2964(RSP)) | 32 |
| 2018/C 369/05 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2017/2123(INI)) | 36 |
| 2018/C 369/06 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2017/2121(INI)) | 47 |
| 2018/C 369/07 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och Europeiska unionens politik på området (2017/2122(INI)) | 56 |
| | Torsdagen den 14 december 2017 |
| 2018/C 369/08 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om yttrandefriheten i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa (2017/3001(RSP)) | 73 |
| 2018/C 369/09 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om Kambodja: särskilt upplösningen av partiet CNRP (2017/3002(RSP)) | 76 |
| 2018/C 369/10 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 El Salvador: Fallen med kvinnor som ställs inför rätta för missfall (2017/3003(RSP)) | 79 |
| 2018/C 369/11 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om situationen i Afghanistan (2017/2932(RSP)) | 85 |
| 2018/C 369/12 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om situationen för rohingyafolket (2017/2973(RSP)) | 91 |
| 2018/C 369/13 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (2015/2129(INI)) | 96 |
| 2018/C 369/14 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2016 (2017/2222(INI)) | 105 |
| 2018/C 369/15 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (2016/2327(INI)) | 114 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 13 december 2017 |
| 2018/C 369/16 | Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen av penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (2016/3044(RSP)) | 132 |
| 2018/C 369/17 | Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (2017/2204(INI)) | 156 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 december 2017

2018/C 369/01

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

2

2018/C 369/02

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (2017/2069(INI))

11

2018/C 369/03

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (2017/2065(INI))

22

Onsdagen den 13 december 2017

2018/C 369/04

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2017/2964(RSP))

32

2018/C 369/05

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2017/2123(INI))

36

2018/C 369/06

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2017/2121(INI))

47

2018/C 369/07

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och Europeiska unionens politik på området (2017/2122(INI))

56

Torsdagen den 14 december 2017

2018/C 369/08

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om yttrandefriheten i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa (2017/3001(RSP))

73

2018/C 369/09

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om Kambodja: särskilt upplösningen av partiet CNRP (2017/3002(RSP))

76

2018/C 369/10

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 El Salvador: Fallen med kvinnor som ställs inför rätta för missfall (2017/3003(RSP))

79

2018/C 369/11

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om situationen i Afghanistan (2017/2932(RSP))

85

2018/C 369/12

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om situationen för rohingyafolket (2017/2973(RSP))

91

2018/C 369/13

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (2015/2129(INI))

96

2018/C 369/14

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2016 (2017/2222(INI))

105

2018/C 369/15

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (2016/2327(INI))

114

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 13 december 2017

2018/C 369/16

Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen av penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (2016/3044(RSP))

132

2018/C 369/17

Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (2017/2204(INI))

156

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 12 december 2017 |
| 2018/C 369/18 | Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om begäran om fastställelse av Eleonora Forenzas immunitet och privilegier (2017/2199(IMM)) | 162 |
| 2018/C 369/19 | Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om begäran om upphävande av Ingeborg Gräßles immunitet (2017/2220(IMM)) | 164 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 december 2017

2018/C 369/18

Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om begäran om fastställelse av Eleonora Forenzas immunitet och privilegier (2017/2199(IMM))

162

2018/C 369/19

Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om begäran om upphävande av Ingeborg Gräßles immunitet (2017/2220(IMM))

164

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 12 december 2017 |
| 2018/C 369/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD)) | 166 |
| 2018/C 369/21 | P8_TA(2017)0476Ändringar av vissa förordningar på jordbruks- och landsbygdsutvecklingsområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och (EU) nr 652/2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial | 167 |
| 2018/C 369/22 | P8_TA(2017)0477EU:s utsläppshandelssystem: förlängning av nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förberedelse för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsningar i tillämpningsområdet för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 | 172 |
| 2018/C 369/23 | P8_TA(2017)0478Förlängning av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning | 174 |
| 2018/C 369/24 | P8_TA(2017)0481Tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i USA ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (kodifiering) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (kodifiering) | 176 |
| 2018/C 369/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE)) | 177 |
| 2018/C 369/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE)) | 178 |
| 2018/C 369/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE)) | 179 |
| 2018/C 369/28 | Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om kommissionens förslag om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE)) | 180 |
| | Onsdagen den 13 december 2017 |
| 2018/C 369/29 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 17 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 om marknader för finansiella instrument vad gäller tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten för vissa derivat (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA)) | 181 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 12 december 2017

2018/C 369/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

166

2018/C 369/21

P8_TA(2017)0476Ändringar av vissa förordningar på jordbruks- och landsbygdsutvecklingsområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och (EU) nr 652/2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial

167

2018/C 369/22

P8_TA(2017)0477EU:s utsläppshandelssystem: förlängning av nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förberedelse för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsningar i tillämpningsområdet för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021

172

2018/C 369/23

P8_TA(2017)0478Förlängning av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning

174

2018/C 369/24

P8_TA(2017)0481Tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i USA ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (kodifiering) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (kodifiering)

176

2018/C 369/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

177

2018/C 369/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

178

2018/C 369/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

179

2018/C 369/28

Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om kommissionens förslag om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

180

Onsdagen den 13 december 2017

2018/C 369/29

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 17 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 om marknader för finansiella instrument vad gäller tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten för vissa derivat (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

181

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

11.10.2018

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2017–2018

Sammanträdena den 11–14 december 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 178, 24.5.2018.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 december 2017

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/2

---

P8_TA(2017)0485

Fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Kazakstan (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

(2018/C 369/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12409/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12409/2016),

| — | med beaktande av utkastet till fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (09452/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (09452/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 31.1 och 37 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.6 a (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 31.1 och 37 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.6 a (C8-0469/2016),

| — | med beaktande av undertecknandet av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet i Astana den 21 december 2015, i närvaro av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undertecknandet av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet i Astana den 21 december 2015, i närvaro av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini,

| — | med beaktande av den tillfälliga tillämpningen av de delar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet som omfattas av EU:s exklusiva befogenhet från och med den 1 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tillfälliga tillämpningen av de delar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet som omfattas av EU:s exklusiva befogenhet från och med den 1 maj 2016,

| — | med beaktande av det fortsatta genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan, som undertecknades den 23 januari 1995 och trädde i kraft den 1 juli 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fortsatta genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan, som undertecknades den 23 januari 1995 och trädde i kraft den 1 juli 1999,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan (1),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kazakstan, bland annat av den 10 mars 2016 (2), 18 april 2013 (3), 15 mars 2012 (4) samt den 17 september 2009 om fallet Jevgenij Zhovtis i Kazakstan (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kazakstan, bland annat av den 10 mars 2016 (2), 18 april 2013 (3), 15 mars 2012 (4) samt den 17 september 2009 om fallet Jevgenij Zhovtis i Kazakstan (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 december 2011 om hur genomförandet av EU:s strategi för Centralasien (6) framskrider och den 13 april 2016 om genomförande och översyn av EU-strategin för Centralasien (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 december 2011 om hur genomförandet av EU:s strategi för Centralasien (6) framskrider och den 13 april 2016 om genomförande och översyn av EU-strategin för Centralasien (7),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 19 januari 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om fortsatt verksamhet för det internationella vetenskapliga och tekniska centrumet (8), som inrättats i Astana i Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 19 januari 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om fortsatt verksamhet för det internationella vetenskapliga och tekniska centrumet (8), som inrättats i Astana i Kazakstan,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 (9) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 (9) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2015 och 19 juni 2017 om EU-strategin för Centralasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2015 och 19 juni 2017 om EU-strategin för Centralasien,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens och kommissionens fjärde lägesrapport av den 13 januari 2015 om genomförandet av EU-strategin för Centralasien, som antogs 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens och kommissionens fjärde lägesrapport av den 13 januari 2015 om genomförandet av EU-strategin för Centralasien, som antogs 2007,

| — | med beaktande av de årliga människorättsdialogerna mellan EU och Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga människorättsdialogerna mellan EU och Kazakstan,

| — | med beaktande av mötena mellan EU och Centralasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötena mellan EU och Centralasien,

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0335/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0335/2017), och av följande skäl:

| A. | Det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet bör, om man respekterar och tar hänsyn till de skillnader som finns mellan parterna och deras särskilda politiska, ekonomiska och sociala förutsättningar, leda till att de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan de båda parterna märkbart fördjupas och förstärks till förmån för människorna i både Kazakstan och EU. |
| --- | --- |

A.

Det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet bör, om man respekterar och tar hänsyn till de skillnader som finns mellan parterna och deras särskilda politiska, ekonomiska och sociala förutsättningar, leda till att de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan de båda parterna märkbart fördjupas och förstärks till förmån för människorna i både Kazakstan och EU.

| B. | Det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet (artikel 1) skulle kunna stärka ramen för uppfyllandet av vissa väsentliga delar, såsom respekt för demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och principerna om marknadsekonomi, som redan föreskrivs i partnerskaps- och samarbetsavtalet, så länge genomförandet av alla klausuler omfattas av en strikt och effektiv övervakningsmekanism som grundas på tydliga riktmärken och tidsfrister. Bekämpning av spridning av massförstörelsevapen har lagts till som en ny väsentlig del (artikel 11). |
| --- | --- |

B.

Det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet (artikel 1) skulle kunna stärka ramen för uppfyllandet av vissa väsentliga delar, såsom respekt för demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och principerna om marknadsekonomi, som redan föreskrivs i partnerskaps- och samarbetsavtalet, så länge genomförandet av alla klausuler omfattas av en strikt och effektiv övervakningsmekanism som grundas på tydliga riktmärken och tidsfrister. Bekämpning av spridning av massförstörelsevapen har lagts till som en ny väsentlig del (artikel 11).

| C. | Kazakstan är det första centralasiatiska land som har undertecknat ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med EU. När avtalet väl har ratificerats av alla medlemsstater och Europaparlamentet kommer det att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet från 1999. Avtalstexten offentliggjordes den 15 juli 2015. |
| --- | --- |

C.

Kazakstan är det första centralasiatiska land som har undertecknat ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med EU. När avtalet väl har ratificerats av alla medlemsstater och Europaparlamentet kommer det att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet från 1999. Avtalstexten offentliggjordes den 15 juli 2015.

| D. | Avtalet innehåller ett brett spektrum av nya samarbetsområden, som både ligger i EU:s politiska och ekonomiska intresse och lämpar sig för att stödja Kazakstan i den nya moderniseringsfas som landet eftersträvar och som samtidigt säkrar ett samarbete i fråga om globala utmaningar, särskilt när det gäller en hållbar social och ekonomisk utveckling som gynnar alla medborgare, bevarandet av den kulturella mångfalden, bevarandet av miljön och bekämpandet av följderna av klimatförändringarna i enlighet med Parisavtalet samt i fråga om fredsbevarande åtgärder och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

D.

Avtalet innehåller ett brett spektrum av nya samarbetsområden, som både ligger i EU:s politiska och ekonomiska intresse och lämpar sig för att stödja Kazakstan i den nya moderniseringsfas som landet eftersträvar och som samtidigt säkrar ett samarbete i fråga om globala utmaningar, särskilt när det gäller en hållbar social och ekonomisk utveckling som gynnar alla medborgare, bevarandet av den kulturella mångfalden, bevarandet av miljön och bekämpandet av följderna av klimatförändringarna i enlighet med Parisavtalet samt i fråga om fredsbevarande åtgärder och regionalt samarbete.

| E. | Sedan i maj 2016 tillämpas två tredjedelar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet provisoriskt. |
| --- | --- |

E.

Sedan i maj 2016 tillämpas två tredjedelar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet provisoriskt.

| F. | Europaparlamentet är berett att inom ramen för sina befogenheter aktivt medverka till utvecklingen och utformningen av de konkreta områdena för samarbete med Kazakstan, bland annat när det gäller de parlamentariska förbindelserna. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet är berett att inom ramen för sina befogenheter aktivt medverka till utvecklingen och utformningen av de konkreta områdena för samarbete med Kazakstan, bland annat när det gäller de parlamentariska förbindelserna.

| G. | Kazakstan anslöt sig till WTO den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

G.

Kazakstan anslöt sig till WTO den 1 januari 2016.

| H. | Kazakstan anslöt sig till Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) i mars 2012. |
| --- | --- |

H.

Kazakstan anslöt sig till Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) i mars 2012.

Allmänna bestämmelser om förbindelserna mellan EU och Kazakstan och om det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet

| 1. | Europaparlamentet betonar att fördjupningen av de politiska, ekonomiska och kulturella förbindelserna mellan EU och Kazakstan måste bygga på gemensamma åtaganden i fråga om universella värden, särskilt i fråga om demokrati, rättsstaten, god samhällsstyrning och respekten för de mänskliga rättigheterna, och vägledas av ömsesidiga intressen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar Kazakstans konsekventa strategi för att närma sig EU. Parlamentet betonar att landet spelar en avgörande roll för genomförandet av EU-strategin för Centralasien, som kommer att genomgå en grundlig översyn under 2019. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet gläder sig över att det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet utgör en stabil grund för att stärka förbindelserna. Parlamentet noterar att Kazakstan är det första land i Centralasien som EU har förhandlat fram och undertecknat ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med. Detta nya slags avtal är en bra modell som i framtiden även skulle kunna tillämpas på andra länder i området. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar ambitionen i det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet att stärka samarbetet och att på ett betydande sätt främja de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kazakstan inom olika områden av betydelse och gemensamt intresse, såsom demokrati och rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, hållbar utveckling, utrikes- och säkerhetspolitik, handel, rättvisa, frihet och säkerhet samt inom 29 andra viktiga sektorspolitiska områden, såsom ekonomiskt och finansiellt samarbete, energi, transport, miljö och klimatförändringar, sysselsättning och sociala frågor, kultur, utbildning och forskning. Parlamentet uppmanar båda parterna att aktivt fullgöra sina åtaganden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet kommer att främja en förstärkning av rättsstatsprincipen och ett större demokratiskt deltagande för alla medborgare, ett mer varierat politiskt landskap, ett mer välfungerande, oberoende och opartiskt rättsväsen, ökad insyn och ansvarighet i regeringen, förbättringar av arbetsrätten i enlighet med ILO:s krav, ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag, en hållbar utveckling av miljön, vattenförvaltningen och andra resurser, såsom en effektiv energianvändning och utveckling av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker vikten av parlamentets rekommendationer av den 22 november 2012 om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan och att dessa fortfarande gäller. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar i likhet med tidigare att framstegen i förhandlingarna om det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet måste vara kopplade till de framsteg som görs i fråga om politiska reformer och de faktiska framsteg som görs i fråga om respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten, god samhällsstyrning och demokratisering. Här kan genomförandet av Venedigkommissionens rekommendationer spela en avgörande roll. Parlamentet uttrycker djup oro över att rätten till yttrandefrihet, till frihet att delta i fredliga sammankomster och till föreningsfrihet fortfarande är begränsad. Landet uppmanas med kraft att fullt ut genomföra rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör för rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet i resultatrapporten från hans uppdrag till Kazakstan i januari 2015. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att fler åtgärder måste bygga på principen mer för mer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet gläder sig över att det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet gör det möjligt att förhandla fram ett avtal om viseringslättnader mellan EU och Kazakstan parallellt med de eventuella förhandlingarna om ett avtal som reglerar de särskilda åtagandena avseende återtaganden. Parlamentet påpekar vikten av att öka olika utbyten, särskilt ungdomsutbyten och akademiska utbyten, och efterlyser i detta avseende en betydande utvidgning av programmet Erasmus+ för Kazakstan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att






  — | se till att båda parterna uppfyller de väsentliga delarna i det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet, eftersom bristande efterlevnad skulle leda till antingen tvistlösning (artikel 278) eller till och med upphävande vid allvarliga överträdelser (artikel 279), |
| --- | --- | --- |

10.

—

se till att båda parterna uppfyller de väsentliga delarna i det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet, eftersom bristande efterlevnad skulle leda till antingen tvistlösning (artikel 278) eller till och med upphävande vid allvarliga överträdelser (artikel 279),

| — | fastställa riktmärken och tidsfrister för genomförandet av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet, |
| --- | --- |

—

fastställa riktmärken och tidsfrister för genomförandet av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet,

| — | införa en omfattande övervakningsmekanism mellan parlamentet och Europeiska utrikestjänsten när det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet träder i kraft fullt ut, inbegripet de delar som anges i parlamentets resolution av den 22 november 2012. |
| --- | --- |

—

införa en omfattande övervakningsmekanism mellan parlamentet och Europeiska utrikestjänsten när det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet träder i kraft fullt ut, inbegripet de delar som anges i parlamentets resolution av den 22 november 2012.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen fortfarande bara delvis följer artikel 218.10 i EUF-fördraget och relevanta avgöranden från domstolen om att parlamentet ska ges omedelbar och fullständig tillgång till alla förhandlingsdokument och tillhörande information. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den parlamentariska samarbetskommittén EU–Kazakstan att uppdatera sin arbetsordning för att möjliggöra demokratisk kontroll av den provisoriska tillämpningen inom de områden där avtalet redan har trätt i kraft och att använda sina befogenheter för att anta rekommendationer, och att förbereda kontrollen av hela det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet när det träder i kraft fullt ut. |
| --- | --- |

12.

Politisk dialog och samarbete, demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och grundläggande friheter

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att alltid i sin politiska dialog med Kazakstan prioritera frågor om rättsstaten och demokrati, de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att mot bakgrund av de sociala protesterna, som ibland varit våldsamma, vidta förebyggande och konkreta åtgärder för politiska, demokratiska och sociala reformer, bland annat en tydlig maktfördelning mellan den verkställande och lagstiftande makten, i samband med genomförandet av programmet ”Kazakstan 2050” och att införa ytterligare kontroller och motvikter inom det konstitutionella systemet, i överensstämmelse med landets internationella åtaganden enligt olika FN-, OSSE- och Europarådsinstrument. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att den övergång till en ny sorts tillväxt som Kazakstan eftersträvar och som bygger på intensiv forskning inte verkar vara möjlig utan utbildning av hög kvalitet, tillgång till grundläggande moderna tjänster för stora delar av befolkningen, en inkluderande socialpolitik och ett system med reglerade sociala relationer, särskilt inom ekonomin. Parlamentet välkomnar ”100-stegsprogrammet” som ett försök att ta itu med behovet av brådskande reformer i landet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att det nyligen skett en positiv utveckling när det gäller konstitutionella och administrativa reformer, liksom när det gäller inrättandet av en samrådsplattform för det civila samhället. Parlamentet är emellertid djupt oroat över de begränsande effekter som strafflagen och förvaltningslagen, som trädde i kraft 2015, har på organisationerna i det civila samhället och deras verksamhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att fullt ut genomföra rekommendationerna från OSSE/ODIHR:s internationella observatörsuppdrag i valet den 20 mars 2016, där det konstateras att landet fortfarande inte på långa vägar uppfyller sina åtaganden inom ramen för OSSE för demokratiska val. Parlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att inte begränsa oberoende kandidaters verksamhet. Dessutom kräver parlamentet att medborgarnas valrättigheter respekteras. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar Kazakstans samarbete med Venedigkommissionen och begär att dess relevanta rekommendationer ska genomföras fullt ut, särskilt inom området för demokratiska reformer och reformer av rättsväsendet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar de pågående administrativa reformerna och rekommenderar ytterligare reformer som garanterar ett verkligt oberoende och opartiskt rättsväsen och effektivare insatser i kampen mot korruption på alla nivåer. Parlamentet vädjar emellertid om bättre samhällsstyrning och reformer, som omfattar ett verkligt oberoende rättsväsende som är fritt från korruption och garanterar rätten till en rättvis rättegång och rätten till försvar, och om mer omfattande och effektiva åtgärder för bekämpning av korruption, organiserad brottslighet och olaglig narkotikahandel. Parlamentet efterlyser en förbättring och modernisering av viktiga sociala sektorer samt investeringar i dessa. Parlamentet betonar att det är viktigt för landets långsiktiga stabilitet att man ägnar ytterligare uppmärksamhet åt den ekonomiska och sociala utvecklingen i randområden och utanför de största städerna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det finns plattformar för dialog med det civila samhället. Parlamentet upprepar sin oro över att lagstiftningen om icke-statliga organisationer undergräver deras oberoende och förmåga att utöva sin verksamhet. Det är viktigt med ett aktivt och oberoende civilt samhälle för att skapa en hållbar framtid i Kazakstan. Parlamentet uppmanar enträget de kazakstanska myndigheterna att under alla omständigheter garantera att alla människorättsaktivister och icke-statliga organisationer i Kazakstan har möjlighet att utöva sina legitima människorättsaktiviteter utan rädsla för repressalier och utan någon form av begränsning. På så sätt kan man bidra till en hållbar samhällsutveckling och stärkande av demokratin. Parlamentet anser att det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet också innebär ett ökat stöd till utvecklingen av ett verkligt civilt samhälle och uppmanar de kazakstanska myndigheterna att handla i enlighet därmed. Dessutom uppmanas kommissionen att främja program som syftar till att stärka och befästa oberoende icke-statliga organisationers verksamhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet kräver ett slut på de rättsliga förföljelserna, trakasserierna och fängslandena av oberoende journalister, aktivister i det civila samhället, fackföreningsledare, människorättsförsvarare, oppositionspolitiker och andra frispråkiga personer som hämnd för att de utnyttjat rätten till yttrandefrihet och andra grundläggande friheter. Detta fenomen har ökat under de senaste åren. Parlamentet kräver en fullständig rehabilitering och ett omedelbart frisläppande av samtliga aktivister och politiska fångar som för närvarande sitter fängslade samt ett upphävande av begränsningarna av rörelsefriheten för andra personer. Parlamentet kräver att man slutar att missbruka Interpols utlämningsförfaranden och ser till att trakasserierna av den politiska oppositionen utomlands upphör. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet gläder sig över att den framstående kazakstanske aktivisten och ledaren för oppositionspartiet Alga!, Vladimir Kozlov, blev villkorligt frigiven från fängelset i augusti 2016. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker oro över inskränkningarna av medie-, yttrande-, mötes-, förenings- och religionsfriheten, bland annat genom restriktiv lagstiftning, påtryckningar, censur och straffrättslig lagföring av aktivister. Yttrandefrihet för oberoende medier, bloggare och enskilda medborgare är ett universellt värde som måste upprätthållas. Parlamentet rekommenderar Kazakstan att tillämpa Europarådets normer i sitt rättssystem. Parlamentet noterar Kazakstans ansträngningar för att förbättra landets internationella anseende, vilket visades nyligen genom Expo 2017 i Astana. Parlamentet påpekar icke desto mindre att dessa ansträngningar står i strid med de senaste månadernas kraftåtgärder mot oliktänkande och påtryckningar på det civila samhället. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är oroat över att vissa bestämmelser i den nyligen omarbetade strafflagen och straffprocesslagen begränsar yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar Kazakstan att se över dem på nytt, särskilt med tanke på kriminaliseringen av ärekränkning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att mediefrihet och yttrandefrihet är absoluta förutsättningar för att demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna ska etableras och befästas. Parlamentet beklagar att miljön för oberoende medieföretag har blivit alltmer fientlig och uttrycker oro över förslaget till medielagstiftning, som syftar till att införa regler för journalister om att de ska stämma av sina uppgifter med de statliga myndigheterna. De kazakstanska myndigheterna uppmanas med kraft att dra tillbaka sådana ändringar från sina lagförslag och att säkerställa journalisternas fulla oberoende vid undersökningar och rapportering. De kazakstanska myndigheterna uppmanas vidare att avhålla sig från att begränsa tillgången till medier online och offline i landet och från utlandet som är kritiska mot staten. Parlamentet beklagar att ärekränkning också fortfarande är ett brott i Kazakstan och betonar att detta har blivit problematiskt med tanke på yttrandefriheten i landet. Parlamentet är bekymrat över det stora antalet förtalsstämningar, däribland mål mot några nyhetsföretag och andra webbplatser som rapporterar om den statliga politiken på ett ofördelaktigt sätt och som också spärras rutinmässigt. Stämningarna har getts in av offentliga tjänstemän och andra offentliga personer som åtnjuter ett särskilt skydd och som kräver stora belopp i moralisk kompensation på grund av artiklar om anklagelser om korruption, grov misskötsamhet eller andra saker som misshagar dem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att den negativa utvecklingen när det gäller medie-, yttrande-, mötes-, förenings- och religionsfriheten måste vändas. Parlamentet rekommenderar Kazakstan att tillämpa Europarådets normer i sin lagstiftning. Parlamentet noterar i detta sammanhang att alla kazakstanska icke-statliga organisationer sedan 2016 enligt lag måste registrera sig hos myndigheterna och varje år lämna uppgifter om sin verksamhet som ska ingå i en statlig databas över icke-statliga organisationer. Parlamentet understryker att denna åtgärd skulle kunna styras i riktning mot att öka insynen i sektorn. Det är emellertid oroväckande att de nya kraven gör den redan omfattande rapporteringsskyldigheten från den icke-statliga sektorn till staten ännu mer betungande, samtidigt som öppenhetspolicyn tillämpas oproportionerligt på de icke vinstdrivande, icke-statliga sektorerna, eftersom den inte gäller några andra juridiska personer. Parlamentet uttrycker oro över att deltagande i oregistrerade föreningar är brottsligt och att underlåtenhet att lämna uppgifter till den nya databasen, eller lämnande av ”felaktiga” uppgifter, kan leda till att organisationer straffas. Parlamentet beklagar att alla överträdelser av nationell lagstiftning, oavsett hur obetydliga de är, kan leda till att registrerade offentliga föreningars verksamhet upphävs tillfälligt eller avslutas av en domstol. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar med oro att de lagar mot terrorism som nyligen antagits, bland annat ett lagförslag om återkallande av medborgarskap för terroristmisstänkta, skulle kunna leda till att den fredliga och lagliga politiska oppositionen kuvas. Parlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att inte tillämpa denna lagstiftning, eftersom det kan leda till att yttrandefriheten, religions- eller trosfriheten och rättsväsendets oberoende begränsas eller oppositionsverksamhet förbjuds. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, i sina slutsatser rörande Kazakstan som antogs sommaren 2016, uttryckte oro över de brett formulerade bestämmelserna i brottsbalkens artikel 174, som förbjuder uppvigling till socialt, nationellt eller på annat sätt omstörtande verksamhet, och artikel 274, som förbjuder medveten spridning av falsk information, och tillämpningen av dessa artiklar för att otillbörligt begränsa yttrandefriheten och andra rättigheter som skyddas av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet beklagar att ett antal aktivister i det civila samhället och journalister åtalats och fängslats på grundval av de ovannämnda artiklarna i brottsbalken. Parlamentet noterar att förteckningen omfattar Maks Bokajev och Talgat Ajan som avtjänar femåriga fängelsestraff för sin roll i de fredliga protesterna mot jordbruksreformen i Kazakstan våren 2016. Parlamentet uppmanar med kraft den kazakstanska regeringen att frige alla och att lägga ned åtalen mot dem. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att se över fackföreningslagen från 2014 och arbetslagen från 2015 så att de blir förenliga med ILO:s normer. Parlamentet påminner Kazakstan om landets skyldigheter att fullt ut följa de slutsatser som antagits av ILO:s kommitté för tillämpning av ILO-normer (2017, 2016 och 2015). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet fördömer att organisationen för oberoende fackföreningar i Kazakstan (CITUK) stängdes ned genom ett rättsligt avgörande i januari 2017 för att enligt vad som påstås ha underlåtit att bekräfta sin status i enlighet med landets restriktiva lag om fackföreningar från 2014. Parlamentet påminner de kazakstanska myndigheterna om behovet av att garantera ett oberoende och opartiskt rättsväsende och av att möjliggöra en verklig social dialog genom att också främja förekomsten av oberoende fackföreningar, t.ex. CITUC och dess anslutna fackföreningar, och deras funktion. Parlamentet hänvisar till slutsatserna från ILO:s kommitté för tillämpning av ILO-normer avseende situationen i Kazakstan i juni 2017. Parlamentet beklagar att CITUK:s ordförande Larisa Kharkova den 25 juli 2017 av en domstol befanns skyldig till anklagelser om förskingring och bedrägeri med anknytning till utnyttjande av fackföreningsmedel, vilket tros vara politiskt motiverade anklagelser. Parlamentet beklagar djupt att hon av godtyckligen dömdes till fyra års begränsad rörelsefrihet, ålagd av domstol, samt till 100 timmars samhällstjänst och ett förbud mot att ha ledande befattningar inom offentliga föreningar i fem år. Parlamentet uppmanar Kazakstan att upphäva domen och lägga ned åtalen mot henne. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att två andra fackföreningsledare, Nurbek Kushakbayev och Amin Yeleusinov, i april och maj 2017 dömdes till två och ett halvt respektive två års fängelse vid straffrättsliga åtal som också ansågs vara politiskt motiverade. Parlamentet konstaterar att domarna mot de tre fackföreningsledarna är ett slag mot den oberoende fackföreningsverksamheten i landet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar Kazakstans multietniska och multireligiösa karaktär och betonar behovet av skydd för minoriteter och deras rättigheter, särskilt när det gäller språkanvändning, religions- eller trosfrihet, icke-diskriminering och lika möjligheter. Parlamentet välkomnar att olika folkgrupper i Kazakstan samexisterar i fred. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en ordentlig granskning av den årliga människorättsdialogen mellan EU och Kazakstan för att göra den mer effektiv och resultatorienterad. Parlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att fullt ut delta i dialogen och i andra forum för att göra konkreta framsteg när det gäller människorättssituationen i landet samtidigt som man särskilt beaktar enskilda ärenden. Parlamentet påminner om att det civila samhällets deltagande i dessa dialoger och samråd måste säkerställas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker behovet av ett fortsatt engagemang inom cykeln för mekanismen för allmän återkommande utvärdering i FN:s råd för mänskliga rättigheter, särskilt när det gäller ett effektivt genomförande av dess rekommendationer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet insisterar på att Kazakstan ska respektera rekommendationerna från FN:s kommitté mot tortyr och 2009 års rekommendationer från FN:s särskilda rapportör om tortyr. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att Kazakstan hittills har vägrat tillåta en oberoende internationell undersökning om händelserna i Zjanaozen 2011, trots uppmaningarna från FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar landets ansökan om att ansluta sig till flera av Europarådets konventioner. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att Kazakstan varken är en part i eller har undertecknat Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Kazakstan uppmanas att underteckna och ansluta sig till den. |
| --- | --- |

37.

Internationella förbindelser, regionalt samarbete och globala utmaningar

| 38. | Europaparlamentet välkomnar Kazakstans konstruktiva samarbete i de internationella förbindelserna som en viktig bidragande faktor för fred och stabilitet på både regional och global nivå, till exempel genom sitt underlättande av samtalen om kärnteknikavtalet med Iran och förhandlingarna mellan parterna i Astana om en övergripande lösning för att få slut på kriget i Syrien, sina diplomatiska insatser när det gäller konflikten i Ukraina och sitt initiativ till konferensen för samarbete och förtroendeskapande åtgärder i Asien. Parlamentet uppmanar Kazakstan att fortsätta engagera sig och spela en konstruktiv roll på den internationella arenan. I detta sammanhang välkomnar parlamentet landets krav på gradvis utrotning av väpnade konflikter genom icke-spridning av kärnvapen och nedrustning och dess initiativ till den allmänna förklaringen om att uppnå en kärnvapenfri värld. Parlamentet välkomnar i synnerhet Kazakstans beslut att inte ansluta sig till det ryska importförbudet mot jordbruksprodukter från EU och anser detta är ett konkret och uppmuntrande tecken på landets vilja att stärka dialogen och samarbetet med EU. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar Kazakstans geostrategiska betydelse och erkänner landets multipolära utrikespolitik, som syftar till att främja vänskapliga och förutsägbara förbindelser och som innefattar upprättandet av välavvägda, goda grannförbindelser med i första hand Ryssland, Kina, de centralasiatiska grannländerna och andra partner, inbegripet Förenta staterna och EU. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erkänner att Kazakstan är en viktig aktör inom utrikes- och säkerhetspolitiken, inte minst på grund av den konsekventa roll landet spelar i fråga om global kärnvapennedrustning och säkerhet och dess tidsbegränsade medlemskap i FN:s säkerhetsråd 2017–2018. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet erkänner den säkerhetsutmaning som Kazakstan ställts inför av Daish och andra organisationer som klassats som terroristorganisationer av FN:s säkerhetsråd. Parlamentet noterar det stora antalet kazakstanska medborgare bland utländska stridande i Mellanöstern. Parlamentet inser att det finns risk att Kazakstan destabiliseras ytterligare till följd av den pågående konflikten i Afghanistan, bland annat på grund av religiös extremism, olaglig narkotikahandel och terrorism. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete för att bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism och betonar att man i första hand bör ägna sig åt åtgärder för att komma till rätta med de bakomliggande orsakerna till radikalisering. Parlamentet noterar att artikel 13 i det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet fokuserar på åtgärder mot terrorism och spelar en avgörande roll, särskilt i den rådande internationella miljön. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar att Kazakstan tillhör alla viktiga organisationer i regionen. Parlamentet anser att det internationella anseende som Kazakstan helt nyligen har fått som ordförandeland för sådana heterogena internationella organisationer som OSSE, Islamiska samarbetsorganisationen (OIC), Oberoende staters samvälde (OSS), Shanghai Cooperation Organisation och Organisationen för det kollektiva säkerhetsavtalet är en god utgångspunkt för gemensamma åtgärder för att stabilisera säkerhetssituationen i Centralasien och finna multilaterala lösningar på globala utmaningar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Kazakstans tydliga uttalanden om att landets medlemskap i Eurasiska ekonomiska unionen (EAEU) inte kommer att påverka stärkandet av dess förbindelser med EU. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar EU att fortsätta med sitt stöd till regionalt samarbete i Centralasien, särskilt rättsstatsprincipen, förtroendeskapande åtgärder, förvaltning av vatten- och naturresurser, gränsförvaltning, stabilitet och säkerhet. Parlamentet stöder i detta avseende Kazakstans insatser för att främja goda grannförbindelser och bli en garant för stabilitet i regionen. Parlamentet efterlyser en hållbar centralasiatisk lösning rörande frågor om vattenförvaltning, energi och säkerhet som tillgodoser alla intressen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet erkänner att Kazakstan är en ledande makt i den centralasiatiska regionen. Parlamentet uppmanar med kraft Kazakstan att utnyttja denna position som utgångspunkt för en positiv dialog med sina grannländer i regionen och att vidta åtgärder för att gå framåt i det regionala samarbetet. |
| --- | --- |

44.

Hållbar utveckling, energi och miljö

| 45. | Europaparlamentet välkomnar Kazakstans tredje moderniseringsstrategi som utannonserades i januari 2017, med målsättningen att landet ska bli ett av världens 30 mest utvecklade länder. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar det utvidgade kapitlet om råvaror och energisamarbete, som har stora möjligheter att bidra till EU:s energitrygghet. Parlamentet påminner om att Kazakstan spelar en viktig roll som energileverantör till EU. Parlamentet uppmanar EU att ha ett mer aktivt energisamarbete och att stärka sin dialog med Kazakstan och andra centralasiatiska länder för att stärka EU:s energitrygghet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet gläder sig över kapitlet om samarbete på området klimatförändringar, som tagits med i det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet. Parlamentet anser att EU ska fortsätta att samarbeta med den kazakstanska regeringen och hjälpa den att fastställa och ta fram innovativa och hållbara politiska strategier för miljö och ekologi. Parlamentet påminner om att Kazakstan är starkt påverkat av konsekvenserna av de mest förödande miljökatastroferna i världen som orsakats av människan, nämligen uttorkningen av Aralsjön och Sovjettidens kärnvapenprov vid anläggningen Semej/Semipalatinsk. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka biståndet till de kazakstanska myndigheterna på såväl teknisk som finansiell nivå i syfte att kraftigt förbättra vattenförvaltningen och vattenhushållningen i Aralsjöns bäcken inom ramen för handlingsprogrammet från den internationella fonden för insatser som syftar till att rädda Aralsjön och att utarbeta en effektiv handlingsplan för saneringen av det tidigare nukleära polygonområdet. Parlamentet välkomnar Kazakstans deltagande i det frivilliga partnerskapsprogrammet ”Green Bridge”. Det kommer att utgöra en stabil och långsiktig grund för gröna investeringar, överföring av ny teknik och innovationer och en övergång till ett samhälle utan koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar behovet av att tillämpa principerna om en miljömässigt hållbar utveckling i Kazakstan när det gäller utvinning och bearbetning av landets stora naturresurser. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att landet uppfyller normerna i utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI). |
| --- | --- |

48.

Handel och ekonomi

| 49. | Europaparlamentet påminner om att EU är landets främsta handels- och investeringspartner och Kazakstan är EU:s viktigaste handelspartner i Centralasien. Parlamentet hoppas därför att dessa förbindelser kommer att stärkas ytterligare. Parlamentet noterar att 80 procent av Kazakstans export till EU består av olja och gas, och upprepar vikten av ökad diversifiering av landets handel med EU. Parlamentet betonar att handel och de mänskliga rättigheterna på ett positivt sätt kan förstärka varandra inom ramen för rättsstatsprincipen. Parlamentet påminner om att näringslivet har en viktig roll att spela vad gäller att ge positiva incitament med avseende på främjandet av de mänskliga rättigheterna, demokrati och företagens sociala ansvar. Parlamentet påpekar att de globala värdekedjorna bidrar till att stärka grundläggande internationella arbets- och miljönormer samt standarder för sociala och mänskliga rättigheter, bland annat genom införande och genomförande av åtgärder för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, möjligheter till utbildning, opartiska institutioner och minskad korruption. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar att Kazakstan den 1 januari 2016 anslöt sig till WTO, vilket har främjat den ekonomiska och administrativa moderniseringen av landet. Parlamentet konstaterar att Kazakstans ekonomi till stor del bygger på utvinning och export av råmaterial och kolväten. Parlamentet vill se att det omfattande programmet för diversifiering av ekonomin, där EU kan spela en viktig roll, och för reformering av landet, som bland annat omfattar en professionalisering inom den offentliga förvaltningen och åtgärder för att bekämpa korruption, genomförs fullt ut i praktiken. Parlamentet uppmanar framför allt kommissionen att bistå Kazakstan för att göra dess ekonomi miljövänlig och hållbar. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet noterar Kazakstans åtagande att fullt ut liberalisera rörligheten för kapital i form av direktinvesteringar och beklagar att avdelningen Handel och affärsverksamhet i det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet inte innehåller några bestämmelser mot korruption. Parlamentet anser att man bör ägna särskild uppmärksamhet åt frågorna om företagsstyrning och korruption vid övervakningen av avtalets genomförande för att undvika att risken för penningtvätt ökar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar Kazakstans beslutsamhet – som framgår av hur landet har tillämpat avtalet under det första året – att respektera och fullgöra de åtaganden som följer av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet och WTO-medlemskapet. Parlamentet uppmanar Kazakstan att fullgöra sina åtaganden enligt det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet när det gäller immateriella rättigheter på grundval av ett system för regional konsumtion. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att fullt ut anpassa sina importtullar till sina åtaganden inom ramen för WTO och det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet, oberoende av sitt deltagande i Eurasiska ekonomiska unionen (EAEU), för att slippa betala höga ersättningar till WTO:s handelspartner. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att gå med i det integrerade veterinärdatasystemet (Traces) för att möjliggöra effektiva sanitära och fytosanitära kontroller, och att använda de bilaterala sanitära och fytosanitära intyg som EU och Kazakstan kommit överens om. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar den allmänna övergångsperiod på fem år för offentlig upphandling och den övergångsperiod på åtta år för byggtjänster som fastställs i det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet, och ser fram emot en ökad handel när dessa perioder är över. Parlamentet konstaterar att offentlig upphandling är ett viktigt politiskt instrument för Kazakstan. |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och EU:s särskilda representant för Centralasien samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Kazakstan. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 159.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0083.

(3)  EUT C 45, 5.2.2016, s. 85.

(4)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 93.

(5)  EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 30.

(6)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 91.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0121.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0007.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0484.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/11

---

P8_TA(2017)0487

Rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (2017/2069(INI))

(2018/C 369/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017 (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017 (COM(2017)0030),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017 som har utarbetats enligt artikel 25 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om arbetet för ett väl fungerande EU-medborgarskap 2013–2016 (COM(2017)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017 som har utarbetats enligt artikel 25 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om arbetet för ett väl fungerande EU-medborgarskap 2013–2016 (COM(2017)0032),

| — | med beaktande av resultatet från det offentliga samrådet om EU-medborgarskap som genomfördes av kommissionen 2015, och resultatet från 2015 års Eurobarometerundersökningar om valrättigheter och om medborgarskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från det offentliga samrådet om EU-medborgarskap som genomfördes av kommissionen 2015, och resultatet från 2015 års Eurobarometerundersökningar om valrättigheter och om medborgarskap,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 6 och 9–12 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), artiklarna 18–25 i EUF-fördraget och artiklarna 11, 21 och 39–46 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 6 och 9–12 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), artiklarna 18–25 i EUF-fördraget och artiklarna 11, 21 och 39–46 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rättsstatsprincipen, som fastslås i artikel 2 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättsstatsprincipen, som fastslås i artikel 2 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 3.2 i EU-fördraget, i vilken rätten till fri rörlighet för personer fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.2 i EU-fördraget, i vilken rätten till fri rörlighet för personer fastställs,

| — | med beaktande av rätten att göra framställningar, som fastställs i artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rätten att göra framställningar, som fastställs i artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 165 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 165 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av den rätt att göra framställningar som fastställs i artikel 227 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rätt att göra framställningar som fastställs i artikel 227 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av protokoll nr 1t om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1t om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 29 februari 2016 om strategin för den inre marknaden (1) och särskilt dokumentet om resultatet av Solvitcentrumens informella möte i Lissabon den 18 september 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 29 februari 2016 om strategin för den inre marknaden (1) och särskilt dokumentet om resultatet av Solvitcentrumens informella möte i Lissabon den 18 september 2015 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om rapporten om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om rapporten om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om kontroll av unionsrättens tillämpning: Årsrapport 2014 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om kontroll av unionsrättens tillämpning: Årsrapport 2014 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande aspekter av adoptioner (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande aspekter av adoptioner (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 (7) om genomförandet av programmet ”Ett Europa för medborgarna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 (7) om genomförandet av programmet ”Ett Europa för medborgarna”,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (omarbetning) (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (omarbetning) (COM(2016)0411),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar till följd av verksamheten vid utskottets arbetsgrupp för frågor om barns välfärd (8) och i synnerhet dess slutsatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar till följd av verksamheten vid utskottets arbetsgrupp för frågor om barns välfärd (8) och i synnerhet dess slutsatser,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2015 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2015 (9),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för framställningar av den 23 mars 2017 (10) och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor av den 1 juni 2017 (11) angående kommissionens rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för framställningar av den 23 mars 2017 (10) och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor av den 1 juni 2017 (11) angående kommissionens rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning 2015,

| — | med beaktande av de utfrågningar som utskottet för framställningar anordnade under 2016 och 2017, särskilt LIBE:s, PETI:s och EMPL:s gemensamma offentliga utfrågning den 11 maj 2017 om situationen och rättigheterna för EU-medborgare i Förenade kungariket, den offentliga utfrågningen den 11 oktober 2016 om hinder för EU-medborgares rätt att flytta och arbeta på den inre marknaden, den offentliga utfrågningen den 4 maj 2017 om bekämpande av diskriminering samt skydd av minoriteter, den gemensamma offentliga utfrågning som anordnades den 15 mars 2016 av kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor och Europaparlamentets utskott LIBE, PETI, AFCO och JURI om EU-medborgarskap i praktiken och den gemensamma utfrågningen om statslöshet som anordnades av LIBE och PETI den 29 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de utfrågningar som utskottet för framställningar anordnade under 2016 och 2017, särskilt LIBE:s, PETI:s och EMPL:s gemensamma offentliga utfrågning den 11 maj 2017 om situationen och rättigheterna för EU-medborgare i Förenade kungariket, den offentliga utfrågningen den 11 oktober 2016 om hinder för EU-medborgares rätt att flytta och arbeta på den inre marknaden, den offentliga utfrågningen den 4 maj 2017 om bekämpande av diskriminering samt skydd av minoriteter, den gemensamma offentliga utfrågning som anordnades den 15 mars 2016 av kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor och Europaparlamentets utskott LIBE, PETI, AFCO och JURI om EU-medborgarskap i praktiken och den gemensamma utfrågningen om statslöshet som anordnades av LIBE och PETI den 29 juni 2017,

| — | med beaktande av utfrågningen i PETI den 23 februari 2016 om en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (artikel 51), utfrågningen den 21 juni 2016 om öppenhet och informationsfrihet inom EU:s institutioner samt utfrågningen den 22 juni 2017 om återupprättande av allmänhetens förtroende för och tillit till det europeiska projektet, samt de tidigare utfrågningarna under denna valperiod om rätten att göra framställningar (23 juni 2015) och om det europeiska medborgarinitiativet (26 februari 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen i PETI den 23 februari 2016 om en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (artikel 51), utfrågningen den 21 juni 2016 om öppenhet och informationsfrihet inom EU:s institutioner samt utfrågningen den 22 juni 2017 om återupprättande av allmänhetens förtroende för och tillit till det europeiska projektet, samt de tidigare utfrågningarna under denna valperiod om rätten att göra framställningar (23 juni 2015) och om det europeiska medborgarinitiativet (26 februari 2015),

| — | med beaktande av de studier som beställdes av parlamentets utredningsavdelning C 2016 och 2017 på begäran av utskottet för framställningar: Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families (hinder för rätten till fri rörlighet och uppehållsrätt för EU-medborgare och deras familjer), Discrimination(s) as emerging from the petitions received (diskriminering så som den beskrivs i mottagna framställningar), The impact of Brexit in relation to the right to petition and on the competences, responsibilities and activities of the Committee on Petitions (brexits konsekvenser med avseende på rätten att göra framställningar och för framställningsutskottets ansvarsområden och verksamhet) och The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (den skyddande funktion som utskottet för framställningar har vid genomförandet av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de studier som beställdes av parlamentets utredningsavdelning C 2016 och 2017 på begäran av utskottet för framställningar: Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families (hinder för rätten till fri rörlighet och uppehållsrätt för EU-medborgare och deras familjer), Discrimination(s) as emerging from the petitions received (diskriminering så som den beskrivs i mottagna framställningar), The impact of Brexit in relation to the right to petition and on the competences, responsibilities and activities of the Committee on Petitions (brexits konsekvenser med avseende på rätten att göra framställningar och för framställningsutskottets ansvarsområden och verksamhet) och The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (den skyddande funktion som utskottet för framställningar har vid genomförandet av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0385/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0385/2017), och av följande skäl:

| A. | EU-medborgarskapet och dess närstående rättigheter infördes ursprungligen 1992 genom Maastrichtfördraget och stärktes ytterligare genom Lissabonfördraget, som trädde i kraft i december 2009, samt genom EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

EU-medborgarskapet och dess närstående rättigheter infördes ursprungligen 1992 genom Maastrichtfördraget och stärktes ytterligare genom Lissabonfördraget, som trädde i kraft i december 2009, samt genom EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| B. | Utövandet av medborgarskap förutsätter att alla mänskliga rättigheter, särskilt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, redan är garanterade och kan åtnjutas. |
| --- | --- |

B.

Utövandet av medborgarskap förutsätter att alla mänskliga rättigheter, särskilt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, redan är garanterade och kan åtnjutas.

| C. | En heltäckande strategi för att uppnå målen i EU-fördragen, såsom full sysselsättning och social utveckling, är avgörande för att man ska kunna möjliggöra ett verkligt åtnjutande av de rättigheter och friheter som följer av EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

C.

En heltäckande strategi för att uppnå målen i EU-fördragen, såsom full sysselsättning och social utveckling, är avgörande för att man ska kunna möjliggöra ett verkligt åtnjutande av de rättigheter och friheter som följer av EU-medborgarskapet.

| D. | Tillgång till EU-medborgarskap fås genom medborgarskap i en medlemsstat, som regleras av nationell lagstiftning. Samtidigt medför denna institution rättigheter och skyldigheter som fastställs av EU-lagstiftningen och inte är avhängiga medlemsstaterna. Av ovannämnda skäl är det dessutom så att dessa rättigheter och skyldigheter inte kan begränsas på ett obefogat sätt av medlemsstaterna, inbegripet av deras regionala och lokala myndigheter. När det gäller tillgång till nationellt medborgarskap bör medlemsstaterna följa principerna i EU-lagstiftningen, exempelvis principerna om proportionalitet och icke-diskriminering, som båda är väl definierade i Europeiska unionens domstols rättspraxis. Enligt fördragen ska alla EU-medborgare få lika uppmärksamhet från EU:s institutioner. |
| --- | --- |

D.

Tillgång till EU-medborgarskap fås genom medborgarskap i en medlemsstat, som regleras av nationell lagstiftning. Samtidigt medför denna institution rättigheter och skyldigheter som fastställs av EU-lagstiftningen och inte är avhängiga medlemsstaterna. Av ovannämnda skäl är det dessutom så att dessa rättigheter och skyldigheter inte kan begränsas på ett obefogat sätt av medlemsstaterna, inbegripet av deras regionala och lokala myndigheter. När det gäller tillgång till nationellt medborgarskap bör medlemsstaterna följa principerna i EU-lagstiftningen, exempelvis principerna om proportionalitet och icke-diskriminering, som båda är väl definierade i Europeiska unionens domstols rättspraxis. Enligt fördragen ska alla EU-medborgare få lika uppmärksamhet från EU:s institutioner.

| E. | EU:s medborgare litar på att medlemsstaterna, inklusive regionala och lokala myndigheter, tillämpar såväl gemenskapsrätten som deras nationella lagstiftning, eftersom detta är en förutsättning för att medborgarna effektivt ska kunna utöva de rättigheter som deras EU-medborgarskap ger dem. |
| --- | --- |

E.

EU:s medborgare litar på att medlemsstaterna, inklusive regionala och lokala myndigheter, tillämpar såväl gemenskapsrätten som deras nationella lagstiftning, eftersom detta är en förutsättning för att medborgarna effektivt ska kunna utöva de rättigheter som deras EU-medborgarskap ger dem.

| F. | Insatser för att främja EU-medborgarskapet är kopplade till en förbättrad demokrati inom EU, ett åtnjutande i praktiken av de grundläggande rättigheterna och friheterna och varje medborgares möjlighet att delta i det demokratiska livet i EU. |
| --- | --- |

F.

Insatser för att främja EU-medborgarskapet är kopplade till en förbättrad demokrati inom EU, ett åtnjutande i praktiken av de grundläggande rättigheterna och friheterna och varje medborgares möjlighet att delta i det demokratiska livet i EU.

| G. | Alla unilaterala ändringar av en medlemsstats landsgräns utgör allra minst ett brott mot artiklarna 2, 3.2 och 4.2 i EU-fördraget och äventyrar också åtnjutandet av alla de rättigheter som EU-medborgarskapet medför. |
| --- | --- |

G.

Alla unilaterala ändringar av en medlemsstats landsgräns utgör allra minst ett brott mot artiklarna 2, 3.2 och 4.2 i EU-fördraget och äventyrar också åtnjutandet av alla de rättigheter som EU-medborgarskapet medför.

| H. | Lissabonfördraget konsoliderade EU-medborgarskapets oförytterliga rättigheter och garantier, inklusive bland annat frihet att resa, arbeta och studera i en annan medlemsstat, att delta i det europeiska politiska livet, att främja jämlikhet och respekt för mångfald och att skyddas från diskriminering, särskilt sådan som utövas på grund av nationalitet. Utövandet av rätten till fri rörlighet inom EU har ökat konstant under de senaste årtiondena och har gett upphov till blandade familjer med olika nationaliteter, ofta med barn. Detta är en positiv trend för konsolideringen av EU-medborgarskapet som en institution i sig, men är även förenat med specifika behov och utmaningar på olika områden, däribland rättsliga aspekter. |
| --- | --- |

H.

Lissabonfördraget konsoliderade EU-medborgarskapets oförytterliga rättigheter och garantier, inklusive bland annat frihet att resa, arbeta och studera i en annan medlemsstat, att delta i det europeiska politiska livet, att främja jämlikhet och respekt för mångfald och att skyddas från diskriminering, särskilt sådan som utövas på grund av nationalitet. Utövandet av rätten till fri rörlighet inom EU har ökat konstant under de senaste årtiondena och har gett upphov till blandade familjer med olika nationaliteter, ofta med barn. Detta är en positiv trend för konsolideringen av EU-medborgarskapet som en institution i sig, men är även förenat med specifika behov och utmaningar på olika områden, däribland rättsliga aspekter.

| I. | Förenade kungarikets planerade utträde ur EU (brexit) har framhävt vikten av EU-medborgarskapets rättigheter och deras avgörande roll i miljontals EU-medborgares dagliga liv och har ökat medvetenheten i EU om den potentiella förlust av rättigheter som brexit skulle medföra för båda sidor, särskilt när det gäller de tre miljoner EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket och de 1,2 miljoner brittiska medborgare som är bosatta i EU. |
| --- | --- |

I.

Förenade kungarikets planerade utträde ur EU (brexit) har framhävt vikten av EU-medborgarskapets rättigheter och deras avgörande roll i miljontals EU-medborgares dagliga liv och har ökat medvetenheten i EU om den potentiella förlust av rättigheter som brexit skulle medföra för båda sidor, särskilt när det gäller de tre miljoner EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket och de 1,2 miljoner brittiska medborgare som är bosatta i EU.

| J. | Den senaste händelseutvecklingen i Förenade kungariket, den humanitära flyktingkrisen, den höga arbetslösheten, den utbredda fattigdomen och utbredningen av främlingsfientlighet och rasism i Europa har urholkat förtroendet för EU-systemet och hela det europeiska projektet. |
| --- | --- |

J.

Den senaste händelseutvecklingen i Förenade kungariket, den humanitära flyktingkrisen, den höga arbetslösheten, den utbredda fattigdomen och utbredningen av främlingsfientlighet och rasism i Europa har urholkat förtroendet för EU-systemet och hela det europeiska projektet.

| K. | Rätten till fri rörlighet och dess utövande spelar en central roll för EU-medborgarskapet och kompletterar de andra friheterna på EU:s inre marknad. Unga européer fäster särskilt stor vikt vid fri rörlighet, som med avseende på medvetenhet och popularitet bland EU-medborgare är rankad som det mest positiva som EU har uppnått efter säkerställandet av fred. |
| --- | --- |

K.

Rätten till fri rörlighet och dess utövande spelar en central roll för EU-medborgarskapet och kompletterar de andra friheterna på EU:s inre marknad. Unga européer fäster särskilt stor vikt vid fri rörlighet, som med avseende på medvetenhet och popularitet bland EU-medborgare är rankad som det mest positiva som EU har uppnått efter säkerställandet av fred.

| L. | Enligt många framställningar har flera medlemsstater brutit mot den fria rörligheten och utövandet av den genom att de har utvisat eller hotat med att utvisa EU-medborgare från sitt territorium. |
| --- | --- |

L.

Enligt många framställningar har flera medlemsstater brutit mot den fria rörligheten och utövandet av den genom att de har utvisat eller hotat med att utvisa EU-medborgare från sitt territorium.

| M. | Framställningar och klagomål till kommissionen och Solvit har visat att EU-medborgare upplever avsevärda svårigheter med att utöva sina grundläggande rättigheter och friheter på grund av omfattande ekonomiska och sysselsättningsmässiga problem, som förvärrats av administrativa bördor och byråkrati i medlemsstater, samt av felaktig information och/eller brist på samarbete mellan nationella myndigheter. |
| --- | --- |

M.

Framställningar och klagomål till kommissionen och Solvit har visat att EU-medborgare upplever avsevärda svårigheter med att utöva sina grundläggande rättigheter och friheter på grund av omfattande ekonomiska och sysselsättningsmässiga problem, som förvärrats av administrativa bördor och byråkrati i medlemsstater, samt av felaktig information och/eller brist på samarbete mellan nationella myndigheter.

| N. | Principen om icke-diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, som fastslås i artikel 21 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, är det främsta uttrycket för EU-medborgarskap. Den är också avgörande för ett framgångsrikt utövande av den fria rörligheten, vilket framgår av framställningar. |
| --- | --- |

N.

Principen om icke-diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, som fastslås i artikel 21 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, är det främsta uttrycket för EU-medborgarskap. Den är också avgörande för ett framgångsrikt utövande av den fria rörligheten, vilket framgår av framställningar.

| O. | Respekt för de rättigheter som personer i minoritetsgrupper har är enligt fördragen ett av EU:s grundläggande värden. Ungefär 8 procent av EU:s medborgare tillhör en nationell minoritet, och ungefär 10 procent talar ett regionalt språk eller ett minoritetsspråk. Minoriteter måste skyddas på ett mer verkningsfullt sätt. |
| --- | --- |

O.

Respekt för de rättigheter som personer i minoritetsgrupper har är enligt fördragen ett av EU:s grundläggande värden. Ungefär 8 procent av EU:s medborgare tillhör en nationell minoritet, och ungefär 10 procent talar ett regionalt språk eller ett minoritetsspråk. Minoriteter måste skyddas på ett mer verkningsfullt sätt.

| P. | En förstärkning av de medborgerliga rättigheterna och de demokratiska institutionerna inbegriper bekämpning av diskriminering och bristande jämställdhet, i linje med målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

P.

En förstärkning av de medborgerliga rättigheterna och de demokratiska institutionerna inbegriper bekämpning av diskriminering och bristande jämställdhet, i linje med målen för hållbar utveckling.

| Q. | Kvinnors underrepresentation i beslutsfattande ställningar, särskilt på det politiska området och i företag på styrelsenivå, hindrar kompetensutveckling och försvagar kvinnors deltagande i det demokratiska livet i EU. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnors underrepresentation i beslutsfattande ställningar, särskilt på det politiska området och i företag på styrelsenivå, hindrar kompetensutveckling och försvagar kvinnors deltagande i det demokratiska livet i EU.

| R. | Det finns fortfarande många hinder för kvinnors deltagande och ledarskap inom politiskt beslutsfattande, till exempel ihållande stereotypa könsroller och konsekvenserna av den senaste ekonomiska krisen i kombination med dess negativa återverkningar på jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

R.

Det finns fortfarande många hinder för kvinnors deltagande och ledarskap inom politiskt beslutsfattande, till exempel ihållande stereotypa könsroller och konsekvenserna av den senaste ekonomiska krisen i kombination med dess negativa återverkningar på jämställdhetsfrågor.

| S. | Det finns fortfarande betydande brister i fråga om skydd av offer för könsrelaterat våld och våld i hemmet i hela EU vid gränsöverskridande familjetvister. |
| --- | --- |

S.

Det finns fortfarande betydande brister i fråga om skydd av offer för könsrelaterat våld och våld i hemmet i hela EU vid gränsöverskridande familjetvister.

| T. | Den diskriminering som kvinnor i hela EU utsätts för är ett hinder för jämställdhet. Kvinnor är fortfarande underrepresenterade som väljare och i ledande ställningar, oavsett om det rör sig om förtroendeuppdrag, offentlig förvaltning, den akademiska världen, medier eller den privata sektorn. Det faktum att kvinnor i många fall utsätts för diskriminering på flera grunder och i oproportionellt hög grad drabbas av fattigdom och socialt utanförskap hindrar dem från att till fullo utöva sina medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

T.

Den diskriminering som kvinnor i hela EU utsätts för är ett hinder för jämställdhet. Kvinnor är fortfarande underrepresenterade som väljare och i ledande ställningar, oavsett om det rör sig om förtroendeuppdrag, offentlig förvaltning, den akademiska världen, medier eller den privata sektorn. Det faktum att kvinnor i många fall utsätts för diskriminering på flera grunder och i oproportionellt hög grad drabbas av fattigdom och socialt utanförskap hindrar dem från att till fullo utöva sina medborgerliga rättigheter.

| U. | Rätten att göra framställningar till Europaparlamentet enligt artiklarna 20 och 227 i EUF-fördraget och artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en av grundstenarna i EU-medborgarskapet, rangordnad som den näst mest kända bland EU-medborgarskapets rättigheter, och måste skapa en förbindelselänk mellan medborgarna och EU:s institutioner genom en process som ska vara öppen, demokratisk och transparent. |
| --- | --- |

U.

Rätten att göra framställningar till Europaparlamentet enligt artiklarna 20 och 227 i EUF-fördraget och artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en av grundstenarna i EU-medborgarskapet, rangordnad som den näst mest kända bland EU-medborgarskapets rättigheter, och måste skapa en förbindelselänk mellan medborgarna och EU:s institutioner genom en process som ska vara öppen, demokratisk och transparent.

| V. | EU-medborgarnas grundläggande rättigheter skulle kunna säkerställas genom ett nytt sätt att tolka artikel 51 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

V.

EU-medborgarnas grundläggande rättigheter skulle kunna säkerställas genom ett nytt sätt att tolka artikel 51 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| W. | EU-medborgare är direkt representerade i Europaparlamentet och har en demokratisk rätt att kandidera och rösta i val till Europaparlamentet, även om de är bosatta i en annan medlemsstat. Underlättandet för och främjandet av rätten för de EU-medborgare som har utövat sin rätt till fri rörlighet att rösta i val till Europaparlamentet och lokala val varierar i medlemsstaterna. Många olika framställningar tar upp förekomsten av byråkratiska hinder och brister av administrativ eller annan karaktär i samband med utövandet av rätten att rösta i nationella eller regionala val i hemmedlemsstaten för personer som är bosatta i en annan medlemsstat. Vissa medborgare hindras i sitt utövande av denna demokratiska rättighet, t.ex. personer med funktionsnedsättning i medlemsstater som har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning men inte uppfyllt sin skyldighet att reformera vallagstiftningen för att möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att utöva sin rösträtt. |
| --- | --- |

W.

EU-medborgare är direkt representerade i Europaparlamentet och har en demokratisk rätt att kandidera och rösta i val till Europaparlamentet, även om de är bosatta i en annan medlemsstat. Underlättandet för och främjandet av rätten för de EU-medborgare som har utövat sin rätt till fri rörlighet att rösta i val till Europaparlamentet och lokala val varierar i medlemsstaterna. Många olika framställningar tar upp förekomsten av byråkratiska hinder och brister av administrativ eller annan karaktär i samband med utövandet av rätten att rösta i nationella eller regionala val i hemmedlemsstaten för personer som är bosatta i en annan medlemsstat. Vissa medborgare hindras i sitt utövande av denna demokratiska rättighet, t.ex. personer med funktionsnedsättning i medlemsstater som har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning men inte uppfyllt sin skyldighet att reformera vallagstiftningen för att möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att utöva sin rösträtt.

| X. | Medborgare har rätt att, tillsammans med andra EU-medborgare från alla medlemsstater, organisera eller stödja ett europeiskt medborgarinitiativ, vilket bör ge dem möjlighet att bidra till fastställandet av EU:s lagstiftningsagenda. Medborgarinitiativet är ett viktigt instrument för direktdemokrati som gör det möjligt för medborgarna att delta aktivt i utformningen av EU:s politik och lagstiftning. Initiativet bör vara transparent och ändamålsenligt. Utövandet av denna rätt har hittills inte varit tillfredsställande. |
| --- | --- |

X.

Medborgare har rätt att, tillsammans med andra EU-medborgare från alla medlemsstater, organisera eller stödja ett europeiskt medborgarinitiativ, vilket bör ge dem möjlighet att bidra till fastställandet av EU:s lagstiftningsagenda. Medborgarinitiativet är ett viktigt instrument för direktdemokrati som gör det möjligt för medborgarna att delta aktivt i utformningen av EU:s politik och lagstiftning. Initiativet bör vara transparent och ändamålsenligt. Utövandet av denna rätt har hittills inte varit tillfredsställande.

| Y. | Upprättandet av Schengenområdet och införlivandet av Schengenregelverket i EU:s regelverk har i betydande grad stärkt den fria rörligheten i EU och är en av de största landvinningarna i det europeiska integrationsprojektet. Europeiska unionens råd bekräftade i sina slutsatser nr 9166/3/11 och 9167/3/11 av den 9 juni 2011 det framgångsrika slutförandet av utvärderingen av Bulgariens och Rumäniens tekniska beredskap att ansluta sig till Schengenområdet. |
| --- | --- |

Y.

Upprättandet av Schengenområdet och införlivandet av Schengenregelverket i EU:s regelverk har i betydande grad stärkt den fria rörligheten i EU och är en av de största landvinningarna i det europeiska integrationsprojektet. Europeiska unionens råd bekräftade i sina slutsatser nr 9166/3/11 och 9167/3/11 av den 9 juni 2011 det framgångsrika slutförandet av utvärderingen av Bulgariens och Rumäniens tekniska beredskap att ansluta sig till Schengenområdet.

| Z. | Säkerhet är en av de viktigaste frågorna för EU-medborgarna. EU bör se till att medborgarna känner att deras frihet skyddas och deras säkerhet garanteras inom hela EU, och samtidigt säkerställa att deras friheter och rättigheter respekteras och skyddas överallt inom EU. Terrorism är ett globalt hot som behöver hanteras effektivt på lokal och nationell nivå och på EU-nivå i syfte att garantera EU-medborgarnas säkerhet. |
| --- | --- |

Z.

Säkerhet är en av de viktigaste frågorna för EU-medborgarna. EU bör se till att medborgarna känner att deras frihet skyddas och deras säkerhet garanteras inom hela EU, och samtidigt säkerställa att deras friheter och rättigheter respekteras och skyddas överallt inom EU. Terrorism är ett globalt hot som behöver hanteras effektivt på lokal och nationell nivå och på EU-nivå i syfte att garantera EU-medborgarnas säkerhet.

| AA. | Enligt kommissionens konsekvensbedömning (SEC(2011)1556) som åtföljer förslaget som ledde till antagandet av rådets direktiv (EU) 2015/637 av den 20 april 2015 om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer (12) är det nästan sju miljoner EU-medborgare som reser till eller bor på platser utanför EU där deras eget land inte har någon ambassad eller något konsulat. Antalet icke-företrädda EU-medborgare förväntas öka till minst tio miljoner fram till 2020. EU-medborgare som är bosatta på ett tredjelands territorium där deras ursprungsmedlemsstat inte är representerad har rätt till skydd från varje annan medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som den statens medborgare. |
| --- | --- |

AA.

Enligt kommissionens konsekvensbedömning (SEC(2011)1556) som åtföljer förslaget som ledde till antagandet av rådets direktiv (EU) 2015/637 av den 20 april 2015 om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer (12) är det nästan sju miljoner EU-medborgare som reser till eller bor på platser utanför EU där deras eget land inte har någon ambassad eller något konsulat. Antalet icke-företrädda EU-medborgare förväntas öka till minst tio miljoner fram till 2020. EU-medborgare som är bosatta på ett tredjelands territorium där deras ursprungsmedlemsstat inte är representerad har rätt till skydd från varje annan medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som den statens medborgare.

| 1. | Europaparlamentet tar del av kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2017, som innehåller en uppräkning av nya prioriteringar efter verksamhetsområde för kommande år. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna och EU:s institutioner gemensamt bär ansvaret för att EU:s lagstiftning tillämpas korrekt. Parlamentet framhåller i detta avseende den avgörande roll som kommissionen spelar i egenskap av fördragens väktare vid tillämpningen av artiklarna 258–260 i EUF-fördraget. Parlamentet understryker att prioriteringar på ett effektivt sätt måste ta upp de frågor som ligger medborgarna om hjärtat, och att det behövs väldefinierade, konkreta åtaganden och åtgärder för de kommande tre åren. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att skynda på sin strategi för att säkerställa efterlevnad av EU-lagstiftningen genom att använda alla tillgängliga verktyg och mekanismer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rätten att göra framställningar, rätten att hänskjuta ärenden till Europeiska ombudsmannen och rätten att få tillgång till handlingar och register är grundläggande, konkreta aspekter av EU-medborgarskapet som ger ökad insyn i beslutsfattandet. Parlamentet vill därför se att dessa rättigheter främjas och lyfts fram som centrala inslag i kommissionens rapport om EU-medborgarskapet och återspeglas korrekt i den. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att det faktiska utövandet av rätten att göra framställningar har underlättats tack vare den förbättrade behandlingen av framställningar i Europaparlamentet och lanseringen av portalen för utskottet för framställningar i slutet av 2014, som innebär att framställningar kan lämnas in på ett okomplicerat sätt och hanteras mer effektivt, vilket framgår av årsrapporterna från utskottet för framställningar. Parlamentet begär att nästa steg i projektet ska slutföras enligt planerna utan dröjsmål, eftersom detta kommer att möjliggöra för framställare och personer som gett framställningen sitt stöd att följa upp framställningsprocessen på ett mycket mer interaktivt sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att ett framgångsrikt utövande av medborgarskapets rättigheter förutsätter att alla rättigheter och friheter som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna upprätthålls av medlemsstaterna. Parlamentet framhåller att demokratisk och delaktighetsbaserad styrning, största möjliga insyn och direkt deltagande från samtliga medborgare i beslutsprocesserna i slutändan stärker EU-medborgarskapet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre informera EU-medborgarna om deras rättigheter och skyldigheter och att underlätta lika tillgång till och respekt för dessa rättigheter både i deras ursprungsländer och i andra medlemsstater. Parlamentet framhåller att vissa medlemsstater i dag har valt att inte tillämpa delar av EU-fördragen, vilket leder till faktiska skillnader i de medborgerliga rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt att det under nästan ett decennium inte har gjorts några betydande framsteg avseende antagandet av det EU-övergripande direktivet mot diskriminering. Parlamentet uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstaterna att som högsta prioritet återuppta förhandlingarna om detta. Parlamentet noterar kommissionens åtagande att aktivt stödja slutförandet av dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU:s politik på antidiskrimineringsområdet bör bli mer effektiv och att kvarstående hinder bör undanröjas. Parlamentet rekommenderar att kommissionen uppdaterar de första två antidiskrimineringsdirektiven, nämligen rådets direktiv 2000/43/EG och rådets direktiv 2000/78/EG, för att anpassa dem till den nuvarande versionen av fördragen och till EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att ett effektivt regelverk och samordningsåtgärder ska antas på EU- och medlemsstatsnivå som kan säkerställa höga nivåer av socialt skydd och varaktiga arbetstillfällen med skälig ersättning. Parlamentet anser att detta är avgörande för att man ska kunna stärka de grundläggande rättigheter och friheter som följer av EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de åtstramningsåtgärder som antagits på EU- och medlemsstatsnivå har förvärrat de ekonomiska och sociala skillnaderna, och därmed allvarligt begränsat det praktiska utövandet av de grundläggande rättigheter och friheter som följer av EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om sina ändringar antagna den 14 september 2017 (13) och kommissionens förslag till ett övergripande direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (COM(2015)0615), däribland olika transportsätt. Parlamentet rekommenderar att lagstiftarna skyndar på sitt arbete med att anta en europeisk rättsakt om tillgänglighet. Parlamentet välkomnar det interinstitutionella avtal som ingåtts om tillämpningen av Marrakechfördraget på EU:s upphovsrättslagstiftning, vilket utskottet för framställningar har förespråkat sedan 2011, och upprepar sin uppmaning till EU och medlemsstaterna att utan dröjsmål ratificera Marrakechfördraget. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och underteckna dess protokoll. Parlamentet stöder en utökad användning av ömsesidigt erkända EU-intyg om funktionsnedsättning i så många medlemsstater som möjligt. Medlemsstaterna uppmuntras att underlätta rörligheten för personer med funktionsnedsättning och funktionsbegränsning i EU. Parlamentet betonar att EU:s webbplatser behöver göras mer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta mer aktiva åtgärder för att bekämpa såväl diskriminering mot hbti-personer som homofobi genom att fastställa konkreta åtgärder som ska vidtas på nationell nivå och på EU-nivå. Parlamentet uppmanar samtidigt EU-institutionerna att noggrant övervaka hbti-personers rättigheter och främja erkännandet av gränsöverskridande rättigheter för hbti-personer och deras familjer i EU. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att principen om jämställdhet mellan kvinnor och män endast kan genomföras om man strategiskt integrerar jämställdhetsperspektivet i all EU-politik, inklusive genom EU:s strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja fullständig tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att stoppa diskriminering och bekämpa diskriminerande uttalanden som riktas mot kvinnor i EU och som uppmuntrar till könsstereotyper. Parlamentet betonar på nytt att man behöver investera i medborgar-, samhälls- och jämställdhetsutbildning i hela Europa. Parlamentet uppmärksammar de löne- och pensionsskillnader som finns mellan kvinnor och män i EU och som hindrar miljontals kvinnor från att bli verkligt ekonomiskt självständiga. Parlamentet framhåller att unga människor, särskilt kvinnor och flickor, behöver delta i politiken, och begär att kommissionen och medlemsstaterna ska göra mer för att stimulera deras deltagande. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att EU ska underteckna och slutföra sin anslutning till Istanbulkonventionen, men beklagar att begränsningen till två områden, dels frågor som rör straffrättsligt samarbete, dels asyl och principen om ”non-refoulement”, föranleder rättslig osäkerhet om vad EU:s anslutning egentligen innebär. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att skynda på förhandlingarna om ratificering och genomförande av Istanbulkonventionen. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att snarast ratificera denna konvention, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor. Parlamentet välkomnar kommissionens framläggande av paketet om balans mellan arbete och privatliv, och uppmanar alla institutioner att genomföra dessa åtgärder så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kvinnors tillträde till och medverkan i ledande positioner, och att vidta särskilda åtgärder för att tillgodose behoven hos utsatta personer som drabbas av intersektionell diskriminering på flera grunder, så att dessa kan utöva sina medborgerliga rättigheter, till exempel genom lämpliga strategier. Parlamentet uppmanar rådet att intensifiera ansträngningarna för att häva blockeringen av direktivet om kvinnor i bolagsstyrelser. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att anta sitt strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019 i form av ett meddelande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att traditionella minoriteter och majoritetsbefolkningar har levt sida vid sida i århundraden på den europeiska kontinenten. Parlamentet understryker att EU:s institutioner måste spela en mer aktiv roll i skyddet av minoriteter, exempelvis genom att främja medvetandehöjande möten, seminarier och resolutioner och genom att inom EU:s institutioner vidta konkreta administrativa åtgärder. Parlamentet anser att EU bör fastställa höga standarder för minoritetsskydd genom att utgå från standarder som har kodifierats i internationella rättsinstrument, såsom Europarådets rättsinstrument, och ge dessa standarder en fast förankring i en rättslig ram med garantier för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i hela EU. Parlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att utan ytterligare dröjsmål till fullo ratificera ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, samt att genomföra fördragen så som det är avsett. Parlamentet erinrar också om att de principer som utvecklats inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) måste genomföras. Parlamentet beklagar djupt all retorik som uppmanar till diskriminering på grund av nationalitet. Parlamentet uppmuntrar nationella regeringar att hitta hållbara lösningar och främja en kultur av språklig mångfald i alla medlemsstater och i EU som helhet, även utöver de officiella EU-språken, eftersom både fördragen och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna hänvisar till skyddet av nationella minoriteter och till diskriminering på grund av språk. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att så många romer i Europa drabbas av diskriminerande födelseregistrering och därför saknar identitetshandlingar och nekas tillgång till viktiga grundläggande tjänster i de länder där de är bosatta, vilket också leder till att de inte kan åtnjuta sina rättigheter i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta omedelbara korrigerande åtgärder i detta avseende för att garantera att de kan åtnjuta sina grundläggande mänskliga rättigheter och alla rättigheter som EU-medborgarskapet medför. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och övervaka situationen i medlemsstaterna och ta initiativ till identifiering och skydd av personer vars medborgarskap inte har erkänts och som saknar möjlighet att få identitetshandlingar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå särskilda åtgärder för att undanröja hinder för fri rörlighet, i linje med parlamentets resolutioner av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden (14) och av den 28 april 2016 om att skydda barnets bästa i hela EU utgående från framställningar till Europaparlamentet (15). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet övervaka tillämpningen av direktiv 2004/38/EG i medlemsstaterna och att vidta lämpliga åtgärder för att avlägsna potentiella hinder för den fria rörligheten. Parlamentet välkomnar verktyget för e-lärande om EU-medborgares rätt till fri rörlighet, som hjälper lokala myndigheter att bättre förstå de rättigheter och skyldigheter som den fria rörligheten medför. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppskattar kommissionens ansträngningar för att göra fler informations- och stödcentrum om EU och de rättigheter som EU ger sina medborgare, såsom nätverket Europa direkt, Ditt Europa-portalen och e-juridikportalen, tillgängliga och mer åtkomliga, i syfte att bättre informera enskilda som utövar sina rättigheter som EU-medborgare. Parlamentet uppskattar kommissionens förslag om en gemensam digital ingång för att ge medborgarna enkel åtkomst online till informations-, stöd- och problemlösningstjänster när det gäller utövandet av rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka Solvit-nätverket genom att förbättra samverkan mellan kommissionens avdelningar och nationella centrum i syfte att säkerställa en bättre uppföljning av olösta och återkommande ärenden och närmare förbindelser mellan EU:s olika verktyg för att se till att EU-rätten följs, till exempel EU Pilot och Chap. Parlamentet uppmanar samtidigt medlemsstaterna att bland EU:s medborgare främja Solvit-nätverket och dess tjänster liksom andra mekanismer för prövning och medborgardeltagande, såväl på EU-nivå (till exempel via parlamentets utskott för framställningar, Europeiska ombudsmannen och EU:s medborgarinitiativ), som på nationell nivå (till exempel via regionala eller lokala ombudsmän, utskott för framställningar eller lagstiftningsinitiativ på gräsrotsnivå). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande i rapporten om EU-medborgarskapet 2017 om att anordna en EU-omfattande informations- och upplysningskampanj för att öka EU-medborgarnas kunskap om deras rättigheter. Parlamentet påpekar att medborgarna bör ha tillgång till all information som behövs för att EU-medborgarskapet verkligen ska kunna stärkas, och att denna information bör presenteras på ett tydligt och begripligt sätt, så att de kan fatta välgrundade beslut om utövandet av sina rättigheter enligt fördragen och enligt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet rekommenderar främjandet av öppenhet och proaktivt konsulärt stöd som de mest lämpliga verktygen i detta syfte, i kombination med lämpligt offentliggörande av nödvändig information för att underlätta för nyanlända att etablera sig. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erinrar om att tillgång till hälso- och sjukvård, samordning av system för social trygghet och erkännande av yrkeskvalifikationer i andra medlemsstater är områden som ofta ställer till med problem för EU-medborgare. Parlamentet begär att kommissionen på ett kraftfullt sätt ska se till att reglerna efterlevs för att komma till rätta med dessa förhållanden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är oroat över det allt större politiska missnöjet hos allmänheten. Parlamentet betonar att kampen mot främlingsfientlighet, rasism, diskriminering och hatpropaganda måste prioriteras. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är medvetet om att åtgärder för att förbättra valdeltagandet i val till Europaparlamentet är ett ansvar som delas mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar de senare att främja det demokratiska deltagandet genom att i olika kanaler och på ett lättillgängligt språk informera medborgarna mer om deras rättigheter att kandidera och rösta i lokala val och val till Europaparlamentet, och genom att avlägsna eventuella hinder för deras deltagande, såsom ekonomisk, social och språklig diskriminering, orättvisa metoder eller korruption. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att avlägsna hinder för tillträde för personer med funktionsnedsättning och att underlätta röstning i alla val för de medborgare som bor, arbetar eller studerar långt ifrån sin röstningslokal, till exempel genom att använda elektroniska lösningar för identifiering och röstning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att reformen av vallagen skulle kunna vara en möjlighet för EU att bli mer demokratiskt. Parlamentet framhåller att tusentals européer delar denna uppfattning. Parlamentet påminner om att man måste främja deltagandet i val till Europaparlamentet genom att göra politiska partier på europeisk nivå synligare, och att en förstärkning av den europeiska karaktären på valen till Europaparlamentet är ett gemensamt ansvar för EU och dess medlemsstater. Parlamentet uppmuntrar rådet att vid översynen av ovannämnda akt införa bestämmelser om listor med ett jämställdhetsperspektiv och en jämn könsfördelning. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som respons på klagomål om utövandet av rösträtten i val till Europaparlamentet och lokala val, att så snart som möjligt påbörja arbetet med att utforma en konkret handlingsplan för införande av elektronisk röstning i val till Europaparlamentet, och att göra det systemet mer allmänt tillgängligt för alla EU-medborgare. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra allt de kan för att uppmuntra statslösa personer som är permanent bosatta i en av EU:s medlemsstater att skaffa medborgarskap i den medlemsstat där de är bosatta så att de kan åtnjuta fullständiga rättigheter som EU-medborgare. Parlamentet anser att EU-medborgare som flyttar till och bosätter sig i en annan medlemsstat bör ha möjlighet att utöva sin rösträtt i de nationella valen i sina ursprungsländer. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som fråntar sina egna medborgare rösträtten när dessa väljer att bosätta sig i en annan medlemsstat under en längre tid att lätta på kraven för dessa medborgare och låta dem få behålla sin rätt att rösta i nationella val. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att personer med funktionsnedsättning ska kunna utöva sin rösträtt utan att på något sätt diskrimineras. Parlamentet stöder möjligheten att införa ett europeiskt identitetskort som ett komplement till nationella identitetshandlingar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet tar del av kommissionens senaste meddelande (COM(2017)0482) om det europeiska medborgarinitiativet, som innehåller ett förslag till ändring av förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 i syfte att förbättra dess funktion. Parlamentet hoppas att ändringen av förordningen kommer att resultera i ett europeiskt medborgarinitiativ som är mer transparent, effektivt och användarvänligt, och som samtidigt säkerställer ett demokratiskt och bredare deltagande av medborgarna i den europeiska debatten och fastställandet av den europeiska agendan. Parlamentet betonar den viktiga lagstiftningsmässiga roll som parlamentet kommer att spela och vikten av ett gott samarbete med kommissionen under ändringen av förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa bestämmelser som syftar till att se över villkoren för juridisk tillåtlighet, kraven för registrering och behandlingsförfarandena för ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att det är i EU-medborgarskapets intresse att kommissionen vidtar åtgärder för att stärka den europeiska kulturella dimensionen. Parlamentet uppmuntrar programmet ”Ett Europa för medborgarna” att finansiera mer innovativa projekt som kan ha en systemeffekt. Parlamentet föreslår att programmet ”Lär känna Europa” ska utvecklas parallellt med och som ett komplement till ”Ett Europa för medborgarna”. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att, i syfte att stärka EU-medborgarskapet och utövandet av detta, uppmuntra lokala myndigheter att utnämna kommunalråd med ansvar för EU-frågor, eftersom det är den nivå som är närmast medborgarna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att införa ett register för inkommande ärenden i alla sina huvudkontor, inklusive i sina kontor i medlemsstaterna, så att medborgarna tryggt kan vända sig till vilken EU-institution som helst skriftligen och personligen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att i samarbete med leverantörer av samhällsomfattande posttjänster införa ett meddelandesystem med certifiering av innehåll, datum och avsändare, så att medborgare tryggt kan vända sig till de europeiska institutionerna skriftligen utan att vara personligen närvarande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är övertygat om att den grundläggande rätten till yttrande- och informationsfrihet, som fastställs i artikel 11 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, fria medier och tillgång till en mångfald av röster i samhället och i medier är en oumbärlig del av en sund demokrati och därför utgör en konstitutionell grund för EU-medlemskapet enligt artiklarna 2 och 6 i EU-fördraget. Parlamentet understryker att det behövs en tydligt definierad EU-politik för att ta itu med anti-EU-propaganda och felaktig information, samt för att främja de offentliga mediernas oberoende i förhållande till regeringar. Parlamentet föreslår att en minimitid i offentliga radio- och tv-sändningar i alla medlemsstater ska ägnas åt innehåll med koppling till EU-frågor. Parlamentet föreslår att EU-institutionerna ska gå vidare med att inrätta europeiska tv-kanaler som sänder i alla medlemsstater och på alla officiella EU-språk, och med att utbilda medborgarna i mediekompetens från en tidig ålder. Parlamentet stöder spridningen av press och multimediaproduktioner på alla officiella EU-språk, och understryker i detta sammanhang behovet av att ytterligare öka medvetenheten bland europeiska journalister. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet vidhåller att språklig mångfald och transparens är viktiga verktyg för att föra medborgarna närmare EU och involvera dem i dess verksamhet. Parlamentet noterar att 30 procent av de undersökningar som Europeiska ombudsmannen avslutade under 2016 avsåg tillgång till handlingar, och rekommenderar därför att rätten att få tillgång till handlingar främjas och att så många handlingar som möjligt översätts till alla officiella EU-språk. Parlamentet stöder en intensivare dialog med medborgarna och uppmuntrar till offentliga debatter för att förbättra medborgarnas förståelse av hur EU påverkar deras dagliga liv och möjliggöra för dem att delta i diskussioner genom inslag i tv-program för särskilda målgrupper. Parlamentet efterlyser ett övergripande direktiv om visselblåsning, där man fastställer lämpliga kanaler och förfaranden för att rapportera fall. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet stöder främjandet av en anda inom EU-institutioner och nationella institutioner av att verka i allmänhetens tjänst, och anser att EU bör föregå med gott exempel genom att tillämpa högsta möjliga förvaltnings- och transparensstandarder, i enlighet med artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet föreslår att lokala EU-kontor i medlemsstaterna ska omvandlas till kontaktpunkter som erbjuder omfattande tjänster till EU-medborgare, för att minska byråkratin och de hinder som byråkratin medför för utövandet av de rättigheter som följer av EU-medborgarskapet. Parlamentet framhåller betydelsen av projektet ”endast en gång”, som eliminerar onödiga bördor för europeiska företag som uppmanas att tillhandahålla samma uppgifter och handlingar upprepade gånger i sina gränsöverskridande verksamheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att tillgång till utbildning spelar en avgörande roll i arbetet med att informera framtida medborgare om deras rättigheter. Parlamentet betonar att man måste främja utvecklingen av överförbara färdigheter som ökar den interkulturella förståelsen och det aktiva deltagandet i olika samhällen genom programmet Erasmus+. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ge mer utrymme för samhällsutbildning med särskilt fokus på EU-medborgarskap och också på EU-frågor i sina läroplaner, och att anpassa lärarutbildningen i enlighet med detta. Parlamentet påminner om att lärare och utbildningspersonal behöver ges stöd i fråga om att integrera information om EU-rättigheter och EU-medborgarskap i undervisningen. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att ytterligare främja och utveckla internetbaserade plattformar så att utbildningspersonal kan få tillgång till innovativt flerspråkigt utbildningsmaterial som hjälper dem att inspirera och motivera elever att lära sig om EU. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lansera en strategi för utbildning i europeiskt medborgarskap som innehåller föreslagna riktlinjer för att utveckla en läroplan som skulle kunna omfatta studiebesök på EU:s institutioner. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att en medlemsstats utträde ur unionen enligt EU:s gällande lagstiftning innebär att medborgarna i denna medlemsstat förlorar sitt EU-medborgarskap. Parlamentet beklagar att Förenade kungarikets utträde ur EU kommer att vara första gången i historien som medborgare fråntas de rättigheter som de tilldelats genom EU-fördragen. Parlamentet understryker att denna förlust av rättigheter förväntas få en allvarlig inverkan på deras dagliga liv. Parlamentet betonar att alla avtal bör bygga på principerna om rättvisa, symmetri, rättvis behandling, ömsesidighet och icke-diskriminering, samt på full respekt för integriteten i EU:s lagstiftning, inklusive EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och dess verkställighetsram. Parlamentet uppmanar med kraft de båda förhandlande parterna att prioritera alla berörda medborgare och garantera deras rättigheter. Parlamentet uppmanar de förhandlande parterna att i möjligaste mån upprätthålla alla härledda sociala, ekonomiska och familjemässiga rättigheter, i synnerhet rätten till sjukvård, efter det brittiska utträdet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att en europeisk allmän helgdag bör införas den 9 maj i syfte att stärka en europeisk känsla av att tillhöra den europeiska familjen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att deras nationella lagstiftning är tillräckligt tydlig och detaljerad för att säkerställa att medborgarnas och deras familjemedlemmars rätt till fri rörlighet respekteras, att gå vidare med korrekt utbildning av behöriga nationella myndigheter i detta avseende och att sprida korrekt information till berörda parter på ett exakt sätt, samt att främja ett gott samarbete och ett snabbt informationsutbyte med andra nationella förvaltningar, särskilt i fråga om gränsöverskridande försäkringar och pensioner. Parlamentet efterlyser ett bättre samarbete mellan värdmedlemsstater och berörda konsulat för att garantera ett lämpligt stödnätverk och rättvis behandling i gränsöverskridande fall, särskilt när det rör sig om vårdnad av barn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om gränsöverskridande erkännande av adoptionsbeslut. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens råd och Europeiska rådet att låta alla länder som uppfyller de nödvändiga tekniska kriterierna bli medlemmar i Schengenområdet, så att alla EU-medborgare kan åtnjuta sin fria rörlighet utan att hindras av gränskontroller. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att EU:s lagstiftning om säkerhet bör vara up-to-date, ändamålsenlig och effektiv när det gäller att förebygga, upptäcka och reagera på framväxande säkerhetshot. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av den europeiska säkerhetsagendan, bättre efterlevnad av EU:s befintliga rättsliga instrument på detta område samt effektivare informationsutbyte och samordning mellan medlemsstaterna och med EU:s byråer. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att stärka säkerhetssamarbetet mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar vikten av oinskränkt respekt för grundläggande rättigheter i kampen mot terrorismen. Parlamentet betonar att en harmonisering av EU:s interna och externa åtgärder på säkerhetsområdet är väsentlig för ett effektivt skydd av EU-medborgarna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att intensifiera insatserna för att utveckla en ändamålsenlig och genuin säkerhetsunion som kan hantera alla aspekter av terroristhotet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att avradikalisering och förebyggande av radikalisering är en absolut prioritering för EU och förespråkar kraftfullt ett stärkande av specifika sektorsövergripande program som är inriktade på utbildning, frivillig- och kulturverksamhet, ungdomsarbete och avradikaliseringsprogram inom institutioner, lokalsamhällen, det civila samhället, religiösa samfund och regionala förvaltningar. Parlamentet anser att en övergripande politik på detta område bör kompletteras med långsiktiga proaktiva avradikaliseringsprocesser på det rättsliga området. Parlamentet betonar att man behöver ta fram strategier för social inkludering och politik som bekämpar diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta ett helhetsgrepp på problematiken med radikalisering och att dra nytta av den sakkunskap som finns inom nätverket för kunskapsspridning om radikalisering, som inrättades på initiativ av kommissionen. Parlamentet understryker att förebyggandet av radikalisering också kan stödjas genom åtgärder som finansieras av EU-program såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont 2020 och Ett Europa för medborgarna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt och effektivt genomförande av direktiv (EU) 2015/637 för att säkerställa konsulärt skydd för EU-medborgare som befinner sig i tredjeländer där deras medlemsstater inte är representerade. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ett nytt, säkrare format för en provisorisk EU-resehandling för icke företrädda EU-medborgare utanför EU vars pass har stulits, förkommit, förstörts eller är tillfälligt oåtkomliga, i syfte att garantera deras hemresa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att brottsoffer och offer för terrorism måste garanteras en lämplig nivå av rättigheter utan diskriminering i hela EU och att de bör behandlas med respekt och värdighet och få lämpligt stöd i enlighet med sina egna och sina familjers behov. Parlamentet understryker att allt fler EU-medborgare har drabbats av terrordåd i ett annat land än det egna, och begär därför att protokoll ska utarbetas i medlemsstaterna utan dröjsmål för att hjälpa EU-medborgare som är medborgare i en annan medlemsstat i händelse av ett terrordåd, i linje med direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande av terrorism. Parlamentet betonar att det behövs ett särskilt direktiv om skydd av offer för terrorism. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet beklagar förekomsten av gränsöverskridande hinder i medborgerliga och sociala frågor, t.ex. familjerätt och pensioner, som hindrar många medborgare från att fullt ut dra nytta av sitt EU-medborgarskap. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att föräldrar och barn inte har samma möjlighet till rättslig prövning i alla medlemsstater vid separation eller skilsmässa, vilket har medfört att hundratals föräldrar i Europa har kontaktat utskottet för framställningar för att uppmana det att vara mer aktivt trots dess mycket begränsade behörighet på detta område. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser ett stärkt samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att säkerställa att offer för könsrelaterat våld skyddas och att hänsyn tas till barnets bästa vid gränsöverskridande familjetvister. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av den europeiska solidaritetskåren för unga EU-medborgare, och begär att initiativet ska ges tillräcklig finansiering så att arbetstillfällen av god kvalitet inte ersätts med obetalt volontärarbete. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta samordnings- och samarbetsåtgärder för att på ett effektivt sätt ta itu med frågor om dubbelbeskattning och skattemässig diskriminering i gränsöverskridande fall och att bättre beakta de verkliga förhållandena för gränsöverskridande rörlighet bland arbetstagare. Parlamentet anser att frågor om dubbelbeskattning för närvarande inte beaktas i tillräcklig utsträckning eftersom de hanteras via befintliga bilaterala skatteavtal eller unilaterala åtgärder av en medlemsstat, och att de kräver samordnade och snabba åtgärder på EU-nivå. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Rådets dokument 6622/16.

(2)  Rådets dokument 14268/15.

(3)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 146.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0106.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2016)0385.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0013.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0063.

(8)  PE 601.177v04-00.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0512.

(10)  PE 597.698v03-00. Se även betänkande A8-0265/2017.

(11)  PE 603.107v02-00. Se även betänkande A8-0265/2017.

(12)  EUT L 106, 24.4.2015, s. 1.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0347.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2017)0083.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2016)0142.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/22

---

P8_TA(2017)0488

En digital handelsstrategi

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (2017/2065(INI))

(2018/C 369/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats),

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handel med informationsteknikprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handel med informationsteknikprodukter,

| — | med beaktande av WTO:s arbetsprogram om e-handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s arbetsprogram om e-handel,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från ministrarna med ansvar för informations- och kommunikationsteknik i G7-länderna vid mötet i Takamatsu, Kagawa den 29–30 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från ministrarna med ansvar för informations- och kommunikationsteknik i G7-länderna vid mötet i Takamatsu, Kagawa den 29–30 april 2016,

| — | med beaktande av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) ministerdeklaration om den digitala ekonomin i Cancún 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) ministerdeklaration om den digitala ekonomin i Cancún 2016,

| — | med beaktande av den dynamiska handelskoalitionen inom ramen för Forumet för förvaltning av internet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den dynamiska handelskoalitionen inom ramen för Forumet för förvaltning av internet,

| — | med beaktande av EU:s pågående handelsförhandlingar med tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s pågående handelsförhandlingar med tredjeländer,

| — | med beaktande av principöverenskommelsen som aviserats av kommissionen den 6 juli 2017 om avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principöverenskommelsen som aviserats av kommissionen den 6 juli 2017 om avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin (COM(2016)0180),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 23 juni 2017 om hinder för handel och investeringar (COM(2017)0338), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 23 juni 2017 om hinder för handel och investeringar (COM(2017)0338),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017Att Skapa en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017Att Skapa en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2002/58/EG (förordning om integritet och elektronisk kommunikation) (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2002/58/EG (förordning om integritet och elektronisk kommunikation) (COM(2017)0010),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 13 september 2017 till Europaparlamentets och rådet förordning om en ram för det fria flödet av icke-personuppgifter i Europeiska unionen (COM(2017)0495), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 13 september 2017 till Europaparlamentets och rådet förordning om en ram för det fria flödet av icke-personuppgifter i Europeiska unionen (COM(2017)0495),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 maj 2017 om integrering av digital teknik och digitala tjänster i EU:s utvecklingspolitik (Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy) (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 maj 2017 om integrering av digital teknik och digitala tjänster i EU:s utvecklingspolitik (Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy) (SWD(2017)0157),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2016 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster (TiSA) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2016 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster (TiSA) (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2015 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2015 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (5),

| — | med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och de 17 målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och de 17 målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av WTO:s 11:e ministerkonferens som kommer att äga rum i Buenos Aires, Argentina, den 10–13 december 2017, och där e-handelsfrågor sannolikt kommer att behandlas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s 11:e ministerkonferens som kommer att äga rum i Buenos Aires, Argentina, den 10–13 december 2017, och där e-handelsfrågor sannolikt kommer att behandlas,

| — | med beaktande av Internationella teleunionens initiativ till stöd för utvecklingsländer (ITU-D), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella teleunionens initiativ till stöd för utvecklingsländer (ITU-D),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 8.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör om yttrandefrihet och den privata sektorn i den digitala tidsåldern (A/HRC/32/38) och om internetleverantörernas roll (A/HRC/35/22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör om yttrandefrihet och den privata sektorn i den digitala tidsåldern (A/HRC/32/38) och om internetleverantörernas roll (A/HRC/35/22),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, Council of Europe Treaty Series nr 108, och tilläggsprotokollet till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, Council of Europe Treaty Series nr 108, och tilläggsprotokollet till detta,

| — | med beaktande av resolutionen av den 26 maj 2016 om transatlantiska dataflöden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 26 maj 2016 om transatlantiska dataflöden (6),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Rapport om genomförandet av den handelspolitiska strategin Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Rapport om genomförandet av den handelspolitiska strategin Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0384/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0384/2017), och av följande skäl:

| A. | Den tekniska utvecklingen, tillgången till det öppna internet och digitaliseringen av ekonomin är en motor för tillväxt eftersom de gör det möjligt för företag, särskilt nystartade företag, mikroföretag samt små och medelstora företag, att utveckla, beställa, producera, saluföra eller leverera produkter och tjänster över hela världen snabbare och billigare än någonsin tidigare. Ny teknik såsom distribuerad databasteknik kan stärka den digitala handeln genom att förbättra insynen i internationella avtal och underlätta värdeöverföringen. Handeln med fysiska varor har ersatts med allt fler gränsöverskridande överföringar av digitalt innehåll, vilket ibland gör att skillnaden mellan varor och tjänster suddas ut. |
| --- | --- |

A.

Den tekniska utvecklingen, tillgången till det öppna internet och digitaliseringen av ekonomin är en motor för tillväxt eftersom de gör det möjligt för företag, särskilt nystartade företag, mikroföretag samt små och medelstora företag, att utveckla, beställa, producera, saluföra eller leverera produkter och tjänster över hela världen snabbare och billigare än någonsin tidigare. Ny teknik såsom distribuerad databasteknik kan stärka den digitala handeln genom att förbättra insynen i internationella avtal och underlätta värdeöverföringen. Handeln med fysiska varor har ersatts med allt fler gränsöverskridande överföringar av digitalt innehåll, vilket ibland gör att skillnaden mellan varor och tjänster suddas ut.

| B. | Datainsamling, dataaggregering och möjligheten att överföra data över gränserna kan bli en viktig drivkraft för innovation, produktivitet och ekonomisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

B.

Datainsamling, dataaggregering och möjligheten att överföra data över gränserna kan bli en viktig drivkraft för innovation, produktivitet och ekonomisk konkurrenskraft.

| C. | Globaliseringen och digitaliseringen av våra ekonomier och den internationella handeln har gjort det möjligt för företag att växa och har gett medborgare ekonomiska möjligheter. Digitaliseringen av traditionella industrier påverkar leveranskedjor, tillverkning och tjänstemodeller, vilket kan leda till jobbskapande inom nya industrier men det kan även orsaka störningar på arbetsmarknaden och leda till otrygga arbetsvillkor, eftersom fler och fler av de uppgifter som traditionellt sett utförts av människor antingen automatiseras eller utlokaliseras, eller bägge delar. Europaparlamentet betonar i detta avseende att nödvändiga kompletterande sociala åtgärder måste införas för att de ska komma hela samhället till gagn, t.ex. kraftfulla utbildningsåtgärder, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan. |
| --- | --- |

C.

Globaliseringen och digitaliseringen av våra ekonomier och den internationella handeln har gjort det möjligt för företag att växa och har gett medborgare ekonomiska möjligheter. Digitaliseringen av traditionella industrier påverkar leveranskedjor, tillverkning och tjänstemodeller, vilket kan leda till jobbskapande inom nya industrier men det kan även orsaka störningar på arbetsmarknaden och leda till otrygga arbetsvillkor, eftersom fler och fler av de uppgifter som traditionellt sett utförts av människor antingen automatiseras eller utlokaliseras, eller bägge delar. Europaparlamentet betonar i detta avseende att nödvändiga kompletterande sociala åtgärder måste införas för att de ska komma hela samhället till gagn, t.ex. kraftfulla utbildningsåtgärder, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan.

| D. | Den digitala ekonomin kräver en regelbaserad ram med moderna handelsregler som kan anpassa den snabba marknadsutvecklingen till konsumenternas rättigheter och ge ett politiskt utrymme för nya lagstiftningsinitiativ som regeringar behöver för att försvara och stärka skyddet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Den digitala ekonomin kräver en regelbaserad ram med moderna handelsregler som kan anpassa den snabba marknadsutvecklingen till konsumenternas rättigheter och ge ett politiskt utrymme för nya lagstiftningsinitiativ som regeringar behöver för att försvara och stärka skyddet av mänskliga rättigheter.

| E. | Tillträde till ett fritt, öppet och säkert internet är en förutsättning för en regelbaserad handel och utveckling av den digitala ekonomin. Principen om nätneutralitet bör utgöra en central del i EU:s digitala handelsstrategi för att man ska kunna möjliggöra sund konkurrens och innovation i den digitala ekonomin och samtidigt garantera yttrandefrihet på internet. |
| --- | --- |

E.

Tillträde till ett fritt, öppet och säkert internet är en förutsättning för en regelbaserad handel och utveckling av den digitala ekonomin. Principen om nätneutralitet bör utgöra en central del i EU:s digitala handelsstrategi för att man ska kunna möjliggöra sund konkurrens och innovation i den digitala ekonomin och samtidigt garantera yttrandefrihet på internet.

| F. | Investeringar i infrastruktur och tillgång till färdigheter är fortfarande stora utmaningar för uppkopplingsmöjligheterna och därmed även för den digitala handeln. |
| --- | --- |

F.

Investeringar i infrastruktur och tillgång till färdigheter är fortfarande stora utmaningar för uppkopplingsmöjligheterna och därmed även för den digitala handeln.

| G. | FN:s mål för hållbar utveckling framhäver att tillhandahållandet av allmän och överkomlig tillgång till internet för människor i de minst utvecklade länderna senast 2020 kommer att vara av avgörande betydelse för att främja utveckling, eftersom utvecklingen av den digitala ekonomin kan vara en drivkraft för sysselsättning och tillväxt med tanke på att e-handeln kan leda till fler små exportörer, ökade exportvolymer och en större exportdiversifiering. |
| --- | --- |

G.

FN:s mål för hållbar utveckling framhäver att tillhandahållandet av allmän och överkomlig tillgång till internet för människor i de minst utvecklade länderna senast 2020 kommer att vara av avgörande betydelse för att främja utveckling, eftersom utvecklingen av den digitala ekonomin kan vara en drivkraft för sysselsättning och tillväxt med tanke på att e-handeln kan leda till fler små exportörer, ökade exportvolymer och en större exportdiversifiering.

| H. | Kvinnor kan åtnjuta en bättre tillgång till de globala marknaderna i egenskap av entreprenörer och arbetstagare och till lägre priser i egenskap av konsumenter, men det finns många utmaningar och orättvisor som fortfarande hindrar kvinnor från att delta i den globala ekonomin, eftersom många kvinnor i låg- och medelinkomstländer fortfarande inte har tillgång till internet. |
| --- | --- |

H.

Kvinnor kan åtnjuta en bättre tillgång till de globala marknaderna i egenskap av entreprenörer och arbetstagare och till lägre priser i egenskap av konsumenter, men det finns många utmaningar och orättvisor som fortfarande hindrar kvinnor från att delta i den globala ekonomin, eftersom många kvinnor i låg- och medelinkomstländer fortfarande inte har tillgång till internet.

| I. | E-handeln växer även kraftigt i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

I.

E-handeln växer även kraftigt i utvecklingsländer.

| J. | Regeringar världen över vidtar åtgärder för digital protektionism genom att införa hinder för marknadstillträde och direkta investeringar eller skapa orättvisa fördelar för inhemska företag. Flera omfattande åtgärder i tredjeländer för att stärka den nationella (it-)säkerheten har en alltmer negativ påverkan på handel med IKT-produkter. |
| --- | --- |

J.

Regeringar världen över vidtar åtgärder för digital protektionism genom att införa hinder för marknadstillträde och direkta investeringar eller skapa orättvisa fördelar för inhemska företag. Flera omfattande åtgärder i tredjeländer för att stärka den nationella (it-)säkerheten har en alltmer negativ påverkan på handel med IKT-produkter.

| K. | Utländska företag har för närvarande mycket bättre tillträde till den europeiska marknaden än vad europeiska företag har i tredjeländer. Flera av våra handelspartner stänger sina nationella marknader och inför digital protektionism i allt större omfattning. EU bör basera sin digitala handelsstrategi på principerna ömsesidighet, sund konkurrens, smart lagstiftning och insyn för att återfå konsumenternas förtroende och återinföra lika villkor för företagen. |
| --- | --- |

K.

Utländska företag har för närvarande mycket bättre tillträde till den europeiska marknaden än vad europeiska företag har i tredjeländer. Flera av våra handelspartner stänger sina nationella marknader och inför digital protektionism i allt större omfattning. EU bör basera sin digitala handelsstrategi på principerna ömsesidighet, sund konkurrens, smart lagstiftning och insyn för att återfå konsumenternas förtroende och återinföra lika villkor för företagen.

| L. | Det bör bli ett slut på geoblockering, och ingen som helst otillbörlig diskriminering på grund av kunders nationalitet, bosättningsort eller verksamhetsort på den inre marknaden bör förekomma i framtiden. |
| --- | --- |

L.

Det bör bli ett slut på geoblockering, och ingen som helst otillbörlig diskriminering på grund av kunders nationalitet, bosättningsort eller verksamhetsort på den inre marknaden bör förekomma i framtiden.

| M. | De byggstenar som skyddar det öppna internet på EU:s digitala inre marknad, inbegripet sådana principer som sund konkurrens, nätneutralitet och mellanhänders skadeståndsansvar, bör främjas i alla handelsförhandlingar. Den digitala handelns globala dimension gör WTO till det naturliga forumet för förhandlingar om en regelbaserad multilateral ram, och WTO:s 11:e ministerkonferens i december 2017 utgör en plattform för inledandet av en sådan process. |
| --- | --- |

M.

De byggstenar som skyddar det öppna internet på EU:s digitala inre marknad, inbegripet sådana principer som sund konkurrens, nätneutralitet och mellanhänders skadeståndsansvar, bör främjas i alla handelsförhandlingar. Den digitala handelns globala dimension gör WTO till det naturliga forumet för förhandlingar om en regelbaserad multilateral ram, och WTO:s 11:e ministerkonferens i december 2017 utgör en plattform för inledandet av en sådan process.

| N. | Europeiska unionen är bunden av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, däribland artikel 8 om rätten till skydd av personuppgifter, artikel 16 i EUF-fördraget om samma grundläggande rättighet och artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Rätten till privatliv är en grundläggande mänsklig rättighet. En hög dataskyddsnivå bidrar till att bygga upp förtroende för den digitala ekonomin bland EU-medborgare och därigenom främja utvecklingen av den digitala handeln. Främjande av strikta dataskyddsnormer, i synnerhet när det gäller känslig information, och underlättande av internationell handel måste gå hand i hand i den digitala tidsåldern, för att skydda yttrande- och informationsfrihet, e-handel och digital kryptering, och för att avvisa digital protektionism, massövervakning, it-spionage och censur på internet. |
| --- | --- |

N.

Europeiska unionen är bunden av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, däribland artikel 8 om rätten till skydd av personuppgifter, artikel 16 i EUF-fördraget om samma grundläggande rättighet och artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Rätten till privatliv är en grundläggande mänsklig rättighet. En hög dataskyddsnivå bidrar till att bygga upp förtroende för den digitala ekonomin bland EU-medborgare och därigenom främja utvecklingen av den digitala handeln. Främjande av strikta dataskyddsnormer, i synnerhet när det gäller känslig information, och underlättande av internationell handel måste gå hand i hand i den digitala tidsåldern, för att skydda yttrande- och informationsfrihet, e-handel och digital kryptering, och för att avvisa digital protektionism, massövervakning, it-spionage och censur på internet.

| O. | Den digitala handeln måste skydda utrotningshotade arter av vilda djur och växter, och marknadsplatser på internet måste förbjuda försäljning av vilda djur och växter och produkter tillverkade av vilda djur och växter på sina plattformar. |
| --- | --- |

O.

Den digitala handeln måste skydda utrotningshotade arter av vilda djur och växter, och marknadsplatser på internet måste förbjuda försäljning av vilda djur och växter och produkter tillverkade av vilda djur och växter på sina plattformar.

| P. | Privata företag fastställer allt oftare normer och standarder i den digitala ekonomin vilka har en direkt inverkan på medborgare och konsumenter men även på den interna och internationella handeln, och vilka samtidigt påskyndar utvecklingen av tekniska lösningar för att skydda företag och kunder. |
| --- | --- |

P.

Privata företag fastställer allt oftare normer och standarder i den digitala ekonomin vilka har en direkt inverkan på medborgare och konsumenter men även på den interna och internationella handeln, och vilka samtidigt påskyndar utvecklingen av tekniska lösningar för att skydda företag och kunder.

| Q. | OECD:s rekommendationer mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster samt EU:s planer på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas har framhävt behovet av att hantera en rad skatteutmaningar, inbegripet de som den digitala ekonomin medfört. Skatter bör betalas där vinsterna skapas. Ett mer insynsvänligt, ändamålsenligt och rättvist system för beräkning av gränsöverskridande företags skattebas bör förhindra överföring av vinster och skatteflykt. Det krävs en sammanhängande EU-strategi i fråga om beskattning av den digitala ekonomin för att åstadkomma en rättvis och effektiv beskattning av alla företag och skapa lika villkor. Handelsavtal bör innefatta en klausul om god förvaltning på skatteområdet som på nytt bekräftar parternas åtagande att tillämpa överenskomna internationella standarder i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

Q.

OECD:s rekommendationer mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster samt EU:s planer på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas har framhävt behovet av att hantera en rad skatteutmaningar, inbegripet de som den digitala ekonomin medfört. Skatter bör betalas där vinsterna skapas. Ett mer insynsvänligt, ändamålsenligt och rättvist system för beräkning av gränsöverskridande företags skattebas bör förhindra överföring av vinster och skatteflykt. Det krävs en sammanhängande EU-strategi i fråga om beskattning av den digitala ekonomin för att åstadkomma en rättvis och effektiv beskattning av alla företag och skapa lika villkor. Handelsavtal bör innefatta en klausul om god förvaltning på skatteområdet som på nytt bekräftar parternas åtagande att tillämpa överenskomna internationella standarder i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande.

| R. | Enligt OECD är upp till fem procent av de varor som importeras till EU förfalskade, vilket leder till betydande förluster sett till arbetstillfällen och skatteintäkter. |
| --- | --- |

R.

Enligt OECD är upp till fem procent av de varor som importeras till EU förfalskade, vilket leder till betydande förluster sett till arbetstillfällen och skatteintäkter.

| S. | Handelsförhandlingar bör inte omfatta känsliga sektorer, som sektorn för audiovisuella tjänster, och inte heller grundläggande rättigheter såsom skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

S.

Handelsförhandlingar bör inte omfatta känsliga sektorer, som sektorn för audiovisuella tjänster, och inte heller grundläggande rättigheter såsom skydd av personuppgifter.

| T. | Den digitala handeln bör även syfta till att främja tillväxt för små och medelstora företag samt nystartade företag och inte bara för multinationella företag. |
| --- | --- |

T.

Den digitala handeln bör även syfta till att främja tillväxt för små och medelstora företag samt nystartade företag och inte bara för multinationella företag.

| U. | Mexiko uppfyller villkoren för anslutning till Europarådets konvention nr 108 om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

U.

Mexiko uppfyller villkoren för anslutning till Europarådets konvention nr 108 om skydd av personuppgifter.

| V. | Skyddet av personuppgifter är inte förhandlingsbart i handelsavtal, och dataskydd har alltid undantagits från EU:s mandat för handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

V.

Skyddet av personuppgifter är inte förhandlingsbart i handelsavtal, och dataskydd har alltid undantagits från EU:s mandat för handelsförhandlingar.

| W. | Handelsavtal kan vara en hävstång för att stärka de digitala rättigheterna. Genom att ta med bestämmelser om nätneutralitet, förbud mot påtvingade obefogade datalokaliseringskrav, datasäkerhet, säker databehandling och datalagring, kryptering och mellanhänders skadeståndsansvar i handelsavtal kan man framför allt stärka skyddet av yttrandefriheten. |
| --- | --- |

W.

Handelsavtal kan vara en hävstång för att stärka de digitala rättigheterna. Genom att ta med bestämmelser om nätneutralitet, förbud mot påtvingade obefogade datalokaliseringskrav, datasäkerhet, säker databehandling och datalagring, kryptering och mellanhänders skadeståndsansvar i handelsavtal kan man framför allt stärka skyddet av yttrandefriheten.

| 1. | Europaparlamentet understryker att EU, i egenskap av en värdegemenskap och världens största exportör av tjänster, bör fastställa standarderna för internationella bestämmelser och avtal om digitala handelsströmmar på basis av följande tre faktorer: 1) säkerställande av marknadstillträde för digitala varor och tjänster i tredjeländer, 2) säkerställande av att handelsbestämmelserna skapar påtagliga fördelar för konsumenterna och 3) säkerställande och främjande av respekten för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att strategin för den digitala inre marknaden visserligen åtgärdar många av problemen för den digitala handeln men att företag i EU fortfarande ställs inför betydande globala hinder såsom svåröverblickbara regelverk, regeringsingripanden och obefogad datalokalisering eller datalagring. Parlamentet påpekar att vissa av de centrala åtgärderna i strategin för den digitala inre marknaden, såsom EU:s initiativ för molnbaserade tjänster och upphovsrättsreformen, har en internationell dimension som skulle kunna tas upp i en europeisk digital handelsstrategi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att den digitala klyftan måste överbryggas för att man ska minimera de negativa sociala och utvecklingsmässiga effekter som kan uppstå. Parlamentet framhåller i detta avseende vikten av att främja kvinnors deltagande i vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, undanröja hinder för livslångt lärande och minska klyftorna mellan könen när det gäller tillgången till och användningen av ny teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka kopplingen mellan nuvarande handelspolitik och jämställdhet och hur handeln kan främja kvinnors ekonomiska egenmakt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den digitala ekonomins nätverkseffekter möjliggör för ett företag eller ett begränsat antal företag att inneha en stor andel av marknaden, vilket kan leda till överdriven marknadskoncentration. Parlamentet understryker vikten av att främja en sund och effektiv konkurrens i handelsavtal – framför allt mellan leverantörer av digitala tjänster, såsom onlineplattformar, och användare, såsom mikroföretag, små och medelstora företag och nystartade företag – och att främja konsumenternas val, minska överföringskostnader, säkerställa en icke-diskriminerande behandling av samtliga marknadsaktörer och undvika uppkomsten av dominerande ställning som snedvrider marknaderna. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att låta nätneutralitet ingå som en viktig del i sin digitala handelsstrategi och anser att en digital handelsstrategi måste kompletteras med en stärkt och effektiv internationell konkurrenspolitisk ram, inbegripet genom ett utökat samarbete konkurrensmyndigheter emellan och genom solida konkurrenskapitel i handelsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att verksamheter och företag respekterar konkurrensreglerna och att konkurrenter inte diskrimineras till skada för konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att tillgång till säker internetuppkoppling och digitala betalningsmetoder, ett effektivt konsumentskydd – i synnerhet tvistlösningsmekanismer för gränsöverskridande näthandel – och förutsägbara tullförfaranden är väsentliga faktorer när det gäller digital handel, hållbar utveckling och tillväxt för alla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att handelsavtal bör innehålla bestämmelser om ett stärkt samarbete mellan konsumentskyddsorgan, och välkomnar initiativ som främjar åtgärder för att öka konsumenternas förtroende i handelsförhandlingar, såsom system för elektroniska underskrifter, avtal och oönskade meddelanden. Parlamentet framhåller att konsumenternas rättigheter måste skyddas och inte försvagas i något fall. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag utgör merparten av företag i utvecklingsländerna och ger sysselsättning åt de flesta arbetstagarna inom tillverknings- och tjänstesektorn. Parlamentet påminner om att främjande av gränsöverskridande e-handel direkt kan leda till bättre försörjning, främja en högre levnadsstandard och stimulera den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att handelsavtal inte på något sätt får hindra EU och dess medlemsstater från att upprätthålla, förbättra och tillämpa sina dataskyddsregler. Parlamentet påminner om att personuppgifter får överföras till tredjeländer utan att allmänna ordningar i handelsavtal används, när både framtida och idag befintliga krav i kapitel IV i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (7) och i kapitel V i förordning (EU) 2016/679 uppfylls. Parlamentet konstaterar att beslut om adekvat skyddsnivå, även partiella och sektorsspecifika beslut, är en grundläggande mekanism för att säkra överföringarna av personuppgifter från EU till ett tredjeland. Parlamentet noterar att EU endast har antagit beslut om adekvat skyddsnivå med fyra av sina 20 största handelspartner. Parlamentet påminner om vikten av att garantera dataöverföring från tredjeländer till EU, särskilt genom dialoger om adekvat skyddsnivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera och påskynda antagandet av beslut om adekvat skyddsnivå, förutsatt att tredjeländer, genom sin nationella rätt eller sina internationella åtaganden, garanterar en skyddsnivå som ”väsentligen är likvärdig” den som garanteras inom EU. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att anta och offentliggöra uppdaterade och detaljerade bindande förfaranden för att fatta dessa beslut, och fullt ut respektera nationella tillsynsmyndigheters befogenheter och Europaparlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att förmågan att få tillgång till, samla in, behandla och överföra uppgifter över gränserna har blivit alltmer viktig för alla typer av företag som tillhandahåller varor och tjänster internationellt. Parlamentet konstaterar att detta rör såväl personuppgifter som uppgifter som inte är personuppgifter och inbegriper kommunikation från maskin till maskin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att så snart som möjligt utarbeta regler för gränsöverskridande dataöverföringar, som fullt ut stämmer överens med EU:s befintliga och framtida bestämmelser för dataskydd och skyddet av personuppgifter. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att i EU:s handelsavtal införa en övergripande bestämmelse som till fullo upprätthåller parternas rätt att skydda personuppgifter och integritet, under förutsättning att den inte utnyttjas för att kringgå regler för gränsöverskridande dataflöden av andra anledningar än att skydda personuppgifter. Parlamentet anser att sådana regler och bestämmelser bör ingå som en del i alla nya och nyligen inledda handelsförhandlingar med tredjeländer. Parlamentet betonar att inga ordningar i detta avseende bör omfattas av något som helst framtida kapitel om investeringsskydd. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strikt förbjuda obefogade datalokaliseringskrav i frihandelsavtalen. Parlamentet anser att undanröjandet av sådana krav bör ges högsta prioritet, och betonar att relevant lagstiftning om uppgiftsskydd ska följas. Parlamentet beklagar försök att använda sådana krav som en form av icke-tariffära handelshinder och som en form av digital protektionism, och anser att sådan protektionism allvarligt begränsar europeiska företags möjligheter på marknader i tredjeländer och underminerar fördelarna med digital handel när det gäller effektivitet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt meddela sin ståndpunkt avseende gränsöverskridande dataöverföringar, obefogade datalokaliseringskrav och garantier för uppgiftsskydd i handelsförhandlingar, i linje med parlamentets ståndpunkt, så att den inkluderas i alla nya och nyligen inledda förhandlingar och för att undvika att EU förbigås i internationella handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekämpa åtgärder i tredjeländer, t.ex. främjande av lokala varor, krav på lokalt innehåll eller påtvingad tekniköverföring, om de inte är motiverade till följd av FN-ledda program för att överbrygga den digitala klyftan eller Tripsrelaterade undantag, för att säkerställa att europeiska företag kan bedriva verksamhet enligt rättvisa och förutsägbara villkor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU bör fortsätta sina insatser på bilateral, plurilateral och multilateral nivå för att säkerställa att tredjeländerna erbjuder en nivå av öppenhet för utländska investeringar som motsvarar EU:s nivå och att de upprätthåller lika villkor för EU-aktörer. Parlamentet välkomnar EU:s förslag till förordning om inrättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen och stöder dess mål att bättre skydda viktig infrastruktur och teknik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att en digital handelsstrategi måste vara helt förenlig med principen om nätneutralitet och trygga likabehandling av internettrafik utan diskriminering, begränsning eller störning, oavsett sändare, mottagare, typ, innehåll, hårdvara, tjänst eller tillämpning. Parlamentet påminner om att trafikhanteringsåtgärder endast bör tillåtas i undantagsfall där de är strikt nödvändiga, och endast så länge som är nödvändigt, för att man ska respektera de rättsliga kraven, bevara nätverkets integritet och säkerhet eller förhindra en annalkande överbelastning av nätet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att utbyggnad av och tillgång till infrastruktur – särskilt på landsbygden, i bergsområden och i avlägsna regioner – som är av lämplig täckning, kvalitet och säkerhet och som stöder nätneutralitet, är avgörande för digitaliseringen av den europeiska industrin och för att öka e-förvaltningen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt att marknadstillträde i vissa tredjeländer endast beviljas på villkor att det berörda företaget offentliggör och till de statliga myndigheterna överlämnar källkoderna till den programvara som företaget har för avsikt att sälja. Parlamentet anser att sådana åtgärder är oproportionerliga som ett generellt krav för marknadstillträde, och uppmanar kommissionen att förbjuda regeringar som ingått frihandelsavtal att delta i sådan verksamhet. Parlamentet betonar att detta inte bör hindra statliga myndigheter från att främja insyn i programvara, uppmuntra allmänt offentliggörande av källkod genom fri programvara och programvara med öppen källkod och utbyta data genom licenser för öppna data. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att krav om lokal närvaro i vissa fall är nödvändiga för att säkerställa en effektiv övervakning eller tillsyn och efterlevnad av lagstiftningen. Parlamentet uppmanar därför på nytt kommissionen att göra begränsade åtaganden inom ramen för metod 1, för att undvika tillsynsarbitrage. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att den digitala handeln bör underlättas ytterligare inom upphandlingspolitiken, bland annat genom att utnyttja möjligheterna att tillhandahålla tjänster på distans och genom att europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, ges tillgång till offentlig och privat upphandling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att krav om tekniköverföring i utvecklingssyfte inte bör omöjliggöras genom ordningarna om digital handel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbjuda tredjeländers myndigheter att tvinga företag att offentliggöra eller överföra uppgifter om (kryptografisk) teknik som används i deras produkter som ett villkor för att tillverka, sälja eller distribuera dem. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att skyddet av immateriella rättigheter och investeringar i FoU är en förutsättning för EU:s kunskapsbaserade ekonomi, och att internationellt samarbete är nyckeln till att bekämpa handel med förfalskade varor över hela värdekedjan. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att verka för ett globalt genomförande av internationella standarder, t.ex. WTO:s Tripsavtal och Wipos internetfördrag. Parlamentet påminner om att rättsligt skydd i hela EU, såväl online som offline, krävs för nytt skapande, eftersom detta kommer att uppmuntra investeringar och leda till ytterligare innovation. Dock betonar parlamentet att handelsavtal inte är rätt plats för att ytterliga utvidga rättsinnehavarnas immaterialrättsliga skydd genom att föreskriva mer omfattande befogenheter att genomdriva upphovsrättens efterlevnad. Parlamentet betonar att tillgången till läkemedel i tredjeländer inte bör äventyras på grundval av immaterialrättsligt skydd, och att handeln med förfalskade varor kräver ett tydligt åtskilt tillvägagångssätt jämfört med det som tillämpas på immaterialrättsliga överträdelser i den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka ICANN:s gTLD-program, där domännamn utökas till tusentals generiska namn, och att i linje med sitt åtagande om ett fritt och öppet internet säkerställa skydd av rättsinnehavare, framför allt de som innehar geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda handelsavtalen för att förhindra att parterna inför tak för utländskt aktieägande, fastställa konkurrensfrämjande regler för grossisttillträde till etablerade operatörers nätverk, tillhandahålla transparenta och icke-diskriminerande bestämmelser och avgifter för licensiering samt säkerställa att EU:s leverantörer av telekommunikationstjänster har verklig tillgång till infrastruktur för lokala anslutningar (”last mile”) på exportmarknaderna. Parlamentet påminner om att regelbaserad konkurrens inom sektorn för telekommunikation leder till mer kvalitativa tjänster och lägre priser. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att utveckla en rad bindande multilaterala bestämmelser för e-handel inom WTO och fortsätta fokusera på konkreta och realistiska resultat. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående återuppta förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster, i enlighet med parlamentets antagna rekommendationer, och stöder uppfattningen att EU bör ta tillfället i akt att inta en ledande roll för att fastställa moderna globala standarder på det digitala området. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att WTO:s medlemmar sedan 1998 har upprätthållit ett moratorium för tullar på elektroniska överföringar, och betonar att sådana tullar skulle innebära onödiga extrakostnader för både företag och konsumenter. Parlamentet uppmanar kommissionen att omvandla moratoriet till en permanent överenskommelse om förbud mot tullar på elektroniska överföringar, på grundval av en noggrann analys av konsekvenserna inom området för 3D-tryck. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar de insatser som WTO gjort för att utveckla sitt arbetsprogram om e-handel och uppmanar kommissionen att verka för ytterligare utvidgning av WTO:s avtal om informationsteknik så att fler produkter och fler WTO-medlemmar omfattas, och noterar WTO:s ministerkonferens i Buenos Aires, som kommer att äga rum i december 2017. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att så snart som möjligt samråda med europeiska företag och medlemsstaterna om sin ståndpunkt i fråga om e-handel och andra digitala handelsfrågor som man ska komma överens om under konferensen, i syfte att säkerställa en enad EU-ståndpunkt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda handelsavtalen för att främja interoperabilitet för IKT-standarder som gagnar både konsumenter och producenter, särskilt inom ramen för ett säkert sakernas internet, 5G och it-säkerhet, men att samtidigt inte kringgå legitima forum för flerpartsförvaltning, vars arbete har varit positivt för ett öppet internet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet stöder kommissionens meddelande av den 19 april 2016Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden, COM(2016)0176. Parlamentet betonar att även om IKT-standardisering även i fortsättningen främst måste vara branschledd, frivillig och samförståndsinriktad, baserad på principerna om transparens, öppenhet, opartiskhet, samförstånd, effektivitet, relevans och enhetlighet, kommer tydligare prioriteringar för IKT-standardisering, tillsammans med politiskt stöd på hög nivå, att främja konkurrenskraften. Parlamentet noterar att denna process bör bygga på verktygen i det europeiska standardiseringssystemet och involvera en rad berörda parter, både i och utanför EU, för att säkerställa förbättrade standardiseringsprocesser, i linje med det gemensamma initiativet för europeisk standardisering. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja framväxten av globala industristandarder under EU:s ledning för central 5G-teknik och nätverksarkitektur, i synnerhet genom att utnyttja erfarenheterna från offentlig–privata partnerskap för 5G (5G PPP) inom centrala europeiska och internationella standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet framhåller vikten av internationella standarder för digital utrustning och digitala tjänster, särskilt på området för it-säkerhet, och uppmanar kommissionen att arbeta för att säkerställa att grundläggande it-säkerhetsåtgärder införs i produkter inom sakernas internet och molntjänster. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas det ökande antalet konsumenter och individer som säljer och köper varor på internet och som har fastnat i betungande tullförfaranden för varor som köps online. Parlamentet påminner om att man måste införa en förenklad och skattefri tullbehandling av varor som säljs på internet och returneras oanvända. Parlamentet påminner om att WTO:s avtal om förenklade handelsprocedurer syftar till att påskynda tullförfarandena och förbättra ansvarsskyldighet och öppenhet i samband med dem. Parlamentet framhåller att man måste digitalisera tullinformationen och tullförvaltningen genom internetbaserad registrering och användning av information, vilket bör underlätta gränsklarering, samarbete i fråga om upptäckt av bedrägerier, korruptionsbekämpande insatser och insyn i tullrelaterade priser. Parlamentet anser att en bredare användning av verktyg såsom tvistlösning på nätet skulle gynna konsumenter. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra parterna i handelsavtal att i kapitlet om telekommunikation i sina frihandelsavtal införa bestämmelser om att internationella roamingavgifter och avgifter för internationella samtal och meddelanden ska vara transparenta, rättvisa, rimliga och konsumentinriktade. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja en politik som främjar kostnadsorienterade priser för roamingtjänster i syfte att sänka priserna, främja insyn och undvika affärsmetoder som är otillbörliga eller på något sätt negativa för konsumenterna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att principerna i e-handelsdirektivet (2000/31/EG) har bidragit till utvecklingen av den digitala ekonomin, genom att skapa gynnsamma villkor för innovationer och garantera yttrandefrihet och frihet att bedriva verksamhet. Parlamentet påminner om att kommissionen är bunden av EU:s regelverk i sina handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare integrera digital teknik och digitala tjänster i EU:s utvecklingspolitik, såsom bland annat anges i Digital4Development-agendan, och att använda handelsavtalen för att förbättra och främja de digitala rättigheterna. Parlamentet är medvetet om att endast 53,6 procent av alla hushåll i världen har tillgång till internet och beklagar att det fortfarande finns en stor digital klyfta. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka investeringarna i digital infrastruktur i det globala Syd för att överbrygga den digitala klyftan, bland annat genom att främja offentlig–privata partnerskap, men samtidigt respektera principerna för utvecklingseffektivitet. I detta sammanhang noterar parlamentet hur FN:s internationella teleunions utvecklingssektor bidragit till skapande, utveckling och förbättring av telekommunikation samt utrustning och nätverk inom IKT. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att få investeringar i bredbandsinfrastruktur i utvecklingsländer att väsentligen bidra till, och vara villkorade med, respekt för ett fritt, öppet och säkert internet, och att utveckla lämpliga lösningar för att främja mobil internetanslutning. Parlamentet betonar att sådana investeringar är särskilt viktiga för lokala mikroföretag och små och medelstora företag, framför allt i utvecklingsländer, för att det ska bli möjligt för dem att interagera digitalt med multinationella företag och få tillträde till globala värdekedjor. Parlamentet påminner om att främjande av gränsöverskridande e-handel direkt kan leda till bättre försörjning, främja en högre levnadsstandard och stimulera den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet påminner även om att sådana ansträngningar kan bidra till jämställdhet mellan kvinnor och män, eftersom ett stort antal av dessa företag ägs och drivs av kvinnor. Parlamentet bekräftar att den digitala handeln kan vara en tillgång även för offentliga myndigheter och därmed främja e-förvaltningens utveckling. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att en digital handelsstrategi måste vara helt i linje med principen om politisk samstämmighet för utveckling och att den framför allt bör sträva efter att främja nystartade företag, mikroföretag samt små och medelstora företag och skapa möjligheter för dessa att vara verksamma inom gränsöverskridande e-handel, och erinrar om hur detta skulle kunna bidra till jämställdhet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att digitala frågor även bör prioriteras högre i EU:s Aid for Trade-politik för att främja en ökad e-handel genom utökat stöd för innovation och infrastruktur samt tillgång till finansiering, framför allt genom mikrofinansieringsinitiativ, samt stöd för att göra e-handelsföretag i utvecklingsländer mer synliga på nätet, underlätta tillträdet till plattformar och främja tillgången till e-betalningslösningar samt tillgången till kostnadseffektiva logistik- och leveranstjänster. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att en digital handelsstrategi, inbegripet dess kompletterande åtgärder, måste vara helt i linje med och bidra till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parlamentet noterar att mål 4 om kvalitativ utbildning, för en avgiftsfri och likvärdig grundskole- och gymnasieutbildning av god kvalitet för alla flickor och pojkar, mål 5 om uppnående av jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt, mål 8.10 om främjande av hållbar ekonomisk tillväxt för alla, framför allt genom att stärka de inhemska finansinstitutens kapacitet och utöka tillgången till finansiella tjänster samt även mål 9.1 om utveckling av en tillförlitlig och motståndskraftig infrastruktur med fokus på rättvis tillgång för alla och mål 9.3 om ökad tillgång för små företag, i synnerhet i utvecklingsländer, till finansiella tjänster, inklusive överkomliga krediter, samt deras integrering i värdekedjor, är särskilt relevanta i detta avseende. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet förbinder sig att uppdatera sin digitala handelsstrategi vart femte år. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och till Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0299.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0041.

(5)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 35.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0233.

(7)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

Onsdagen den 13 december 2017

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/32

---

P8_TA(2017)0490

Läget i förhandlingarna med Förenade kungariket

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2017/2964(RSP))

(2018/C 369/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017, om förhandlingarna med Förenade kungariket efter landets anmälan om sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen (1) och den 3 oktober 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017, om förhandlingarna med Förenade kungariket efter landets anmälan om sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen (1) och den 3 oktober 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets (artikel 50) riktlinjer av den 29 april 2017 efter Förenade kungarikets anmälan med stöd av artikel 50 i EU-fördraget, och av bilagan till rådets beslut av den 22 maj 2017 med direktiv för förhandlingarna med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets (artikel 50) riktlinjer av den 29 april 2017 efter Förenade kungarikets anmälan med stöd av artikel 50 i EU-fördraget, och av bilagan till rådets beslut av den 22 maj 2017 med direktiv för förhandlingarna med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten av den 8 december 2017 från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare om framstegen under den första fasen av förhandlingarna med stöd av artikel 50 i EU-fördraget om Förenade kungarikets utträde under ordnade former ur Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 8 december 2017 från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare om framstegen under den första fasen av förhandlingarna med stöd av artikel 50 i EU-fördraget om Förenade kungarikets utträde under ordnade former ur Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Avsikten med de förhandlingar som förs mellan Europeiska unionen (EU) och Förenade kungariket i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är att Förenade kungariket under ordnade former ska kunna utträda ur EU, med beaktande av ramen för Förenade kungarikets framtida förbindelser med EU när landet inte längre är en medlemsstat. |
| --- | --- |

A.

Avsikten med de förhandlingar som förs mellan Europeiska unionen (EU) och Förenade kungariket i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är att Förenade kungariket under ordnade former ska kunna utträda ur EU, med beaktande av ramen för Förenade kungarikets framtida förbindelser med EU när landet inte längre är en medlemsstat.

| B. | Ett utträde under ordnade former förutsätter att en strikt ordning iakttas vid förhandlingarna, så att separeringsfrågor som blir aktuella till följd av Förenade kungarikets omedelbart förestående utträde behandlas under den första fasen innan förhandlingarna kan gå vidare till sin andra fas. |
| --- | --- |

B.

Ett utträde under ordnade former förutsätter att en strikt ordning iakttas vid förhandlingarna, så att separeringsfrågor som blir aktuella till följd av Förenade kungarikets omedelbart förestående utträde behandlas under den första fasen innan förhandlingarna kan gå vidare till sin andra fas.

| C. | De tre utan varje jämförelse viktigaste separeringsfrågorna handlar om rättigheterna för unionsmedborgare som är bosatta i Förenade kungariket och brittiska medborgare bosatta i EU-27, samt om gränsen mellan Irland och Nordirland, de unika och speciella omständigheter som ön Irland är ställd inför, samt regleringen av Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter gentemot EU. |
| --- | --- |

C.

De tre utan varje jämförelse viktigaste separeringsfrågorna handlar om rättigheterna för unionsmedborgare som är bosatta i Förenade kungariket och brittiska medborgare bosatta i EU-27, samt om gränsen mellan Irland och Nordirland, de unika och speciella omständigheter som ön Irland är ställd inför, samt regleringen av Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter gentemot EU.

| D. | Det måste göras tillräckliga framsteg med alla dessa tre separeringsfrågor innan förhandlingarna kan gå vidare till sin andra fas, och detta måste ske så snabbt som möjligt för att man ska hinna med den andra förhandlingsfasen. |
| --- | --- |

D.

Det måste göras tillräckliga framsteg med alla dessa tre separeringsfrågor innan förhandlingarna kan gå vidare till sin andra fas, och detta måste ske så snabbt som möjligt för att man ska hinna med den andra förhandlingsfasen.

| E. | Den gemensamma rapporten från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare ger vid handen att tillräckliga framsteg gjorts. |
| --- | --- |

E.

Den gemensamma rapporten från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare ger vid handen att tillräckliga framsteg gjorts.

| F. | När det gäller medborgerliga rättigheter har Förenade kungariket






  — | accepterat att alla unionsmedborgare som lagligen uppehåller sig i Förenade kungariket och brittiska medborgare som lagligen uppehåller sig i en medlemsstat i EU-27, tillsammans med sina respektive familjemedlemmar vid tidpunkten för utträdet, kommer att åtnjuta alla de rättigheter de nu har enligt unionslagstiftningen och Europeiska unionens domstols tolkning av denna, utgående från skyddsåtgärder som ska fastställas i avtalet om utträde, |
| --- | --- | --- |

F.

När det gäller medborgerliga rättigheter har Förenade kungariket

—

accepterat att alla unionsmedborgare som lagligen uppehåller sig i Förenade kungariket och brittiska medborgare som lagligen uppehåller sig i en medlemsstat i EU-27, tillsammans med sina respektive familjemedlemmar vid tidpunkten för utträdet, kommer att åtnjuta alla de rättigheter de nu har enligt unionslagstiftningen och Europeiska unionens domstols tolkning av denna, utgående från skyddsåtgärder som ska fastställas i avtalet om utträde,

| — | därtill accepterat att medlemmar av medborgarnas kärnfamiljer och personer som lever i ett varaktigt förhållande med dem och för närvarande uppehåller sig utanför värdmedlemsstaten kommer att åtnjuta skydd enligt avtalet om utträde, något som också kommer att gälla för barn som föds i framtiden och utanför värdmedlemsstaten, |
| --- | --- |

—

därtill accepterat att medlemmar av medborgarnas kärnfamiljer och personer som lever i ett varaktigt förhållande med dem och för närvarande uppehåller sig utanför värdmedlemsstaten kommer att åtnjuta skydd enligt avtalet om utträde, något som också kommer att gälla för barn som föds i framtiden och utanför värdmedlemsstaten,

| — | accepterat att det med hjälp av ett proportionerligt förfarande, som kommer att omfattas av egna skyddsåtgärder i enlighet med EU:s rättsuppfattning, garanteras att de medborgerliga rättigheterna kvarstår livet igenom, varvid förfarandet och skyddsåtgärderna kommer att fastställas i avtalet om utträde, |
| --- | --- |

—

accepterat att det med hjälp av ett proportionerligt förfarande, som kommer att omfattas av egna skyddsåtgärder i enlighet med EU:s rättsuppfattning, garanteras att de medborgerliga rättigheterna kvarstår livet igenom, varvid förfarandet och skyddsåtgärderna kommer att fastställas i avtalet om utträde,

| — | accepterat att de administrativa förfarandena blir öppna, smidiga och effektiva, att blanketterna blir korta, enkla och användarvänliga och att ansökningar som samtidigt gjorts av medlemmar av en och samma familj kommer att handläggas tillsammans, |
| --- | --- |

—

accepterat att de administrativa förfarandena blir öppna, smidiga och effektiva, att blanketterna blir korta, enkla och användarvänliga och att ansökningar som samtidigt gjorts av medlemmar av en och samma familj kommer att handläggas tillsammans,

| — | accepterat att alla relevanta rättigheter som bygger på unionslagstiftningen kommer att skyddas och anges i detalj i avtalet om utträde, |
| --- | --- |

—

accepterat att alla relevanta rättigheter som bygger på unionslagstiftningen kommer att skyddas och anges i detalj i avtalet om utträde,

| — | accepterat att alla rättigheter till social trygghet enligt unionslagstiftningen kommer att upprätthållas, vilket även innefattar export av alla förmåner som kan exporteras, |
| --- | --- |

—

accepterat att alla rättigheter till social trygghet enligt unionslagstiftningen kommer att upprätthållas, vilket även innefattar export av alla förmåner som kan exporteras,

| — | accepterat att bestämmelserna om medborgerliga rättigheter i avtalet om utträde kommer att tas med i en särskild brittisk rättsakt, så att dessa rättigheter kommer att få direkt verkan. |
| --- | --- |

—

accepterat att bestämmelserna om medborgerliga rättigheter i avtalet om utträde kommer att tas med i en särskild brittisk rättsakt, så att dessa rättigheter kommer att få direkt verkan.

| G. | I fråga om Irland/Nordirland har Förenade kungariket till följd av att regelverket anpassas ingått de åtaganden som behövs för att gränsen inte ska bli hårdare. I detta ingår:






  — | särskilda lösningar för Nordirland vid behov, |
| --- | --- | --- |

G.

I fråga om Irland/Nordirland har Förenade kungariket till följd av att regelverket anpassas ingått de åtaganden som behövs för att gränsen inte ska bli hårdare. I detta ingår:

—

särskilda lösningar för Nordirland vid behov,

| — | en utfästelse om att avtalet från 1998 ska skyddas, till alla sina delar, |
| --- | --- |

—

en utfästelse om att avtalet från 1998 ska skyddas, till alla sina delar,

| — | tillförsäkran om att Nordirlands invånare ska få ha kvar alla sina rättigheter. |
| --- | --- |

—

tillförsäkran om att Nordirlands invånare ska få ha kvar alla sina rättigheter.

| H. | I fråga om den ekonomiska uppgörelsen har Förenade kungariket gett tillräckliga klara besked om vilka ekonomiska skyldigheter landet kommer att fullgöra i egenskap av utträdande medlemsstat. |
| --- | --- |

H.

I fråga om den ekonomiska uppgörelsen har Förenade kungariket gett tillräckliga klara besked om vilka ekonomiska skyldigheter landet kommer att fullgöra i egenskap av utträdande medlemsstat.

| I. | Detta innebär inte att alla olösta frågor fått sin lösning, och ger inte heller någon fingervisning om vilken ståndpunkt Europaparlamentet kommer att inta vid förfarandet med godkännande av ett slutligt avtal om utträde. |
| --- | --- |

I.

Detta innebär inte att alla olösta frågor fått sin lösning, och ger inte heller någon fingervisning om vilken ståndpunkt Europaparlamentet kommer att inta vid förfarandet med godkännande av ett slutligt avtal om utträde.

| J. | Den andra förhandlingsfasen bör bygga på sunda och otvetydiga principer och ägnas åt slutförandet av föranstaltningarna inför Förenade kungarikets utträde ur EU under ordnade former, och eventuellt också innefatta övergångsbestämmelser som behövs för utträdet. Här bör man nå fram till ett övergripande samförstånd om ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

J.

Den andra förhandlingsfasen bör bygga på sunda och otvetydiga principer och ägnas åt slutförandet av föranstaltningarna inför Förenade kungarikets utträde ur EU under ordnade former, och eventuellt också innefatta övergångsbestämmelser som behövs för utträdet. Här bör man nå fram till ett övergripande samförstånd om ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket.

| K. | Förenade kungariket och EU kommer att förbli nära grannar och ha många gemensamma intressen, också fastän Förenade kungariket inte längre kommer att vara en medlemsstat. |
| --- | --- |

K.

Förenade kungariket och EU kommer att förbli nära grannar och ha många gemensamma intressen, också fastän Förenade kungariket inte längre kommer att vara en medlemsstat.

| L. | Sådana nära förbindelser i form av ett associeringsavtal mellan EU och Förenade kungariket skulle kunna anses som en lämplig ram för skydd och främjande av dessa gemensamma intressen, bland annat nya handelsförbindelser. |
| --- | --- |

L.

Sådana nära förbindelser i form av ett associeringsavtal mellan EU och Förenade kungariket skulle kunna anses som en lämplig ram för skydd och främjande av dessa gemensamma intressen, bland annat nya handelsförbindelser.

| M. | Fördelen med ett associeringsavtal är att det är ett flexibelt instrument som medger samarbete inom många olika områden av politiken. |
| --- | --- |

M.

Fördelen med ett associeringsavtal är att det är ett flexibelt instrument som medger samarbete inom många olika områden av politiken.

| N. | Övergångsbestämmelser kommer att behövas, dels för att vi inte ska få en situation där allt blir hängande i luften när Förenade kungariket utträder ur EU, dels för att EU:s och Förenade kungarikets förhandlare ska få möjlighet att förhandla fram ett avtal om framtidens förbindelser. |
| --- | --- |

N.

Övergångsbestämmelser kommer att behövas, dels för att vi inte ska få en situation där allt blir hängande i luften när Förenade kungariket utträder ur EU, dels för att EU:s och Förenade kungarikets förhandlare ska få möjlighet att förhandla fram ett avtal om framtidens förbindelser.

| O. | Oavsett vilket resultatet blir av förhandlingarna om framtidens förbindelser går det inte att göra några avkall, vare sig i frågor om inre eller yttre säkerhet, inklusive försvarssamarbete, eller i frågor om framtidens ekonomiska förbindelser. |
| --- | --- |

O.

Oavsett vilket resultatet blir av förhandlingarna om framtidens förbindelser går det inte att göra några avkall, vare sig i frågor om inre eller yttre säkerhet, inklusive försvarssamarbete, eller i frågor om framtidens ekonomiska förbindelser.

| P. | Kommentarer av det slag som gjorts av David Davis, som kallade resultatet av den första förhandlingsfasen för endast en ”avsiktsförklaring” riskerar att undergräva det ärliga uppsåt som byggts upp under förhandlingarnas gång. |
| --- | --- |

P.

Kommentarer av det slag som gjorts av David Davis, som kallade resultatet av den första förhandlingsfasen för endast en ”avsiktsförklaring” riskerar att undergräva det ärliga uppsåt som byggts upp under förhandlingarnas gång.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma framstegsrapporten från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare, med dess slutsats om att det gjorts tillräckliga framsteg i förhandlingarna om ett avtal om utträde, och gratulerar unionens förhandlare till hur förhandlingarna hittills förts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att rapporten gör det möjligt för förhandlingarna att inträda i sin andra fas, och rekommenderar Europeiska rådet att fatta beslut om att så ska ske, men anser att förhandlingarna måste föras med ärligt uppsåt och att den enda möjligheten till framsteg under den andra förhandlingsfasen består i att Förenade kungarikets regering också fullt ut respekterar de åtaganden den ingått i den gemensamma rapporten och att dessa åtaganden i sin helhet överförs till utkastet till avtal om utträde. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att det kvarstår olösta frågor om Förenade kungarikets utträde ur EU under ordnade former, och att dessa frågor måste lösas innan avtalet om utträde kan slutföras, samt konstaterar att avtalet om utträde, när det en gång slutförts, måste iklädas en klar och otvetydig juridisk språkdräkt. Parlamentet påpekar att dessa olösta frågor handlar om:






  — | att utvidga de medborgerliga rättigheterna till att också gälla för kommande partner, |
| --- | --- | --- |

3.

—

att utvidga de medborgerliga rättigheterna till att också gälla för kommande partner,

| — | att se till att det administrativa förfarandet är enkelt, har karaktär av en förklaring och är avgiftsfritt, att bevisbördan kommer att åvila de brittiska myndigheterna om förklaringen ifrågasätts, och att familjer kan inleda förfarandet med hjälp av en enda blankett, |
| --- | --- |

—

att se till att det administrativa förfarandet är enkelt, har karaktär av en förklaring och är avgiftsfritt, att bevisbördan kommer att åvila de brittiska myndigheterna om förklaringen ifrågasätts, och att familjer kan inleda förfarandet med hjälp av en enda blankett,

| — | att Europeiska unionens domstols beslut blir bindande för tolkningen av bestämmelserna om medborgerliga rättigheter, liksom för vilken roll den framtida oberoende nationella myndigheten (ombudsmannen) ska ha, som inrättats för att reagera på klagomål från medborgarhåll, |
| --- | --- |

—

att Europeiska unionens domstols beslut blir bindande för tolkningen av bestämmelserna om medborgerliga rättigheter, liksom för vilken roll den framtida oberoende nationella myndigheten (ombudsmannen) ska ha, som inrättats för att reagera på klagomål från medborgarhåll,

| — | att brittiska medborgare som i dag är bosatta i någon medlemsstat i EU-27 i framtiden garanteras rätten till fri rörlighet inom hela EU, |
| --- | --- |

—

att brittiska medborgare som i dag är bosatta i någon medlemsstat i EU-27 i framtiden garanteras rätten till fri rörlighet inom hela EU,

| — | att säkerställa att de åtaganden som ingåtts i fråga om Nordirland/Irland helt och fullt kan verkställas. |
| --- | --- |

—

att säkerställa att de åtaganden som ingåtts i fråga om Nordirland/Irland helt och fullt kan verkställas.

| 4. | Europaparlamentet förbehåller sig därför alla rättigheter beträffande det slutliga avtalet om utträde, vilket enligt artikel 50.2 i EU-fördraget måste godkännas av parlamentet för att kunna träda i kraft. |
| --- | --- |

4.

Ramen för framtidens förbindelser mellan EU och Förenade kungariket

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att artikel 50.2 i EU-fördraget stadgar om ramen för EU:s framtida förbindelser med den utträdande medlemsstaten, och att dessa förbindelser ska beaktas av unionen i samband med förhandlingarna om och ingåendet av ett avtal om utträde. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet föreslår att ett övergripande samförstånd om dessa framtida förbindelser som eventuellt uppnås mellan EU och Förenade kungariket bör få formen av en politisk förklaring som bifogas avtalet om utträde. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att formella förhandlingar om avtalet där de nya förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket fastställs, utgående från den ovannämnda ramen, kan komma i fråga först när Förenade kungariket utträtt ur EU och blivit ett tredjeland. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att parlamentet kommer att godkänna en ram för framtida förbindelser mellan EU och Förenade kungariket såsom en del av avtalet om utträde endast om den ramen strikt överensstämmer med följande principer:






  — | att ett tredjeland som inte fullgör samma skyldigheter som en medlemsstat inte kan åtnjuta samma förmåner som en EU-medlemsstat eller en medlem av EES, |
| --- | --- | --- |

8.

—

att ett tredjeland som inte fullgör samma skyldigheter som en medlemsstat inte kan åtnjuta samma förmåner som en EU-medlemsstat eller en medlem av EES,

| — | att den inre marknadens integritet ska skyddas, liksom också de fyra friheterna, utan att någon sektorsvis strategi får förekomma, |
| --- | --- |

—

att den inre marknadens integritet ska skyddas, liksom också de fyra friheterna, utan att någon sektorsvis strategi får förekomma,

| — | att EU:s beslutsfattande ska vara självständigt, |
| --- | --- |

—

att EU:s beslutsfattande ska vara självständigt,

| — | att det slås vakt om EU:s rättsordning och om dess domstols roll, |
| --- | --- |

—

att det slås vakt om EU:s rättsordning och om dess domstols roll,

| — | att Förenade kungariket rättar sig efter de normer som följer av internationella skyldigheter, bland dem också grundläggande rättigheter och unionens lagstiftning om och politik för miljö, klimatförändringar, konsumentskydd, bekämpning av skatteflykt och skatteundvikande, lojal konkurrens, uppgiftsskydd och integritet, handel samt sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, framför allt skyddsåtgärder mot dumpning, med en tydlig efterlevnadsmekanism, |
| --- | --- |

—

att Förenade kungariket rättar sig efter de normer som följer av internationella skyldigheter, bland dem också grundläggande rättigheter och unionens lagstiftning om och politik för miljö, klimatförändringar, konsumentskydd, bekämpning av skatteflykt och skatteundvikande, lojal konkurrens, uppgiftsskydd och integritet, handel samt sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, framför allt skyddsåtgärder mot dumpning, med en tydlig efterlevnadsmekanism,

| — | att det slås vakt om EU:s avtal med tredjeländer och organisationer, också EES-avtalet, |
| --- | --- |

—

att det slås vakt om EU:s avtal med tredjeländer och organisationer, också EES-avtalet,

| — | att det slås vakt om EU:s finansiella stabilitet samt om att dess reglerings- och tillsynssystem och motsvarande normer efterlevs och tillämpas, |
| --- | --- |

—

att det slås vakt om EU:s finansiella stabilitet samt om att dess reglerings- och tillsynssystem och motsvarande normer efterlevs och tillämpas,

| — | att det råder en korrekt avvägning mellan rättigheter och skyldigheter, där det också ingår proportionerliga ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

—

att det råder en korrekt avvägning mellan rättigheter och skyldigheter, där det också ingår proportionerliga ekonomiska bidrag.

| 9. | Europaparlamentet yrkar på att ramen för framtidens förbindelser visserligen förbli konsekvent med de ovannämnda principerna, men dock erbjuda så nära förbindelser som möjligt mellan EU och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att ett associeringsavtal som förhandlats fram och överenskommits mellan EU och Förenade kungariket under tillämpning av artikel 217 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) skulle kunna erbjuda en lämplig ram för framtidens förbindelser. Parlamentet föreslår att ett sådant avtal, utöver sin förvaltningsram som bör innefatta en gedigen och oberoende tvistlösningsmekanism, också bör bestå av dessa fyra pelare:






  — | handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser, |
| --- | --- | --- |

10.

—

handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser,

| — | tematiskt samarbete, |
| --- | --- |

—

tematiskt samarbete,

| — | inre säkerhet, |
| --- | --- |

—

inre säkerhet,

| — | utrikespolitiskt och säkerhetspolitiskt samarbete. |
| --- | --- |

—

utrikespolitiskt och säkerhetspolitiskt samarbete.

| 11. | Europaparlamentet erinrar sig att många brittiska medborgare starkt motsatt sig att de ska förlora de rättigheter som de i dag åtnjuter enligt artikel 20 i EUF-fördraget. Parlamentet föreslår att EU-27 undersöker hur man kan begränsa detta inom ramen för unionens primärrätt, med fullständig respekt för principerna om ömsesidighet, rättvisa, symmetri och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

11.

Övergångsbestämmelser

| 12. | Europaparlamentet upprepar att överenskommelser om övergångsbestämmelser för att tillförsäkra rättslig säkerhet och kontinuitet ovillkorligen förutsätter en korrekt avvägning mellan rättigheter och skyldigheter, vartill kommer att de måste vara tidsbegränsade till högst tre år och innebära en förlängning av unionens regelverk, däribland medborgarnas rättigheter, vilket sålunda kräver att EU:s nuvarande instrument och strukturer för lagstiftning, budget, övervakning, rättsväsende och verkställighet fortsätter att gälla för Förenade kungariket. Parlamentet konstaterar att Förenade kungariket inte längre kommer att vara med i EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar att alla ändringar av unionens regelverk som eventuellt kommer att träda i kraft under övergångsperioden automatiskt måste gälla också i Förenade kungariket, i enlighet med de övergångsbestämmelser som EU och Förenade kungariket kommit överens om. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet håller fast vid att inga eventuella handelsavtal som Förenade kungariket efter utträdet förhandlar fram med tredjeländer får träda i kraft förrän efter utgången av den period under vilken övergångsbestämmelserna gäller. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att en övergångsperiod, som överenskommits som en del av avtalet om utträde, kan ta sin början endast efter att avtalet tillkommit. |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, de nationella parlamenten och Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0102.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0361.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/36

---

P8_TA(2017)0492

Årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2017/2123(INI))

(2018/C 369/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Lissabonfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonfördraget,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015, den 15 december 2016 och den 22 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015, den 15 december 2016 och den 22 juni 2017,

| — | med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016 och den 18 maj 2017 samt rådets slutsatser om EU:s globala strategi av den 17 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016 och den 18 maj 2017 samt rådets slutsatser om EU:s globala strategi av den 17 juli 2017,

| — | med beaktande av det 19:e fransk-tyska ministerrådsmötet i Paris den 13 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 19:e fransk-tyska ministerrådsmötet i Paris den 13 juli 2017,

| — | med beaktande av det informella mötet mellan försvarsministrarna och det informella mötet mellan utrikesministrarna (Gymnich) som hölls i Tallinn den 6–9 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det informella mötet mellan försvarsministrarna och det informella mötet mellan utrikesministrarna (Gymnich) som hölls i Tallinn den 6–9 september 2017,

| — | med beaktande av mötet mellan EU:s försvarsministrar den 30 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötet mellan EU:s försvarsministrar den 30 november 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om EU:s militära strukturer: nuläge och framtidsutsikter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om EU:s militära strukturer: nuläge och framtidsutsikter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 november 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 november 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (7),

| — | med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av dokumentet Implementation Plan on Security and Defence (Genomförandeplan på säkerhets- och försvarsområdet) som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten den 14 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Implementation Plan on Security and Defence (Genomförandeplan på säkerhets- och försvarsområdet) som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten den 14 november 2016,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 30 november 2016 till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en europeisk försvarshandlingsplan (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 30 november 2016 till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en europeisk försvarshandlingsplan (COM(2016)0950),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 8 juli 2016 från ordförandena för Europeiska rådet och kommissionen och Natos generalsekreterare, de gemensamma förslagen som godkändes av Nato-rådet och Europeiska unionens råd den 6 december 2016 och framstegsrapporten om deras genomförande som antogs den 14 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 8 juli 2016 från ordförandena för Europeiska rådet och kommissionen och Natos generalsekreterare, de gemensamma förslagen som godkändes av Nato-rådet och Europeiska unionens råd den 6 december 2016 och framstegsrapporten om deras genomförande som antogs den 14 juni 2017,

| — | med beaktande av Bratislavaförklaringen av den 16 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bratislavaförklaringen av den 16 september 2016,

| — | med beaktande av det nya försvarspaketet som kommissionen lade fram den 7 juni 2017 i pressmeddelandet Ett EU som försvarar: EU-kommissionen inleder debatt om säkerhets- och försvarsunion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya försvarspaketet som kommissionen lade fram den 7 juni 2017 i pressmeddelandet Ett EU som försvarar: EU-kommissionen inleder debatt om säkerhets- och försvarsunion,

| — | med beaktande av diskussionsunderlaget om framtiden för ett europeiskt försvar av den 7 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionsunderlaget om framtiden för ett europeiskt försvar av den 7 juni 2017,

| — | med beaktande av Eurobarometern 85.1 i juni 2016, enligt vilken hälften av de intervjuade EU-medborgarna anser att EU:s åtgärder är otillräckliga och två tredjedelar av dem skulle vilja se större engagemang från EU:s sida genom åtaganden från medlemsstaterna i säkerhets- och försvarspolitiska frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurobarometern 85.1 i juni 2016, enligt vilken hälften av de intervjuade EU-medborgarna anser att EU:s åtgärder är otillräckliga och två tredjedelar av dem skulle vilja se större engagemang från EU:s sida genom åtaganden från medlemsstaterna i säkerhets- och försvarspolitiska frågor,

| — | med beaktande av rådets krishanteringskoncept för ett nytt civilt GSFP-uppdrag i Irak av den 17 juli 2017 och rådets beslut (Gusp) 2017/1425 av den 4 augusti 2017 om Europeiska unionens stabiliseringsåtgärd i regionerna Mopti och Ségou i Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets krishanteringskoncept för ett nytt civilt GSFP-uppdrag i Irak av den 17 juli 2017 och rådets beslut (Gusp) 2017/1425 av den 4 augusti 2017 om Europeiska unionens stabiliseringsåtgärd i regionerna Mopti och Ségou i Mali,

| — | med beaktande av EU:s politik för GSFP-utbildning som antogs av rådet (utrikes frågor) den 3 april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik för GSFP-utbildning som antogs av rådet (utrikes frågor) den 3 april 2017,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 23 oktober 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av protokoll 31 till EES-avtalet (Unionens förberedande åtgärd för försvarsrelaterad forskning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 23 oktober 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av protokoll 31 till EES-avtalet (Unionens förberedande åtgärd för försvarsrelaterad forskning),

| — | med beaktande av underrättelsen om permanent strukturerat samarbete av den 13 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av underrättelsen om permanent strukturerat samarbete av den 13 november 2017,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 10 november 2017 till Europaparlamentet och rådet om förbättrad militär rörlighet i Europeiska unionen (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 10 november 2017 till Europaparlamentet och rådet om förbättrad militär rörlighet i Europeiska unionen (JOIN(2017)0041),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0351/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0351/2017).

Unionens strategiska miljö

| 1. | Europaparlamentet understryker att den regelbaserade internationella ordningen och de värden som försvaras av västerländska demokratier, samt den fred, det välstånd och de friheter som denna ordning sedan andra världskriget utgör en garant för och som överensstämmer med de grundvalar som Europeiska unionen vilar på, står inför ett aldrig tidigare skådat antal konventionella och hybrida utmaningar, eftersom samhälleliga, ekonomiska, tekniska och geopolitiska trender pekar på att världens befolkning blir alltmer sårbar för chocker och belastningar som t.ex. mellanstatliga konflikter, naturkatastrofer, extrema väderfenomen, vattenkriser, kollapsade stater och it-angrepp, och då krävs en enad och samordnad reaktion. Parlamentet påminner om att säkerhet är en central fråga för EU-medborgarna. Unionens yttre åtgärder ska vägledas av de värden och principer som finns förankrade i artikel 21 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att ingen enskild medlemsstat ensam kan hantera någon av de komplexa säkerhetsutmaningar vi ställs inför i dag, och för att EU ska kunna reagera på dessa inre och yttre utmaningar måste unionen öka sina insatser för att få till stånd ett konkret starkt samarbete inom ramen för Gusp/GSFP, vara en ändamålsenlig global aktör, vilket innebär att tala samstämmigt och agera tillsammans, och rikta in sina resurser på strategiska prioriteringar. Parlamentet anser att det är nödvändigt att åtgärda de bakomliggande orsakerna till instabilitet, som är fattigdom och ökande ojämlikhet, dåliga styrelseformer, kollapsade stater och klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att transnationella terroristorganisationer och kriminella organisationer ökar i styrka och antal, något som kan främjas av Isil/Daishs nederlag och dess flyende stridande, samtidigt som instabiliteten breder ut sig i de södra regionerna och i Mellanöstern när bräckliga och sönderfallande stater som t.ex. Libyen lämnar ifrån sig stora områden utan styrning, sårbara för styrkor utifrån. Parlamentet uttrycker en fortsatt oro över att terroristhotet i Sahelregionen har en transnationell dimension. Parlamentet beklagar djupt att Demokratiska folkrepubliken Koreas pågående verksamhet på områdena kärnteknik och ballistiska robotar har gett upphov till ökad spänning både inom och utanför regionen och utgör ett tydligt hot mot den internationella freden och säkerheten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att i öster pågår fortfarande Rysslands krig mot Ukraina, att Minskavtalen – utan vilka det inte kan finnas någon lösning på konflikten – inte har genomförts och att den illegala annekteringen och militariseringen av Krimhalvön och inrättandet av system för tillträdesförbud och avspärrade områden fortsätter. Parlamentet är djupt oroat över att Rysslands överdrivna övningar och militära verksamhet görs utan internationell observation, att hybrida taktiker, inklusive cyberterrorism, falska nyheter och desinformationskampanjer samt ekonomisk och energirelaterad utpressning destabiliserar länderna i det östliga partnerskapet och på västra Balkan och att de drabbar västerländska demokratier och ökar spänningar inom dem. Parlamentet är bekymrat över att säkerhetsläget i EU:s närområde kommer att fortsätta vara mycket instabilt för flera år framöver. Parlamentet upprepar att västra Balkan är av strategisk betydelse för EU:s säkerhet och stabilitet och att EU:s politiska engagemang gentemot regionen behöver riktas om och stärkas, bland annat genom att stärka mandatet för våra uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Parlamentet är fast övertygat om att mer integration och samordning behövs för att övervinna EU:s sårbarhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt det terroristhot som snabbt breder ut sig både inom Europa och utanför Europas gränser. Parlamentet anser att en ofullständig respons på militär nivå ofrånkomligen kommer att leda till att hoten mot den inre säkerheten ökar mer och mer. Parlamentet uppmanar med kraft till ett inrättande av en europeisk pakt för att bekämpa jihadismen med vilken dessa hot kan bemötas på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att terrorism i dag utgör en av de främsta utmaningarna mot EU-medborgarnas säkerhet, något som kräver snabba, stadiga och samordnade åtgärder både på intern och extern nivå för att förebygga ytterligare terroristangrepp och bekämpa dess bakomliggande orsaker. Parlamentet pekar i synnerhet på behovet att förebygga radikalisering, blockera terroristorganisationers samtliga källor till finansiella resurser, bekämpa terrorpropaganda och blockera att internet och sociala nätverk används i detta syfte, bland annat genom en automatiserad borttagningstjänst, och att förbättra utbytet av underrättelser såväl mellan medlemsstater som med tredjeländer, Nato och andra relevanta partnerorganisationer. Parlamentet anser att mandatet för våra GSFP-uppdrag bör innefatta kampen mot terrorism för att bidra mer konsekvent till avradikaliseringsprogram, i synnerhet Eulex i Kosovo och Eufor Althea i Bosnien och Hercegovina, länder som konfronteras med ett betydande antal återvändande stridande från utlandet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är djupt oroat över det tilltagande dödliga terroristhotet i Sahelbältet och över dess utbredning till Centralafrika och instabiliteten i öster (Syrien, Irak, Palestina). Parlamentet uppmanar EU:s höga representant/vice ordförande att säkerställa att ett verkställande mandat beviljas GSFP-uppdragen och att ingripa på ett beslutsamt och målmedvetet sätt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att en trovärdig anslutningsprocess som bygger på omfattande och rättvisa villkor, enligt EU:s nuvarande utvidgningspolitik, fortfarande är ett viktigt verktyg för att främja säkerheten då den ökar motståndskraften för länder i sydöstra Europa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att i ett allt besvärligare säkerhetsläge, och vid en tidpunkt då EU och Nato strävar efter att bredda och fördjupa sitt samarbete, kommer EU att genom brexit förlora en del av sin militära kapacitet och kommer eventuellt inte längre att kunna dra nytta av Förenade kungarikets expertis och vice versa. Parlamentet noterar att brexit ger ny kraft åt initiativ som länge har blockerats och kanske kan öppna dörren för nya förslag. Parlamentet betonar betydelsen av att fortsätta det nära försvarssamarbetet mellan EU och Förenade kungariket efter brexit, bland annat på, men inte begränsat till, områdena utbyte av underrättelser och terrorismbekämpning. Parlamentet anser att Förenade kungariket, om landet begär det, också bör kunna delta i GSFP-uppdrag som en del av nya förbindelser mellan EU och Förenade kungariket som rör försvarssamarbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar Förenta staternas förnyade engagemang i fråga om Europas säkerhet. Parlamentet betonar att EU står orubbligt fast vid en transatlantisk gemenskap med gemensamma värden och intressen. Parlamentet är på samma gång övertygat om att det behövs en ansvarsfull och självsäker gemensam utrikes- och säkerhetspolitik och att EU i detta sammanhang måste bli en självmedveten utrikespolitisk aktör. |
| --- | --- |

10.

Institutionell ram

| 11. | Europaparlamentet är fast övertygat om att Europeiska unionen måste ta sitt öde i egna händer om så krävs, eftersom den inre och yttre säkerheten blir allt mer sammanflätade med varandra, vilket får direkta konsekvenser för alla EU-medborgare. Parlamentet varnar för att bristen på en gemensam strategi skulle kunna leda till icke samordnade och splittrade åtgärder, skapa mycket dubbelarbete och ineffektivitet och, till följd av det, göra unionen och dess medlemsstater sårbara. Parlamentet anser därför att EU bör kunna agera ändamålsenligt längs hela spektrumet av instrument för inre och yttre säkerhet, upp till den nivå som anges i artikel 42.7 i EU-fördraget. Parlamentet betonar att utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik i enlighet med artikel 42.2 i EU-fördraget har som mål att upprätta ett gemensamt försvar och att förse unionen med strategiskt oberoende för att främja fred och säkerhet i Europa och i världen. Parlamentet betonar de praktiska och ekonomiska fördelarna med en ytterligare integrering av de europeiska försvarskapaciteterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att EU behöver tillämpa hela verktygslådan med tillgängliga politiska instrument, med allt från mjuk till hård makt och från kortsiktiga åtgärder till långsiktiga strategier på den klassiska utrikespolitikens område, innefattande inte bara bilaterala och multilaterala insatser inom diplomati, utvecklingssamarbete, civila och ekonomiska instrument, stöd i nödsituationer, krisförebyggande insatser och strategier efter konflikter, utan även fredsbevarande och fredsframtvingande insatser, som även överensstämmer med de civila och militära resurser som beskrivs i artikel 43.1 i EU-fördraget för att hantera de växande utmaningarna. Parlamentet anser att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bör byggas på principen att Europas säkerhet inte kan garanteras genom att man enbart litar till militära resurser. Parlamentet anser att EU:s utrikesåtgärder bör innefatta en bedömning av hur de påverkar EU:s människocentrerade strategiska intressen i fråga om att öka människors säkerhet och de mänskliga rättigheterna, stärka internationell rätt och främja hållbar fred. Parlamentet understryker att Europeiska utrikestjänsten behöver trappa upp sin kapacitet för att bättre förutse kriser och bemöta säkerhetsutmaningar omedelbart när de uppkommer. Parlamentet betonar behovet av en mer sammanhängande och bättre samordnad samverkan mellan militära, civila, utvecklingsrelaterade och humanitära aktörer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de synbara framsteg som gjorts i utformningen av ett starkare europeiskt försvar sedan antagandet av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik i juni 2016. Parlamentet välkomnar i synnerhet inrättandet av en europeisk försvarsfond, den föreslagna ökningen av den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning och lagstiftningsförslaget om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina framtida finansiella bidrag till EU:s budget för att täcka EU:s alla extrakostnader i samband med Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar Eftas anslutning till den förberedande åtgärden om försvarsforskning och välkomnar i synnerhet Norges bidrag på 585 000 euro för 2017. Parlamentet uttrycker en önskan om att Norge kan fortsätta att delta i EU-finansierade program som har försvarsmässiga konsekvenser eller omfattar försvarsområdet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att hålla parlamentet omedelbart och fullständigt informerat i alla skeden om ingående av eller ändring av internationella avtal som har försvarsmässiga konsekvenser eller omfattar försvarsområdet. Parlamentet anser att ekonomiska bidrag från tredjeland har betydande budgetmässiga konsekvenser för unionen, då ett tredjeland skulle kunna påverka unionens ekonomiska intressen på ett sätt som går långt utöver bidragets storlek genom att undanhålla nödvändiga exportlicenser. Parlamentet betonar att om en tredje part bidrar till EU-finansierade program som har försvarsmässiga konsekvenser eller omfattar försvarsområdet, förväntar sig parlamentet att kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten bedömer effekterna av sådant deltagande med avseende på unionens strategiska politik och intressen innan ett förslag läggs fram och att parlamentet informeras om denna bedömning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att kommissionen och ett ökande antal medlemsstater har åtagit sig att inrätta en europeisk försvarsunion och att det finns ett starkt stöd för detta bland EU-medborgarna. Parlamentet betonar att detta motsvarar de krav från EU-medborgare och parlamentet som särskilt parlamentet har gett uttryck för i form av flera uppmaningar i sina tidigare resolutioner. Parlamentet understryker den större effektivitet och det borttagna dubbelarbete och den kostnadsminskning som kommer att bli följden av en starkare europeisk försvarsintegration. Parlamentet betonar emellertid att det krävs fortsatt politisk vilja och beslutsamhet för att inrätta en verklig europeisk försvarsunion. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbinda sig till ett gemensamt och oberoende europeiskt försvar och att sträva efter att säkerställa att deras nationella försvarsbudgetar på tio åt uppgår till minst två procent av deras BNP. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om att det enda sättet att öka unionens förmåga att fullfölja sina militära uppdrag är att avsevärt höja effektiviteten sett till samtliga aspekter i processen som skapar militär kapacitet. Parlamentet påminner om att EU:s 28 medlemsstater jämfört med Förenta staterna spenderar 40 procent på försvar men endast lyckas skapa 15 procent av den kapacitet som Förenta staterna får fram ur processen, vilket tyder på ett mycket allvarligt effektivitetsproblem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att agera på parlamentets krav på en vitbok om EU:s säkerhet och försvar i samband med förberedelserna inför nästa fleråriga budgetram, vilket begärdes i parlamentets resolutioner av den 22 november 2016, den 23 november 2016 och den 16 mars 2017. Parlamentet anser att uppbyggnaden av en försvarsunion, som knyter samman EU:s strategiska riktlinjer med EU-bidrag för kapacitetsutveckling och utformar den europeiska institutionella ramen för försvar, är aspekter som måste stödjas genom ett interinstitutionellt avtal. Parlamentet betonar att det genom omfattande och tillförlitliga insatser från alla berörda parter är möjligt att öka försvarsutgifternas omfattning och effektivitet. Parlamentet efterlyser även en stark roll i denna process för neutrala stater som Österrike och Sverige utan att enskilda medlemsstaters neutralitet för den skull ifrågasätts. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att vitboken om EU:s säkerhet och försvar, utöver att beskriva den strategiska miljön och de strategiska ambitionerna, bör inför den nästkommande fleråriga budgetramen definiera de kapaciteter som behövs och är tillgängliga samt eventuella kapacitetsbrister i form av EU:s kapacitetsutvecklingsplan, och den bör kompletteras med en allmän beskrivning av de planerade åtgärderna från medlemsstaternas och unionens sida enligt den fleråriga budgetramen och på längre sikt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen demonstrerade politiska viljan att göra GSFP mer effektiv. Parlamentet stöder varje försök att lösgöra hela potentialen i Lissabonfördraget genom att få samarbetet mellan medlemsstaterna att fungera och göra den operativt relevanta kapaciteten tillgänglig för att fullfölja uppdragen i artikel 43.1 i EU-fördraget, genom att






  a) | omedelbart inrätta startfonden så som föreskrivs i fördraget för att möjliggöra snabba insatser, |
| --- | --- | --- |

20.

a)

omedelbart inrätta startfonden så som föreskrivs i fördraget för att möjliggöra snabba insatser,

| b) | inrätta permanent strukturerat samarbete om de militära aspekter som är nödvändiga för att genomföra GSFP-uppdrag som t.ex. permanent samlade militära enheter, |
| --- | --- |

b)

inrätta permanent strukturerat samarbete om de militära aspekter som är nödvändiga för att genomföra GSFP-uppdrag som t.ex. permanent samlade militära enheter,

| c) | reformera den mellanstatliga gemensamma finansieringsmekanismen Athena för att förverkliga solidariteten mellan de medlemsstater som endast kan bidra finansiellt och de som endast kan bidra med trupper till en GSFP-åtgärd, |
| --- | --- |

c)

reformera den mellanstatliga gemensamma finansieringsmekanismen Athena för att förverkliga solidariteten mellan de medlemsstater som endast kan bidra finansiellt och de som endast kan bidra med trupper till en GSFP-åtgärd,

| d) | göra samlad och delad kapacitet till en regel och inte till ett undantag, och att närma sig ett genomförande av flertalet av de 300 förslag som lades fram av de 28 överbefälhavarna 2011, |
| --- | --- |

d)

göra samlad och delad kapacitet till en regel och inte till ett undantag, och att närma sig ett genomförande av flertalet av de 300 förslag som lades fram av de 28 överbefälhavarna 2011,

| e) | samla nationella resurser avseende forskning, utveckling, upphandling, underhåll och utbildning, |
| --- | --- |

e)

samla nationella resurser avseende forskning, utveckling, upphandling, underhåll och utbildning,

| f) | samordna nationell försvarsplanering (samordnad årlig försvarsöversikt) enligt nuvarande planer, |
| --- | --- |

f)

samordna nationell försvarsplanering (samordnad årlig försvarsöversikt) enligt nuvarande planer,

| g) | ta initiativ till gemensamma bestämmelser för certifiering för militära ändamål och en gemensam politik för försörjningstrygghet, |
| --- | --- |

g)

ta initiativ till gemensamma bestämmelser för certifiering för militära ändamål och en gemensam politik för försörjningstrygghet,

| h) | från kommissionens sida tillämpa regler för den inre marknaden i överensstämmelse med 2009 års direktiv om försvarsupphandling med avseende på nationella försvarsupphandlingsprojekt. |
| --- | --- |

h)

från kommissionens sida tillämpa regler för den inre marknaden i överensstämmelse med 2009 års direktiv om försvarsupphandling med avseende på nationella försvarsupphandlingsprojekt.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att föreslå ett särskilt program för försvarsforskning, med en särskild budget och egna regler, inom ramen för nästa fleråriga budgetram. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör göra ytterligare medel tillgängliga för det programmet, utan att det stör befintliga ramprogram som finansierar forskning, teknisk utveckling och innovation, vilket begärdes i parlamentets resolution av den 5 juli 2017. Parlamentet upprepar på nytt sina tidigare uppmaningar till kommissionen att säkerställa unionens deltagande i program för forskning och utveckling på försvarsområdet som genomförs av medlemsstaterna eller tillsammans med näringslivet där så är lämpligt, i enlighet med artiklarna 185 och 187 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram. Parlamentet understryker att alla unionsåtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder på försvarsområdet bör ha som mål att bidra till den gradvisa utformningen av en gemensam försvarspolitik, i enlighet med bland annat artikel 2.4 i EUF-fördraget, och därför omfatta gemensam utveckling, standardisering, certifiering och underhåll, vilket leder till samarbetsprogram och en högre grad av interoperabilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att så brett som möjligt främja det nya europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, och i synnerhet att uppmuntra små och medelstora företag att delta i gemensamma gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att medlemsstaters export av vapen, ammunition och försvarsrelaterade varor och tjänster utgör en integrerad del av EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att vidta konkreta åtgärder för harmonisering och standardisering av de europeiska väpnade styrkorna, i enlighet med artikel 42.2 i EU-fördraget, för att underlätta samarbetet mellan de väpnade styrkornas personal inom ramen för en ny europeisk försvarsunion som ett steg i riktning mot en gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik för EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att om alla möjligheter som fördraget erbjuder utnyttjas skulle försvarsindustrins konkurrenskraft öka och dess funktionssätt på den inre marknaden förbättras genom ytterligare uppmuntran till försvarssamarbete med hjälp av positiva incitament, som leder till en inriktning på projekt som medlemsstaterna inte kan genomföra på egen hand, varigenom onödigt dubbelarbete skulle begränsas och en effektivare användning av offentliga medel skulle främjas. Parlamentet anser att resultaten av sådana strategiska samarbetsprogram mycket väl kan bli tekniker med dubbla användningsområden, vilka i sig medför ytterligare mervärde för medlemsstaterna. Parlamentet betonar vikten av att utveckla en europeisk kapacitet och en integrerad försvarsmarknad. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet kräver att man upprättar precisa och bindande riktlinjer för att skapa väldefinierade ramar för framtida aktivering och tillämpning av artikel 42.7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och vice ordföranden/den höga representanten att arbeta tillsammans med Europaparlamentet i en interinstitutionell dialog om den gradvisa utformningen av en gemensam försvarspolitik. Parlamentet betonar att inom nästa fleråriga budgetram bör en komplett budget för EU:s försvar upprättas för alla interna aspekter av GSFP, och att en doktrin för dess genomförande bör utvecklas inom ramen för Lissabonfördraget. Parlamentet understryker behovet av en översyn av Athenamekanismen för att utöka antalet åtgärder som ses som en gemensam kostnad och ge incitament till deltagande i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att den nya försvarsbudgeten måste finansieras med nya resurser i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att beslutsfattandet i GSFP-frågor skulle kunna vara mer demokratiskt och öppet. Därför föreslås parlamentet omvandla sitt underutskott för säkerhet och försvar (SEDE) till ett fullvärdigt parlamentsutskott, så att det kan få större befogenheter för granskning av och insyn i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och spela en framträdande roll i genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, i synnerhet vid granskningen av rättsakter som rör säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar bristen på samarbete och informationsutbyte bland säkerhets- och underrättelsetjänster i Europa. Parlamentet anser att mer samarbete mellan underrättelsetjänsterna skulle kunna bidra till att bekämpa terrorism. Parlamentet kräver i detta avseende att det inrättas ett fullt utvecklat europeiskt underrättelsesystem. |
| --- | --- |

30.

Permanent strukturerat samarbete

| 31. | Europaparlamentet välkomnar underrättelsen om permanent strukturerat samarbete och dess planerade genomförande som utgår från att medlemsstaterna vill göra bindande åtaganden inom ramen för GSFP och därmed genomföra ett ambitiöst och inkluderande permanent strukturerat samarbete, och uppmanar till att ett sådant samarbete inrättas snabbt av rådet. Parlamentet understryker att ett önskat inkluderande deltagande inte får äventyra vare sig ett fullt åtagande för GSFP eller en hög ambitionsnivå mellan deltagande medlemsstater. Parlamentet pekar på nödvändigheten att sätta upp tydliga deltagandekriterier och där ge möjlighet för andra medlemsstater att gå med i ett senare skede. Parlamentet anser att verksamhet inom det permanenta strukturerade samarbetet alltid bör vara i full överensstämmelse med GSFP. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att ett permanent strukturerat samarbetet bör utvecklas inom EU:s ram och att det bör gynnas av effektivt stöd från unionen, med full respekt för medlemsstaternas befogenheter på försvarsområdet. Parlamentet upprepar på nytt sitt krav på att lämplig finansiering ska tillhandahållas från unionens budget till det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet anser att deltagande i alla unionens byråer och organ som faller inom ramen för GSFP, inbegripet Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa), bör bli ett krav inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet upprepar på nytt sitt krav på att se EU:s stridsgruppssystem som en gemensam kostnad inom den reviderade Athenamekanismen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att lätta på de administrativa förfaranden som i onödan försinkar inrättandet av styrkor för GSFP-uppdrag och snabbinsatsstyrkornas rörlighet över gränserna inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta ett EU-övergripande system för samordning av snabba överföringar av försvarspersonal, militär utrustning och förnödenheter i samband med GSFP-insatser, när solidaritetsklausulen åberopas och när samtliga medlemsstater är skyldiga att ge stöd och bistånd med alla sina till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i FN-stadgan. Parlamentet välkomnar i detta avseende det gemensamma meddelandet om förbättrad militär rörlighet. Kommissionen uppmanas att senast i mars 2018 lägga fram en omfattande handlingsplan för parlamentet och medlemsstaterna som är fullt förenlig med de pågående ansträngningarna inom Nato. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet kräver att det inrättas ett fullfjädrat civil-militärt strategiskt EU-högkvarter inom det permanenta strukturerade samarbetet, bestående av den befintliga militära planerings- och ledningskapaciteten, den civila planerings- och ledningskapaciteten och direktoratet för krishantering och planering, och att det tillhandahåller en plattform för integrerat operativt stöd under hela planeringscykeln, från det inledande politiska konceptet till de detaljerade planerna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som deltar i ett permanent strukturerat samarbete att inrätta en s.k. permanent integrerad europeisk styrka bestående av divisioner från de nationella arméerna och att ställa den till unionens förfogande för genomförande av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i enlighet med artikel 42.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att en gemensam politik för it-försvar bör utgöra en av de första byggstenarna i en europeisk försvarsunion. Parlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att ta fram förslag för att inrätta en EU-enhet för it-försvar inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

36.

Ett generaldirektorat för försvar

| 37. | Europaparlamentet efterlyser en bedömning i nära samarbete med vice ordföranden/den höga representanten av möjligheten att inrätta ett generaldirektorat för försvar inom kommissionen (GD Försvar), som skulle driva unionens åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder som syftar till en gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik, såsom föreskrivs i artikel 2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att det föreslagna GD Försvar bör ha ansvaret för att säkerställa öppna gränser för fri rörlighet för trupper och utrustning, vilket är en nödvändig förutsättning för att säkerställa den grad av strategiskt oberoende, interoperabilitet, försörjningstrygghet, standardisering och certifiering för militära ändamål som krävs för EU:s bidrag till programmen inom ramen för GSFP och ett permanent strukturerat samarbete, EU-finansierad försvarsforskning, EU:s strategiska oberoende, den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft, däribland små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag som utgör det europeiska försvarets leveranskedja, och de interinstitutionella arrangemangen på försvarsområdet, däribland en vitbok om EU:s säkerhet och försvar. Parlamentet betonar att det föreslagna GD Försvar bör bidra till en bättre samordning mellan de olika aktörerna i syfte att uppnå större politisk samstämmighet och konsekvens. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker att det föreslagna GD Försvar bör samarbeta med Europeiska försvarsbyrån (EDA). Europaparlamentet anser att Europeiska försvarsbyrån bör bli genomförandeorgan för unionens åtgärder inom den europeiska politiken för kapacitet och försvarsmateriel när detta föreskrivs i Lissabonfördraget. Parlamentet upprepar på nytt sin uppmaning till rådet att se till att administrativa utgifter och driftsutgifter för Europeiska försvarsbyrån finansieras genom unionsbudgeten. Parlamentet noterar att Europeiska försvarsbyrån får alltfler nya roller och ansvarsområden, något som bör åtföljas av en ökning av dess budget, och betonar samtidigt att ett eventuellt inrättande av GD Försvar samt förnyade ansträngningar för att göra GSFP mer effektiv inte bör leda till att resurser styrs om för att bygga upp byråkratiska strukturer och strukturer som innebär dubbelarbete. |
| --- | --- |

39.

Samordnad strategisk översyn och årlig försvarsöversikt

| 40. | Europaparlamentet välkomnar den strategiska översynen av EU:s kapacitetsutvecklingsplan som ska slutföras under våren 2018. Parlamentet understryker att kapacitetsutvecklingsplanen kommer att kunna främja samarbetet mellan medlemsstaterna i arbetet för att åtgärda brister i kapaciteten i samband med Europeiska försvarsbyrån. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av förfarandet för en samordnad årlig försvarsöversikt. Parlamentet anser att en samordnad årlig försvarsöversikt bör bidra till att standardisera och harmonisera investeringar och de nationella väpnade styrkornas kapacitet på ett effektivt sätt, att säkerställa unionens strategiska och operativa självständighet och enhetlighet och att ge medlemsstaterna möjlighet att tillsammans göra mer effektiva investeringar på försvarsområdet. Parlamentet välkomnar förslaget om att inleda en pilotomgång 2017. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att undersöka möjligheten till gemensam upphandling av försvarsresurser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att en samordnad årlig försvarsöversikt bör utgå från vitboken om EU:s säkerhet och försvar och kapacitetsutvecklingsplanen och bör omfatta hela spektrumet av GSFP-relaterad kapacitet, särskilt i de medlemsstater som deltar i det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet anser att en samordnad årlig försvarsöversikt bör leda till konkreta förslag för att åtgärda brister och fastställa var åtgärder på unionsnivå skulle vara lämpliga, och som måste beaktas i EU:s budget för det kommande året. Kommissionen och Europeiska försvarsbyrån måste samarbeta vid utarbetandet av de årliga arbetsprogrammen som hör under de s.k. kapacitets- och forskningsdelarna inom Europeiska försvarsfonden. Parlamentet påpekar att Europeiska försvarsbyrån bör ha en särskild roll inte bara i fråga om att utforma programmet utan även i fråga om att hantera projekt som finansieras från kapacitetsdelen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar behovet av nära samordning av all GSFP-relaterad verksamhet, i synnerhet den samordnade årliga försvarsöversikten, det permanenta strukturerade samarbetet och Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör använda resultaten från en samordnad årlig försvarsöversikt och ta initiativ till ett interinstitutionellt avtal som fastställer omfattningen och finansieringen av kommande unionsåtgärder. Parlamentet anser att rådet och kommissionen, med utgångspunkt i det interinstitutionella avtalet, bör fatta de beslut som krävs inom deras respektive behörighetsområden för att godkänna sådana åtgärder. Parlamentet efterlyser ett interparlamentariskt samarbete på försvarsområdet för att se över den samordnade årliga försvarsöversikten och för att regelbundet fortsätta utvecklingen av försvarskapacitet. |
| --- | --- |

45.

Uppdrag och insatser inom GSFP

| 46. | Europaparlamentet tackar de över sex tusen kvinnor och män som utfört sitt arbete väl och för trogen tjänst i unionens civila och militära uppdrag på tre kontinenter. Parlamentet fäster stort värde vid dessa uppdrag, eftersom de är EU:s gemensamma bidrag till fred och stabilitet i världen. Parlamentet beklagar emellertid att uppdragens effektivitet fortfarande kan äventyras av strukturella svagheter, ojämna bidrag från medlemsstaterna och bristande anpassning till den operativa miljön, och beklagar i synnerhet begränsningarna av GSFP-uppdragens mandat. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av verklig effektivitet som endast kan uppnås genom tillhandahållande av lämplig militär utrustning, och uppmanar med kraft rådet och vice ordföranden/den höga representanten att utnyttja de möjligheter som föreskrivs i artikel 41.2 i EU-fördraget för detta ändamål. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas ökade försvarsutgifter till stöd för vår tjänstgörande personal. Parlamentet anser att denna trend måste upprätthållas, stärkas och samordnas på EU-nivå. Parlamentet efterlyser effektiva åtgärder för att se till att insikter och erfarenheter på det personliga planet från GSFP-uppdrag utvärderas och beaktas vid utformningen av kommande GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar att den första årsrapporten om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken lagts fram av vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet anser dock att denna rapport inte bara bör vara en kvantitativ sådan, som beskriver framstegen med statistiska uppgifter och detaljerad information, utan i framtiden också är inriktad på att utvärdera de politiska effekterna av verksamhet inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i fråga om att förbättra våra medborgares säkerhet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att rikta GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna mer mot prioriteringarna i EU:s globala strategi och de lokala och regionala förhållandena. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att ytterligare bidrag till krishantering och krisförebyggande behövs och att i synnerhet hjälp till återuppbyggnaden och stabiliseringen av Irak behövs. Parlamentet välkomnar rådets senaste beslut om att inleda ett nytt civilt GSFP-uppdrag för att stödja reformen av säkerhetssektorn i Irak och förväntar att EU tar den internationella ledningen på detta område, inklusive terrorismbekämpning och civil återuppbyggnad. Parlamentet uppmanar EU att denna gång säkerställa bättre samordning mellan deltagande medlemsstater och med såväl regionala som lokala aktörer. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar Eunavfor MED:s verksamhet och ber vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att öka stödet till lokala säkerhetsaktörer på den södra Medelhavskusten. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet förväntar sig att vice ordföranden/den höga representanten och rådet ser till att EU BAM Libyen kommer att återstartas när mandatet förnyas och att det kommer att nå ut till lokala säkerhetsaktörer vid Libyens södra gränser. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att komma med nya idéer om hur man kan hantera säkerhetsfrågorna i Sahelområdet genom att koppla den till EU BAM Libyen inom dess övergripande och integrerade strategi och till stöd för det tysk-franska initiativet. Parlamentet välkomnar rådets beslut av den 4 augusti 2017 om Europeiska unionens stabiliseringsåtgärd för Mali i regionerna Mopti och Ségou. Parlamentet uppmanar i detta avseende vice ordföranden/den höga representanten att informera parlamentet om hur denna åtgärd samverkar med GSFP-uppdrag och GSFP-insatser i området. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet gläder sig åt att operationen Eufor Althea i Bosnien och Hercegovina framgångsrikt slutför sitt militära uppdrag. Parlamentet är emellertid oroat över att det politiska uppdraget ännu inte har fullgjorts. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen inrättade kärnan för ett permanent operativt högkvarter för EU – den militära planerings- och ledningskapaciteten – som parlamentet begärde i sin resolution av den 12 september 2013, eftersom den är en förutsättning för effektiv planering, befäl och kontroll av gemensamma insatser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anställa lämpliga personalresurser så att den blir fullt funktionell och att ge den i uppdrag att planera och ha befälet över verkställande militära GSFP-insatser som till exempel operation Eufor Althea. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att en av följderna av Förenade kungarikets meddelande om utträde ur unionen är att befälsstrukturerna för Eunavfor Somalia/Atalantainsatsen måste ses över. Parlamentet understryker framgången med insatsen som är skälet till att inga fartyg har bordats av pirater sedan 2014. Parlamentet välkomnar att insatsen förlängs till 2018. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att endast 75 procent av tjänsterna i civila GSFP-uppdrag är tillsatta. Parlamentet beklagar i detta avseende att EU:s tjänsteföreskrifter, som skulle kunna ge uppdragspersonalen bättre villkor och skydd, inte gäller för personal som anställs av uppdragen trots att de finansieras från unionens budget. Parlamentet är övertygat om att detta utgör ett hinder för uppdragens genomslagskraft. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla lediga tjänster inom alla uppdrag tillsätts så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s politik för GSFP-utbildning och den viktiga roll som Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa) spelar som central utbildningsinstitution inbyggd i GSFP-strukturerna. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla Esfa tillräckliga finansiella resurser samt personal- och infrastrukturresurser. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna misslyckas med att snabbt utplacera nödvändig personal i samband med de förberedande och inledande etapperna av civila GSFP-uppdrag. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det förslag som tagits fram gemensamt av Europeiska utrikestjänsten och kommissionens avdelningar för en flerdimensionell strategi för att påskynda utplaceringen av civila GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser för att påskynda tillhandahållandet av finansiering för civila och civil-militära uppdrag och för att förenkla formerna för beslutsfattande och genomförande. Parlamentet anser i detta sammanhang att kommissionen, genom delegerade akter i enlighet med artikel 210 i budgetförordningen, bör införa särskilda upphandlingsregler för krishanteringsåtgärderna inom GSFP så att insatserna kan genomföras snabbt och flexibelt. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av plattformen för uppdragsstöd 2016. Parlamentet beklagar plattformens begränsade storlek och omfattning och upprepar sitt krav på ytterligare framsteg i riktning mot ett gemensamt tjänstecentrum, som skulle kunna möjliggöra fler effektivitetsvinster genom att tillhandahålla en central samordningspunkt för alla tjänster i samband med uppdragsstöd. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och rådet att öka sina pågående insatser för att förbättra it-säkerheten, särskilt i samband med GSFP-uppdrag, bland annat genom att vidta åtgärder på EU- och medlemsstatsnivå för att minska hot som GSFP konfronteras med, till exempel genom att bygga upp motståndskraft genom utbildning och övningar och strömlinjeforma utbildningen och utbildningslandskapet för it-försvar i EU. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater står inför ett aldrig tidigare skådat hot i form av såväl statsunderstödda it-angrepp som it-brottslighet och terrorism. Parlamentet anser att it-angreppens karaktär gör dem till hot som kräver åtgärder på EU-nivå. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillhandahålla ömsesidigt stöd i händelse av att ett it-angrepp utförs mot en av dem. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fördela bördorna för militära GSFP-uppdrag fullt ut genom att progressivt höja den gemensamma finansieringen i riktning mot fullständig gemensam finansiering, något som borde göra det möjligt för och uppmuntra fler medlemsstater att bidra med resurser och styrkor, eller bara finansiella medel. Parlamentet understryker vikten av att i detta avseende se över Athenamekanismen och att täcka alla kostnader i samband med finansieringen av militära GSFP-insatser. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att agera i enlighet med artikel 41.3 i EU-fördraget och att utan dröjsmål anta beslutet att inrätta startfonden för brådskande finansiering av de inledande faserna av militära insatser för de uppdrag som avses i artikel 42.1 och artikel 43 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar rådet att lösa aktuella problem med att finansiera hybriduppdrag. Parlamentet efterlyser större flexibilitet i EU:s finansiella regler för att stödja EU:s förmåga att svara på kriser och genomförandet av de befintliga bestämmelserna i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

63.

Samarbete mellan EU och Nato

| 64. | Europaparlamentet anser att det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato i nuvarande kontext är en förutsättning för att bemöta de säkerhetsutmaningar som unionen och dess grannskap ställs inför. Parlamentet anser att EU:s och Natos gemensamma förklaring och de efterföljande genomförandeåtgärderna har potential att föra samarbetet och komplementariteten till en högre nivå och markerar en ny och viktig fas i det strategiska partnerskapet. Parlamentet välkomnar de 42 gemensamma förslagen bland vilka så många som tio stycken vill stärka motståndskraften mot hybridhot i syfte att stärka både samarbetet och samordningen mellan de båda organisationerna. Parlamentet noterar att detta arbete kommer att fortsätta i en anda av fullständig öppenhet och transparens, med full hänsyn till båda organisationernas oberoende och förfaranden vad gäller beslutsfattande, och att det kommer att bygga på principerna om delaktighet och ömsesidighet utan att det påverkar den särskilda karaktären hos säkerhets- och försvarspolitiken i någon medlemsstat. Parlamentet lovordar det samarbete som görs i fråga om bekämpandet av it-hot, utvecklingen av strategisk kommunikation och samordning av marin verksamhet och gemensamma övningar samt pekar på det utmärkta samarbetet och komplementariteten i samband med EU:s Sophia-insats och Nato-insatsen Sea Guardian. Parlamentet välkomnar också de båda organisationernas första gemensamma genomföranderapport som offentliggjordes i juni 2017 och de framsteg som gjorts med att genomföra de gemensamma förslagen och vill se fortsatta framsteg. Parlamentet betonar EU:s fulla engagemang för en transatlantisk gemenskap med gemensamma värden och intressen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet noterar att ett starkare EU och ett starkare Nato förstärker varandra ömsesidigt. Parlamentet anser att medlemsstaterna måste öka sina ansträngningar för att agera både inom en europeisk försvarsunion och som självständiga garanter för regional säkerhet samt i en kompletterande roll inom Nato, där så är lämpligt. Parlamentet noterar att EU, enligt EU:s globala strategi, måste bidra till a) att vidta åtgärder vid externa konflikter och kriser, b) att bygga upp partnernas kapacitet och c) att skydda unionen och dess medborgare. Parlamentet välkomnar de initiativ som är på väg för att genomföra EU:s globala strategi på området säkerhet och försvar, utveckla starkare förbindelser mellan EU och Nato och göra det möjligt för EU:s medlemsstater att delta i försvarsforskning och utveckla försvarskapacitet tillsammans. Parlamentet anser att säkerheten i och skyddet av Europa i allt högre grad kommer att vara beroende av de båda organisationerna inom deras respektive behörighetsområden. Parlamentet efterlyser insatser för att förbättra samarbetet i fråga om att bemöta hybridhot, bland annat genom ett europeiskt kompetenscentrum för motverkande av hybridhot och utbyte av upplysningar och underrättelser. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet betonar vikten av samarbete och integration inom it-säkerhet, inte bara mellan medlemsstaterna, huvudpartnerna och Nato utan också mellan olika aktörer i samhället. |
| --- | --- |

66.

GSFP-partnerskap

| 67. | Europaparlamentet betonar att partnerskap och samarbete med länder som delar EU:s värden bidrar till GSFP:s ändamålsenlighet och verkan. Parlamentet välkomnar i detta avseende bidragen från Albanien, Australien, Chile, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Kanada, Moldavien, Montenegro, Norge, Nya Zeeland, Schweiz, Serbien, Turkiet och Ukraina. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av avtalet om logistiksamverkan mellan EU och Förenta staterna den 7 december 2016. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att informera parlamentet om hur detta avtal har förbättrat villkoren och skyddet för personalen vid GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att placera EU-militärattachéer i EU-delegationer för att bidra till genomförandet av unionens strategiska mål. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att se över instrumentet som bidrar till stabilitet och fred för att stödja åtgärder som utförs inom initiativet kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utbildning, vilket kommer att göra det möjligt för EU att finansiera kapacitetsuppbyggnad och motståndskraft samt bidra till att stärka säkerhets- och försvarskapaciteten i partnerländer. Parlamentet uppmuntrar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att utan dröjsmål genomföra initiativet kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utbildning i syfte att förbättra GSFP-uppdragens effektivitet och hållbarhet och tillhandahålla en mer flexibel och integrerad EU-strategi som drar nytta av de civil-militära synergieffekterna. |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, EU:s byråer på rymd-, säkerhets- och försvarsområdena samt till medlemsstaternas regeringar och nationella parlament. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0344.

(3)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 144.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0435.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2016)0440.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0092.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0302.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/47

---

P8_TA(2017)0493

Årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2017/2121(INI))

(2018/C 369/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens meddelande från 2016 om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och kommissionens och utrikestjänstens gemensamma meddelande från 2017 om en strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens meddelande från 2016 om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och kommissionens och utrikestjänstens gemensamma meddelande från 2017 om en strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder,

| — | med beaktande av att nyckelprinciperna i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, särskilt de som hör samman med staters suveränitet och territoriella integritet och gränsers okränkbarhet, respekteras lika mycket av alla deltagande stater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att nyckelprinciperna i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, särskilt de som hör samman med staters suveränitet och territoriella integritet och gränsers okränkbarhet, respekteras lika mycket av alla deltagande stater,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant av den 12 december 2011 med titeln Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant av den 12 december 2011 med titeln Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0350/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0350/2017).

Inledning

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att ingen enskild medlemsstat ensam kan hantera de utmaningar som vi står inför i dag. Parlamentet betonar att gemensamma EU-insatser är det effektivaste sättet att bevara EU:s intressen, upprätthålla unionens värderingar, engagera sig i omvärlden som en enad och inflytelserik global aktör och skydda sina medborgare och medlemsstater från ökade hot mot deras säkerhet, bland annat i en global digital sfär. Parlamentet är bekymrat över EU:s säkerhetsstruktur, som fortfarande är sårbar och splittrad inför fortsatta och nya utmaningar som uppstår varje dag, och i vilken en ”hybridfred” har blivit en otillfredsställande verklighet. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att agera och leva upp till önskemålen från de europeiska medborgare som upprepade gånger har betonat att EU:s utrikes- och säkerhetspolitik baserad på grundläggande värderingar och mänskliga rättigheter är ett av de viktigaste och nödvändigaste av alla EU:s politikområden. Parlamentet anser att det är hög tid att medlemsstaterna inför verktyg, instrument och politik inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), så att EU kan reagera på yttre konflikter och kriser, bygga upp partnerkapacitet och skydda Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att utveckla en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som vägleds av principerna om demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet samt överensstämmelse med FN-stadgan och folkrätten. Parlamentet anser att EU och medlemsstaterna, för att leva upp till detta åtagande och bidra till att främja mänskliga rättigheter och demokrati i världen, måste tala med en röst och se till att deras budskap vinner gehör. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU, för att framgångsrikt ta itu med och övervinna de utmaningar unionen står inför, i synnerhet säkerhetshot, måste vara en effektiv, trovärdig och värderingsbaserad global aktör med förmåga att agera och hålla en effektiv dialog med andra globala aktörer, vilket innebär ett EU som talar med en röst, agerar gemensamt och koncentrerar sina resurser på strategiska prioriteringar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av att unionens yttre politik är sammanhängande och i överensstämmelse med andra politikområden med en extern dimension och av att den fullföljer de mål som fastställs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att unionen som centrala milstolpar måste uppnå följande för att infria medborgarnas förväntningar:






  — | Samordning av en bedömning av djupgående hot och utmaningar inom EU och en gemensam strategi för att hantera dem, med särskild hänsyn tagen till förhindrande av radikalisering, vilket kan leda till rekrytering av terroristgrupper. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Samordning av en bedömning av djupgående hot och utmaningar inom EU och en gemensam strategi för att hantera dem, med särskild hänsyn tagen till förhindrande av radikalisering, vilket kan leda till rekrytering av terroristgrupper.

| — | Konsolidering och fördjupning av det europeiska projektet och dess yttre åtgärder, bland annat genom förstärkt EU-samarbete och EU-kapacitet på området för dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, inbegripet informationskrigföring. |
| --- | --- |

—

Konsolidering och fördjupning av det europeiska projektet och dess yttre åtgärder, bland annat genom förstärkt EU-samarbete och EU-kapacitet på området för dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, inbegripet informationskrigföring.

| — | Samarbete mellan medlemsstater, partner och internationella organisationer och institutioner som skyddar freden under tydligt definierande och omsorgsfullt valda förutsättningar för att stärka den regelbaserade, globala politiska och ekonomiska ordningen, inbegripet skyddet av de mänskliga rättigheterna, och att arbeta tillsammans med partner för att spela en ledande roll i förlikning, skapande av fred, bevarande av fred och när så behövs verkställande av fred. |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan medlemsstater, partner och internationella organisationer och institutioner som skyddar freden under tydligt definierande och omsorgsfullt valda förutsättningar för att stärka den regelbaserade, globala politiska och ekonomiska ordningen, inbegripet skyddet av de mänskliga rättigheterna, och att arbeta tillsammans med partner för att spela en ledande roll i förlikning, skapande av fred, bevarande av fred och när så behövs verkställande av fred.

Samordning av en bedömning av djupgående hot och utmaningar: bemöta den rådande politiska miljön och säkerhetsmiljön

| 6. | Europaparlamentet betonar att garanterandet av unionsmedborgarnas säkerhet och integriteten för EU:s territorium, en stabilisering av grannskapet, särskilt i västra Balkan med fokus på att EU ska vara mer synligt i denna region, främjande av reformer för att bevara en regelbaserad politisk och ekonomisk internationell ordning som präglas av samarbete, hanteringen av de bakomliggande orsakerna till väpnade konflikter och en förstärkt politik för förebyggande av konflikter, fredlig lösning av konflikter samt en dialog med pluralistiska demokratier som har åtagit sig att försvara de mänskliga rättigheterna är nyckelvillkor för stabiliteten i EU. Parlamentet manar till en mer aktiv offentlig EU-diplomati och större synlighet för de projekt som EU genomför. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att endast en kombination av effektiv multilateralism, gemensam mjuk makt och en trovärdig hård makt i en alltmer konfliktdrabbad och instabil internationell miljö har kapacitet att stå upp mot större utmaningar på säkerhetsområdet, särskilt spridningen av massförstörelsevapen, kränkningar av säkerhetsordningen i Europa, terrorism, konflikterna i de östra och södra grannskapen, krig genom ombud, hybrid- och informationskrigföring samt digitala angrepp och energiosäkerhet. Parlamentet understryker att dessa utmaningar även inbegriper flyktingkrisen i dess humanitära dimension, Nordkoreas utmanande aggressiva beteende, Rysslands kränkningar av folkrätten och Kinas växande militärmakt, för vilka endast ett kraftfullt diplomatiskt svar kommer att vara nog. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att en mer effektiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik främst är beroende av att det fastställs gemensamma strategiska prioriteringar och visioner. Parlamentet anser att det är nödvändigt att angripa de bakomliggande orsakerna till instabilitet, som till stor del sprids på grund av havererade eller sårbara stater, och påtvingad och irreguljär migration: fattigdom, bristande ekonomiska framtidsutsikter och bristande tillgång till utbildning, social utestängning, väpnade konflikter, odemokratiskt och ineffektivt styre, korruption, klimatförändringar, ökad sekterism, hotet om radikalisering och spridning av extremistiska ideologier. Parlamentet erinrar om den handlingsplan som antogs vid toppmötet i Valletta, där det krävdes ett delat ansvar mellan ursprungsländer, transitländer och destinationsländer. Parlamentet understryker vikten av att bryta den ekonomiska modellen med smugglarnätverk. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker behovet av att motarbeta autokratiska och nepotistiska trender, att trappa upp stödet för demokratiska krafter och kampen mot islamistisk terrorism i det södra grannskapet och bland våra grannars grannar, samt att inrikta sig på de grupper som strävar efter att uppmuntra EU-medborgare att strida för deras extremistiska ändamål. Parlamentet erinrar om att Sahel-regionen och andra sammanhängande geografiska områden är prioriterade regioner för att säkerställa säkerheten i Europeiska unionen. Parlamentet upprepar att EU, Förenta staterna och andra internationella partners måste ordna samordnade diplomatiska insatser för att arbeta med aktörerna i regionen, såsom Turkiet, Gulfstaterna och Iran, rörande behovet av att inta en tydlig ståndpunkt mot religiös extremism och terrorism och för att fastställa en gemensam strategi för att ta itu med denna globala utmaning i linje med det åtagande som gjorts på FN-nivå om att upprätthålla folkrätten och de allmänna värderingarna. Parlamentet anser att diplomatiska insatser bör åtföljas av de många andra verktyg och instrument som EU förfogar över, däribland verktyg och instrument för att förbättra de politiska, sociala och ekonomiska förhållanden som bidrar till att skapa och bevara fred. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att hanteringen av våldsam extremism bör gå hand i hand med upprätthållandet av allmänna mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att EU måste motverka och fördöma statligt stöd till radikalisering och terrorism, särskilt när detta stöd ges till enheter som av EU har klassats som terrororganisationer. Parlamentet understryker vikten av att stärka samarbetet med våra partner som har erfarenhet av att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att en hållbar lösning på Syrienkrisen endast kan uppnås under den befintliga ram som har avtalats med FN och måste bygga på en inkluderande, syriskledd politisk uppgörelse som inbegriper alla relevanta parter. Parlamentet fortsätter att enträget uppmana alla medlemmar i FN:s säkerhetsråd att leva upp till sina förpliktelser i fråga om krisen, Parlamentet stöder begäran från FN:s generalsekreterares särskilda sändebud för Syrien om att garantimakterna för vapenvilan ska vidta akuta åtgärder för att upprätthålla vapenvilan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för Syrien som antogs i april 2017, vilken inbegriper att utvidga sanktionerna mot personer som är inblandade i utvecklandet och användningen av kemiska vapen. Parlamentet uppmuntrar vidare EU att utöka sanktionerna till personer som har begått brott mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att alla som gör sig skyldiga till brott mot folkrätten måste ställas till svars. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att tillsammans med partner undersöka inrättandet av en krigsförbrytartribunal för Syrien, i väntan på en hänskjutning till ICC. Parlamentet betonar att EU måste uppvisa ett fullständigt åtagande om att bidra till återuppbyggnaden av Syrien efter konflikten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter, inom och utanför Libyen, att stödja både den libyska politiska överenskommelse som undertecknades den 17 december 2015 och det resulterande presidentrådet, som är den enda myndighet som erkänns av det internationella samfundet och FN. Parlamentet understryker att en lösning på krisen i Libyen är en förutsättning för stabilitet i Medelhavsområdet. Parlamentet betonar vikten av det södra grannskapet och behovet av att uppnå ett utrymme för fred, framgång, stabilitet och integration i Europa och Medelhavsområdet. Parlamentet understryker sitt starka stöd för en tvåstatslösning på konflikten mellan Israel och Palestina, med en självständig, demokratisk, livskraftig och angränsande palestinsk stat som lever sida vid sida i fred och säkerhet med den säkra staten Israel. Parlamentet betonar att EU måste föra en konsekvent politik om situationer som ockupation eller annektering av territorier. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar ett framgångsrikt genomförande av alla parter av den gemensamma övergripande handlingsplanen, som har avtalats av E3+3 med Iran. Parlamentet betonar att det fortsatta fullständiga genomförandet av detta avtal av alla parter är avgörande för det globala arbetet för icke-spridning och konfliktlösning i Mellanöstern. Parlamentet framhåller att den gemensamma övergripande handlingsplanen är ett multilateralt avtal som godkändes genom en resolution från FN:s säkerhetsråd och kan inte ändras unilateralt. Parlamentet understryker den säkerhetsrisk som Irans program för ballistiska missiler utgör och betonar behovet av att fullständigt genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 2231 (2015), i vilken Iran uppmanas att inte vidta några åtgärder som rör ballistiska missiler som är konstruerade för att kunna avfyra kärnvapen, inbegripet avfyrningar som använder sådan ballistisk missilteknik. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att Förenta staternas finansdepartement officiellt har uppdaterat sin lista för terroristbekämpning över personer som är föremål för sanktioner (Specially Designated Nationals list) så att den nu också innehåller Islamiska revolutionsgardet (IRGC). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den pågående humanitära katastrofen i Jemen. Parlamentet betonar än en gång att det inte kan finnas någon militär lösning på den utdragna konflikten i Jemen och stöder de ansträngningar EU och FN gjort mot att uppnå vapenvila och lägga grunden för fredsförhandlingar. Parlamentet anser att EU måste agera för att säkerställa de etno-religiösa minoriteternas fortsatta existens i Mellanöstern, i synnerhet Irak och Syrien. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet fördömer Rysslands upprepade användning av sin vetorätt i FN:s säkerhetsråd och anser att detta underminerar de internationella ansträngningar som görs för fred och konfliktlösning i Syrien och i EU:s södra grannskap i bredare termer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet bekräftar att ytterligare ansträngningar måste göras för att möjliggöra laglig migration och rörlighet, även på bilateral nivå, genom att främja en väl hanterad rörlighet mellan och inom kontinenter, och genom att uppmuntra till politik som främjar reguljära migrationsvägar, samtidigt som den bekämpar illegala nätverk som utnyttjar sårbara personer. Parlamentet understryker de ansträngningar som gjorts av enskilda medlemsstater på detta område och ser det som nödvändigt för att stärka den lagliga och säkra vägen till Europa. Parlamentet beklagar i detta avseende bristen på en verklig, balanserad och trovärdig europeisk migrations- och asylpolitik, såsom framgår av den pågående krisen i Medelhavsområdet, och uppmanar rådet och medlemsstaterna att agera utifrån detta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att det behövs en ny strategi för EU:s förbindelser med sina östra grannar. Parlamentet anser att stöd till de länder som vill ha närmare band med EU måste vara en topprioritering för EU:s utrikespolitik. Parlamentet anser att förlängningen av sanktionerna mot enskilda personer och företag i Ryssland är ett oundvikligt resultat av underlåtenheten att genomföra Minskavtalen och fortsätter att se detta genomförande av alla sidor som grunden för en hållbar politisk lösning på konflikten i östra Ukraina. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att möjligheten till mer samarbetsinriktade förbindelser med Ryssland är beroende av att Ryssland till fullo respekterar den europeiska säkerhetsordningen och folkrätten. Parlamentet insisterar på att EU bör behålla möjligheten till ytterligare gradvis sanktioner om Ryssland fortsätter att åsidosätta folkrätten. Parlamentet bekräftar sitt engagemang för Ukrainas och alla andra partnerskapsländers i öst oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser. Parlamentet betonar att Rysslands beslut av den 21 mars 2014 att införliva Krim i Ryska federationen förblir olagligt enligt folkrätten, och beklagar djupt de ryska myndigheternas efterföljande beslut att påtvinga alla invånare på Krim ryska pass. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att spela en mer aktiv och effektiv roll när det kommer till att lösa utdragna och frysta konflikter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar Rysslands många brott mot folkrätten och dess hybridkrigföring. Parlamentet erkänner emellertid möjligheten till motiverat och sammanhängande selektivt engagemang och dialog med Ryssland på områden av gemensamt intresse, för att säkerställa ansvarsskyldigheten och respekten för folkrätten. Parlamentet understryker behovet av att bevara och främja möjligheten till framtida samarbete kring lösning av globala kriser där det finns ett direkt eller indirekt EU-intresse eller en möjlighet att främja EU:s värderingar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att normaliserade förbindelser är en nödvändighet för både EU och Ryssland, och att framtida strategier för EU och Ryssland bör lägga stor vikt vid ett stärkt engagemang och stöd för EU:s östliga partner. Parlamentet understryker att EU bör hålla dörren öppen för en fördjupning av de bilaterala och ekonomiska förbindelserna med Ryssland, under förutsättning att Ryssland respekterar folkrätten och undertecknade avtal, och upphör med sin alltmer självsäkra inställning mot sina grannar och Europa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar att suveränitet, självständighet och en fredlig lösning av tvister är centrala principer för den europeiska säkerhetsordningen som tillämpas för alla stater. Parlamentet fördömer därför reservationslöst den ryska aggressionen i Ukraina, inbegripet den illegala annekteringen av Krim och den rysksponsrade konflikten i östra Ukraina. Parlamentet uppmanar EU, EU:s medlemsstater och det internationella samfundet att kräva att Ryssland måste upphöra med aggressionen och släppa alla politiska fångar. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att spela en mer aktiv och effektiv roll i lösningen av konflikten och att stödja alla ansträngningar för en varaktig och fredlig lösning som respekterar Ukrainas enighet, suveränitet och territoriella integritet, särskilt genom inrättande – med de ukrainska myndigheternas samtycke – av fredsuppbyggande och fredsbevarande uppdrag till hela territoriet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet upprepar att det behövs en strategisk nyinriktning på västra Balkan, där EU bör fullfölja sina ambitioner i regionen, eftersom detta skulle ge en frisk impuls för en trovärdig utvidgningspolitik från EU som grundas på Köpenhamnskriterierna, och stärka rättsstaten och statliga institutioners motståndskraft. Parlamentet anser att västra Balkans stabilitet måste fortsätta att vara ett viktigt fokusområde. Parlamentet efterlyser fler insatser för att förbättra de socioekonomiska och politiska förhållandena i regionen. Parlamentet är övertygat om att europeisk integration och regional försoning är det bästa sättet att tackla farorna från destabiliserande utländsk inblandning och utländskt inflytande, finansiering av stora salafistiska och wahhabitiska nätverk och rekrytering av utländska stridande, organiserad brottslighet, större statliga tvister, desinformation och hybridhot. Parlamentet understryker behovet av att fortsätta sträva efter att främja högeffektiva politiska samfund i regionen. Parlamentet betonar vikten av att länderna på västra Balkan ansluter sig till EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, oaktat deras framsteg i processen för integration i EU. Parlamentet vill att det berörda kapitlet omedelbart ska öppnas för alla kandidatländer på västra Balkan. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet erinrar om att så fort dessa kriterier har uppfyllts står EU:s dörrar öppna för medlemskap. Parlamentet välkomnar ansträngningarna som gjorts som en del av Berlinprocessen och toppmötet i Trieste att ge ny kraft åt konvergensen av länderna på västra Balkan mot EU-medlemskap. Parlamentet påminner om att särskilt uppmärksamhet och särskilt stöd bör ägnas genomförandet av centrala institutionella och politiska reformer på västra Balkan och uppmanar kommissionen att på nytt överväga möjligheten att tilldela ytterligare ekonomiska resurser till instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) som ett av de viktigaste instrumenten för hjälp vid genomförandet av dessa reformer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att översynen av den europeiska grannskapspolitiken (EGP) efterlyser angränsande tredjeländers medverkan. Parlamentet efterlyser ett starkare stöd till våra grannars grannar, på grundval av delade värderingar och intressen, för att kunna tackla globala problem och hantera gemensamma utmaningar. Parlamentet understryker behovet av att främja kvinnors, sårbara sociala gruppers och minoriteters egenmakt och skydd, särskilt i Afrika, där det behövs ett nära samarbete mellan europeiska och lokala små och medelstora företag, i partnerskap med civilsamhället, och stöd till byggandet av demokratiska, transparenta och effektiva institutioner, och främjande av en regelbaserad global ordning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att internationell samarbets- och utvecklingspolitik är ett grundläggande instrument för att uppnå dessa mål, och förordar en mer transparent, effektiv och ändamålsenlig tilldelning och användning av EU-medel samt större synergier med andra internationella organisationer. Parlamentet betonar behovet av att bemöta de stora säkerhetshoten i Afrika i syfte att utrota terrorhotet från terroristgrupper, att garantera att rekryteringen av personer förhindras, att bekämpa radikala ideologier och att ta itu med energitryggheten med hjälp av miljövänliga och hållbara energikällor samtidigt som decentraliserade lösningar ges stöd. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt varje försök av sittande presidenter att överskrida sina befogenheter genom att åsidosätta, fly undan eller olagligt ändra vallagarna, och konstitutionerna i synnerhet. Parlamentet fördömer på samma sätt alla strategier för att avskaffa eller kringgå gränser för mandatperioder. Parlamentet uppmanar eftertryckligen samtliga regeringar att vidta åtgärder för att säkerställa insynen och integriteten i hela valprocessen och att vidta alla nödvändiga och förebyggande åtgärder för att förhindra bedrägerier eller olagliga metoder. Parlamentet uttrycker i detta avseende sin oro över de politiska kriserna, och tillhörande våld och kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt i länderna i området kring de stora sjöarna. Parlamentet upprepar sin tro på starka valobservationsuppdrag och när så är nödvändigt ekonomiskt, tekniskt och logistiskt stöd som ett sätt att uppnå rättvisa, trovärdiga och demokratiska valprocesser. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar till utarbetandet av en sammanhängande, väl underbyggd strategi för Sahelområdet, som syftar till att förbättra styret, ansvarigheten och legitimiteten hos statliga och regionala institutioner, förbättra säkerheten, motarbeta radikalisering och människohandel, vapen och droger samt att stärka den ekonomiska politiken och politiken för utveckling. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar behovet av en uppdaterad strategi för förbindelserna mellan EU och Asien. Parlamentet uttalar i detta sammanhang sitt stöd för ett starkare samarbete inom ramen för Asien–Europa-mötena, även när det gäller deras parlamentariska dimension. Parlamentet uppmuntrar till stöd för ett närmare regionalt samarbete och förtroendeskapande åtgärder i Sydasien i syfte att minska spänningarna mellan Indien och Pakistan. Parlamentet rekommenderar ett fortsatt stöd för EU:s medling till fred i den afghanskledda och afghanskkontrollerade fredsprocessen. Parlamentet betonar att det är av betydande intresse för EU och dess medlemsstater att freden, stabiliteten och välståndet i Asien och Stillahavsområdet bevaras. Parlamentet anser det viktigt och mycket brådskande att man utvecklar en uppdaterad EU-strategi för den nordostasiatiska regionen mot bakgrund av den fortsatta militära uppladdningen och den aggressiva och oansvariga hållning som visas av Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea). Parlamentet fördömer provningarna och provokationerna från Demokratiska folkrepubliken Koreas (Nordkorea) sida, och dess flertaliga brott mot FN:s säkerhetsråds resolutioner och dess internationella skyldigheter. Parlamentet insisterar på att EU:s diplomatiska inflytande ska användas för att utöva påtryckningar på Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea) för att övertyga dess ledare om att sluta använda massförstörelsevapen. Parlamentet insisterar på att alla diplomatiska verktyg, inbegripet sanktioner, ska användas för att hindra denna kris från att eskalera. Parlamentet efterlyser en irreversibel kärnvapennedrustning på Koreahalvön med fredliga metoder samt att alla relevanta resolutioner i FN:s säkerhetsråd genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att det är av betydande intresse för EU och dess medlemsstater att freden, stabiliteten och välståndet i Asien och Stillahavsområdet bevaras. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att klara upp meningsskiljaktigheter med fredliga metoder och att avstå från att vidta ensidiga åtgärder för att bryta dödläget, inbegripet i Östkinesiska havet och Sydkinesiska havet och Taiwansundet, i syfte att trygga den regionala säkerheten. Parlamentet upprepar sitt åtagande att stödja Taiwans meningsfulla deltagande i internationella organisationer och verksamheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet erinrar om att Latinamerika delar EU:s gemensamma värderingar, principer och tro på effektiv multilateralism, och anser att partnerskapet mellan EU och Latinamerika är viktigt och bör stärkas för att man gemensamt ska kunna ta itu med stora globala utmaningar. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över attackerna mot personal inom rättsväsendet och mot demokratiskt valda oppositionsledare och ledare av civilsamhället i Venezuela. Parlamentet betonar att respekten för rättsstatsprincipen, kampen mot korruption, framstegen mot demokrati och grundläggande friheter och mänskliga rättigheter är grundbultar för djupare integration och samarbete med Latinamerika och Västindien (LAC). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för fredsprocessen i Colombia, som är av avgörande betydelse för colombianernas framtid och för stabilisering i regionen. Parlamentet kräver att Farcs samtliga tillgångar, inklusive de skatter som erhållits genom olaglig narkotikahandel, ska användas till att ersätta offren för konflikten. |
| --- | --- |

33.

Konsolidering och fördjupning av det europeiska projektet genom förstärkt EU-kapacitet

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att anta en EU-övergripande strategi vid varje tillfälle som ges, och anser att sammanhållna och samordnade åtgärder inom EU:s politikområden, samtidigt som FN:s mål för hållbar utveckling beaktas och genomförs, särskilt på områdena humanitärt bistånd, jordbruk, utveckling, handel, energi, klimat, vetenskap, it-försvar och it-säkerhet, bör tillämpas inom EU:s yttre åtgärder på ett konsekvent och strukturerat sätt för att utnyttja EU:s kollektiva kraft. Parlamentet anser att energitrygghet, respekten för de mänskliga rättigheterna och klimatdiplomati fortfarande är viktiga kompletterande aspekter av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och bör behandlas som en del av en övergripande strategi, och att energiunionen bör främjas ytterligare. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet erkänner att klimatförändringarna skulle kunna medföra allvarliga konsekvenser för den regionala och globala stabiliteten eftersom tvister som är förknippade med den globala uppvärmningen om territorium, livsmedel, vatten och andra resurser försvagar ekonomier, hotar regional säkerhet och är en källa till migrationsströmmar. Parlamentet uppmuntrar dessutom EU och dess medlemsstater att överväga hur militär planering på nationell nivå och EU-nivå kan omfatta strategier för anpassning till klimatförändringar och vad som skulle kunna betraktas som lämplig kapacitet och lämpliga prioriteringar och åtgärder. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att det europeiska försvarssamarbetet påverkas betydligt av Förenade kungarikets beslut att lämna EU, och insisterar på att EU och Förenade kungariket ska fortsätta samarbeta som viktiga internationella partner i syfte att bevara den europeiska säkerheten. Parlamentet understryker att presidentvalet i Förenta staterna förde med sig en osäkerhet till det transatlantiska partnerskapet och framhåller att det behövs en motvikt för EU:s försvar och att strategiskt oberoende måste skapas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att EU för att göra den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken tydligare, mer effektiv och värdebaserad bör förbättra sin energitrygghet genom att omedelbart minska sitt nuvarande beroende av olja och gas som levereras av auktoritära regimer, och genom att på medellång sikt helt bryta det. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att den aktuella beslutsprocessen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, som är baserad på enhällighet i Europeiska unionens råd, är det största hindret mot effektiva yttre åtgärder i rätt tid från EU:s sida. Parlamentet anser att omröstning med kvalificerad majoritet bör tillämpas även för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet anser att EU:s institutioner måste förbättra sin förmåga att förutse konflikter och kriser, inbegripet genom lämpliga kort- och långsiktiga konsekvensbedömningar av dess politik, i syfte att ta itu med de grundläggande orsakerna till dessa problem. Parlamentet anser att EU behöver kunna reagera snabbare och mer effektivt på kriser som håller på att utvecklas och bör lägga större tonvikt vid att förebygga konflikter genom att primärt använda civila verktyg på ett tidigt stadium. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra verklighet av parlamentets rekommendationer att anamma principen om skyldigheten att skydda. Parlamentet understryker att samarbetet mellan medlemsstater, partnerländer och internationella organisationer behöver fördjupas, och understryker vikten av ett effektivt informationsutbyte och effektiv samordning av förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att förbättra EU:s förmåga att bemöta hybridhot och it-hot, att ytterligare stärka EU:s och dess partnerländers förmåga att bekämpa falska nyheter och desinformation, att ta fram tydliga kriterier för att göra det lättare att upptäcka falska nyheter, att anslå större resurser och omvandla arbetsgruppen Stratcom till en fullfjädrad enhet inom Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet efterlyser i detta avseende en utveckling av gemensamma, övergripande kapaciteter och metoder för risk- och sårbarhetsanalys och att EU:s förmåga till motståndskraft och strategisk kommunikation ska understödjas. Parlamentet betonar rollen för oberoende medier – både online och offline – i främjandet av kulturell mångfald och interkulturell kompetens, liksom behovet av att stärka sådana medier som en källa till trovärdig information, särskilt inom EU och dess grannskap, understryker att EU:s gemensamma tv- och radiostationer bör förbättras ytterligare. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkra en bättre samordning med utrikestjänsten och medlemsstaterna i dessa frågor. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att Europas styrka ligger i dess förmåga att stärka en gemenskap av värderingar och en respekt för kulturell mångfald som förenar alla européer. Parlamentet anser i detta sammanhang att EU spelar en viktig roll som främjare av demokrati, frihet, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och lika möjligheter och bör fortsätta att främja sina värderingar utanför unionen. Parlamentet erinrar om att mänskliga rättigheter är en väsentlig del av Gusp och bör utgöra ett centralt villkor för den externa politiken, och att denna politik dessutom måste vara konsekvent och principfast. Parlamentet betonar att kulturdiplomati bör bli en väsentlig del av EU:s yttre åtgärder, och uppmanar kraftfullt kommissionen att utvidga programmet Erasmus+ samt att arbeta för en ambitiös vetenskapsdiplomati. Parlamentet manar till ett närmare samarbete med Unesco och Världsarvskommittén och med icke-statliga aktörer och organisationer i det civila samhället i egenskap av mycket viktiga partner för EU. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att FN:s säkerhetsråds resolution 1820 (2008) av den 19 juni 2008 bekräftar att våldtäkter och sexuellt våld kan vara en krigsförbrytelse, ett brott mot mänskligheten eller en del av ett folkmord, och att kvinnor bör erbjudas humanitärt skydd vid väpnade konflikter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att uppbyggnaden av en stark försvarsindustri stärker EU:s tekniska oberoende. Parlamentet efterfrågar en utveckling av de industriella och tekniska resurser som krävs för en förbättring av it-säkerheten, bland annat genom främjandet av en inre marknad för it-säkerhetsprodukter. Parlamentet efterlyser att väsentligen ökade finansiella och personella resurser ska göras tillgängliga inom EU:s institutioner i syfte att öka EU:s kapacitet rörande it-säkerhet och it-försvar. Parlamentet framhåller behovet av att införliva it-försvar i de yttre åtgärderna och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt behovet av en förbättrad förmåga att identifiera it-brottslighet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar att informations- och cyberkrigsföring som riktas mot EU:s medlemsstater och andra länder i Väst är ett avsiktligt försök att destabilisera och misskreditera politiska, ekonomiska och sociala strukturer. Parlamentet understryker att säkerheten för de medlemsstater i EU som är Nato-medlemmar garanteras i enlighet med artikel 5 i alliansen. Parlamentet efterfrågar närmare samordning rörande it-försvar mellan EU:s medlemsstater och institutioner, Nato, Förenta staterna och andra trovärdiga partner. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar rollen för oberoende medier i främjandet av kulturell mångfald och interkulturell kompetens, liksom behovet att stärka sådana medier som en källa till trovärdig information, särskilt inom EU och dess grannskap, och att ytterligare stärka EU:s förmåga att bekämpa falska nyheter och desinformation. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att utveckla större motståndskraft på EU-nivå mot sådan information som sprids på internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkra en bättre samordning med utrikestjänsten i dessa frågor. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att Europa bör stärka samarbetet för ett gemensamt försvar för att försvara sina gemensamma värderingar och principer och sitt strategiska oberoende. Parlamentet understryker vikten av kopplingen mellan yttre och inre säkerhet, ett bättre utnyttjande av resurser och riskkontroll i Europas utkanter. Parlamentet erinrar om att sambandet mellan utveckling och säkerhet är en central princip som ligger till grund för EU:s strategi när det gäller yttre kriser och konflikter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att frigöra Lissabonfördragets fulla potential med avseende på den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och välkomnar i detta sammanhang genomförandeplanen för säkerhet och försvar. Parlamentet uppmuntrar en översyn av EU:s strategi för civila GSFP-uppdrag för att se till att de planeras, genomförs och stöds på rätt sätt. Parlamentet anser att kapaciteten inom Europeiska försvarsbyrån (EDA) och det permanenta strukturerade samarbetet och stridsgrupperna bör utnyttjas till sin fulla potential. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att för detta ändamål tillhandahålla ytterligare finansiering. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater måste utveckla en effektiv utrikes- och säkerhetspolitik och arbeta tillsammans med Nato och andra internationella partner, FN, icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och andra aktörer i frågor av delat intresse i syfte att främja fred, välstånd och stabilitet runt om i världen. Parlamentet understryker vikten av att öka medvetenheten och göra ett politiskt åtagande för att snarast genomföra en ambitiös, effektiv och strukturerad gemensam säkerhets- och försvarspolitik. Parlamentet uppmanar med kraft rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med EU:s kommunikationsproblem genom att redogöra för EU:s yttre åtgärder i högre utsträckning och förbättra deras synlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU:s institutioner att leverera rörande försvaret i enlighet med EU:s globala strategi och kommissionens planer att stärka EU:s forskning och kapacitetsutveckling rörande försvar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo ta hänsyn till de växande säkerhetsutmaningarna i sitt förslag till nästa fleråriga budgetram (FBR). Parlamentet anser att både Gusp-budgetens storlek och flexibilitet måste stämma överens med bland annat EU-medborgarnas förväntningar rörande EU:s roll som garant för säkerheten. Parlamentet insisterar på behovet av en global vision för EU:s politik och instrument på området för säkerhet, inbegripet en fruktbar samordning med den föreslagna europeiska försvarsfonden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter att uppfylla målet att 2 % av BNP ska gå till försvaret och att 20 % av deras försvarsbudgetar ska gå till utrustning som enligt EDA är nödvändig. Parlamentet påminner dessutom om att all ny politik måste få stöd från nya finansieringskällor. Parlamentet konstaterar att olika medlemsstater har svårt att upprätthålla många olika fullt fungerande försvarskapaciteter, för det mesta på grund av ekonomiska begränsningar. Parlamentet efterlyser därför mer samarbete och samordning när det gäller vilken kapacitet som bör behållas, så att medlemsstaterna kan specialisera sig på vissa kapaciteter och spendera sina resurser på ett mer effektivt sätt. Parlamentet anser att samverkansförmågan är central om medlemsstaternas styrkor ska bli mer kompatibla och integrerade. Parlamentet påminner om att Gusp-anslagen utgjorde 3,6 % av åtagandena under rubrik 4 under 2016 och 0,2 % av hela EU:s budget. Parlamentet beklagar att storleken på Gusp-kapitlet och dess underutnyttjande samt de systematiska överföringarna från kapitlet visar på en bestående bristande ambition från EU:s sida att agera som en global aktör. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att det förekommer blockeringar i FN:s säkerhetsråd som hindrar det internationella samfundet från att agera och lösa kriser. Parlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att stödja reformen av säkerhetsrådets sammansättning och funktionssätt. |
| --- | --- |

48.

Samarbete inom koalitioner och med institutioner som skapar säkerhet

| 49. | Europaparlamentet betonar att det ligger i EU:s strategiska intresse att bevara och fördjupa sina transatlantiska förbindelser som baseras på respekt för gemensamma värderingar, folkrätt och multilateralism. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att utveckla sitt strategiska oberoende och skapa sin egen kapacitet för att bättre hantera regionala och internationella konflikter som påverkar EU. Parlamentet anser att EU och Förenta staterna bör fokusera på att anpassa de transatlantiska strukturerna till dagens utmaningar, såsom försvaret av de mänskliga rättigheterna, bekämpning av klimatförändringarna, kampen mot terrorism och korruption, förebyggande av radikalisering, spridning av massförstörelsevapen samt motarbetandet av tredjeländers försök att destabilisera EU och Nato. Parlamentet betonar vidare vikten av fortsatt och förstärkt samarbete mellan EU och Förenta staterna bilateralt och genom Nato i gemensamma frågor. Parlamentet erinrar om att EU och Förenta staterna är varandras viktigaste partner och att ensidigt handlande bara tjänar till att försvaga det transatlantiska partnerskapet. Parlamentet anser att Europa ytterligare måste förstärka en positiv allians mellan den privata och den offentliga sektorn och bör förstärka de strategiska förbindelserna med Förenta staterna. Parlamentet uppmanar rådet och Europeiska utrikestjänsten att ständigt ta upp frågan om Förenta staternas extraterritoriella sanktioner i sin dialog med Förenta staternas regering. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för förklaringen från toppmötet i Warszawa 2016, i synnerhet om samarbete mellan EU och Nato, och välkomnar beslut om närmare samarbete mellan Nato och EU på många områden samt utplacering av amerikanska, kanadensiska och andra multinationella styrkor på EU:s östra sida. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet efterlyser en ökad samordning av underrättelser mellan medlemsstaterna, ökad interinstitutionell samordning av underrättelser, och samordning mellan EU, medlemsstaterna och Nato, och insisterar på att de måste fortsätta att samarbeta så nära som möjligt på ett kompletterande sätt samtidigt som de europeiska kärnvärdena och normerna respekteras fullt ut. Parlamentet bekräftar att informationsutbyte och samordnade insatser mellan EU, EU:s medlemsstater och Nato kommer att ge resultat på områden som terrorism, hybridhot, situationsmedvetenhet, uppbyggnad av motståndskraft, strategisk kommunikation, it-säkerhet och kapacitetsuppbyggnad gentemot EU:s partner. Parlamentet anser att ytterligare samordning och närmare samarbete med andra befintliga multilaterala enheter såsom Eurocorps behövs för att öka EU:s säkerhet. Parlamentet upprepar att en vitalisering av strategiska partnerskap bör utgöra en prioriterad fråga för EU. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker parlamentets roll för att utforma en verkligt gemensam utrikespolitik i överensstämmelse med EU-medborgarnas förväntningar. Parlamentet uppmanar rådet att agera gemensamt med parlamentet under huvudfaserna i utrikespolitikens beslutsprocess. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet erkänner vice ordförandens/den höga representantens arbete och uppmanar henne att fortsätta att se till att kommande årliga rapporter blir mer koncisa och framåtblickande, så att de fokuserar på de viktigaste prioriteringarna för det kommande året och på en utvärdering av de åtgärder som lanserats det föregående året, inklusive deras ekonomiska konsekvenser, i syfte att ge en omfattande överblick över EU:s resultat. |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaterna. |
| --- | --- |

54.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/56

---

P8_TA(2017)0494

Årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och EU:s politik på området

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och Europeiska unionens politik på området (2017/2122(INI))

(2018/C 369/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (1),

| — | med beaktande av de allmänna rekommendationerna från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor nr 12, 19 och 35 om våld mot kvinnor, nr 26 om kvinnliga migrerande arbetstagare och nr 32 om de könsrelaterade dimensionerna av flyktingstatus, asyl, nationalitet och statslöshet bland kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna rekommendationerna från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor nr 12, 19 och 35 om våld mot kvinnor, nr 26 om kvinnliga migrerande arbetstagare och nr 32 om de könsrelaterade dimensionerna av flyktingstatus, asyl, nationalitet och statslöshet bland kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/167 av den 18 december 2014 (2) om skydd för och främjande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla migranter, oberoende av deras migrationsstatus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/167 av den 18 december 2014 (2) om skydd för och främjande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla migranter, oberoende av deras migrationsstatus,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar av den 18 december 1990 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar av den 18 december 1990 (3),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 och 2242 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 och 2242 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning, det tillhörande protokollet från 1967 (4) och ILO-konventionerna nr 43 och 97, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning, det tillhörande protokollet från 1967 (4) och ILO-konventionerna nr 43 och 97,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter (5),

| — | med beaktande av New York-deklarationen om flyktingar och migranter, som antogs av FN:s generalförsamling den 19 september 2016 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-deklarationen om flyktingar och migranter, som antogs av FN:s generalförsamling den 19 september 2016 (6),

| — | med beaktande av FN:s 17 mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling, vilkas syfte är att garantera fred och välstånd för alla människor och vår jord (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s 17 mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling, vilkas syfte är att garantera fred och välstånd för alla människor och vår jord (7),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) av den 12 april 2011, som EU undertecknade den 13 juni 2017 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) av den 12 april 2011, som EU undertecknade den 13 juni 2017 (8),

| — | med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som antogs 1976 och reviderades 2011 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som antogs 1976 och reviderades 2011 (9),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (10),

| — | med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (11),

| — | med beaktande av kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma arbetsdokument EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019): halvtidsöversyn juni 2017(SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma arbetsdokument EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019): halvtidsöversyn juni 2017(SWD(2017)0254),

| — | med beaktande av kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma arbetsdokument om jämställdhet och kvinnors egenmakt – Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020, som antogs 2015 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma arbetsdokument om jämställdhet och kvinnors egenmakt – Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020, som antogs 2015 (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini den 28 juni 2016 (12), och av den första rapporten om dess genomförande From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy, som offentliggjordes 2017 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini den 28 juni 2016 (12), och av den första rapporten om dess genomförande From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy, som offentliggjordes 2017 (13),

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp (14),

| — | med beaktande av den europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240) och kommissionens meddelande av den 7 juni 2016 om inrättande av en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240) och kommissionens meddelande av den 7 juni 2016 om inrättande av en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan (COM(2016)0385),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, som antogs 2007 och sågs över 2017 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, som antogs 2007 och sågs över 2017 (15),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (16), som antogs av rådet, parlamentet och kommissionen den 7 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (16), som antogs av rådet, parlamentet och kommissionen den 7 juni 2017,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som antogs 2014 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som antogs 2014 (17),

| — | med beaktande av skyddet av yttrandefriheten offline och online enligt artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, artikel 10 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skyddet av yttrandefriheten offline och online enligt artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, artikel 10 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, som antogs 2013 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, som antogs 2013 (18),

| — | med beaktande av det internationella skyddet av religions- och trosfriheten enligt artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, 1981 års förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, artikel 9 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och artikel 10 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella skyddet av religions- och trosfriheten enligt artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, 1981 års förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, artikel 9 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och artikel 10 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning (19),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som antogs 2013 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som antogs 2013 (20),

| — | med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs 2001 och sågs över 2012 (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs 2001 och sågs över 2012 (21),

| — | med beaktande av FN:s tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (22), och Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (22), och Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs 2013 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs 2013 (23),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsdialoger med tredjeländer, som antogs 2001 och sågs över 2009 (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsdialoger med tredjeländer, som antogs 2001 och sågs över 2009 (24),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt, som antogs 2005 och sågs över 2009 (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt, som antogs 2005 och sågs över 2009 (25),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor, som antogs 2008 (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor, som antogs 2008 (26),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter, som antogs 2003 och sågs över 2008 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter, som antogs 2003 och sågs över 2008 (27),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (28),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs 2005 och sågs över 2008 (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs 2005 och sågs över 2008 (29),

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2015 (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2015 (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (31),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015 (32), och sina tidigare resolutioner om samma ämne, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015 (32), och sina tidigare resolutioner om samma ämne,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om de mänskliga rättigheterna och migration i tredjeländer (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om de mänskliga rättigheterna och migration i tredjeländer (33),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (34),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (35),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2016 om EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2016 (36), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2016 om EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2016 (36),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2016 om den humanitära situationen i Jemen (37), där vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att ta initiativ till att införa ett EU-vapenembargo mot Saudiarabien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2016 om den humanitära situationen i Jemen (37), där vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att ta initiativ till att införa ett EU-vapenembargo mot Saudiarabien,

| — | med beaktande av sina resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet, som 2016 tilldelades Nadia Murad och Lamiya Aji Bashar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet, som 2016 tilldelades Nadia Murad och Lamiya Aji Bashar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (38), rapporten av den 28 januari 2016 om minoriteter och diskriminering baserad på kasttillhörighet och liknande system med nedärvd social status (39) från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor och FN:s vägledningsverktyg om diskriminering baserad på härkomst, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (38), rapporten av den 28 januari 2016 om minoriteter och diskriminering baserad på kasttillhörighet och liknande system med nedärvd social status (39) från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor och FN:s vägledningsverktyg om diskriminering baserad på härkomst,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (40),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0365/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0365/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 21 i EU-fördraget förbinder sig unionen att föra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) utgående från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse och som den ska sträva efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för Förenta nationernas stadga, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och folkrätten. EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 21 i EU-fördraget förbinder sig unionen att föra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) utgående från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse och som den ska sträva efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för Förenta nationernas stadga, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och folkrätten. EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna.

| B. | Dagens kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i världen, däribland brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord, kräver beslutsamma insatser från hela världssamfundet. |
| --- | --- |

B.

Dagens kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i världen, däribland brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord, kräver beslutsamma insatser från hela världssamfundet.

| C. | Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet är hörnstenarna i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet har i sin roll som övervakare av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken rätt att få information och höras om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller denna politik (artikel 36 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

C.

Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet är hörnstenarna i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet har i sin roll som övervakare av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken rätt att få information och höras om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller denna politik (artikel 36 i EU-fördraget).

| D. | I den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som antogs av rådet i juni 2016, bekräftas att mänskliga rättigheter systematiskt ska integreras i alla politikområden och institutioner, däribland den internationella handelspolitiken. |
| --- | --- |

D.

I den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som antogs av rådet i juni 2016, bekräftas att mänskliga rättigheter systematiskt ska integreras i alla politikområden och institutioner, däribland den internationella handelspolitiken.

| E. | Ökad samstämmighet mellan EU:s inre och yttre politik och mellan olika delar av den yttre politiken är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter. Ökad samstämmighet borde göra det möjligt för EU att reagera snabbare i ett tidigt skede av människorättskränkningar och i vissa fall förutse och förhindra att de begås, bland annat inom den internationella handelspolitiken. |
| --- | --- |

E.

Ökad samstämmighet mellan EU:s inre och yttre politik och mellan olika delar av den yttre politiken är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter. Ökad samstämmighet borde göra det möjligt för EU att reagera snabbare i ett tidigt skede av människorättskränkningar och i vissa fall förutse och förhindra att de begås, bland annat inom den internationella handelspolitiken.

| F. | EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en integrerad del av EU:s yttre politik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värderingar är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot. |
| --- | --- |

F.

EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en integrerad del av EU:s yttre politik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värderingar är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot.

| G. | Enligt artikel 207 i EUF-fördraget ska den gemensamma handelspolitiken ”föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. Handel och mänskliga rättigheter kan påverka varandra i tredjeländer. I ett system med företagsansvar, som FN just nu diskuterar, och globala värdekedjor spelar näringslivet en viktig roll för att erbjuda positiva incitament i syfte att främja mänskliga rättigheter, demokrati och företagens sociala ansvar. God samhällsstyrning och offentliga myndigheter, som handlar i allmänt intresse, spelar en viktig roll för företagens beteende. EU deltar i arbetet med att utarbeta en bindande konvention om företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 207 i EUF-fördraget ska den gemensamma handelspolitiken ”föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. Handel och mänskliga rättigheter kan påverka varandra i tredjeländer. I ett system med företagsansvar, som FN just nu diskuterar, och globala värdekedjor spelar näringslivet en viktig roll för att erbjuda positiva incitament i syfte att främja mänskliga rättigheter, demokrati och företagens sociala ansvar. God samhällsstyrning och offentliga myndigheter, som handlar i allmänt intresse, spelar en viktig roll för företagens beteende. EU deltar i arbetet med att utarbeta en bindande konvention om företag och mänskliga rättigheter.

| H. | Skyddet av de mänskliga rättigheterna för de mest utsatta grupperna, såsom etniska, språkliga och religiösa minoriteter, personer med funktionsnedsättning, hbti-personer, kvinnor, barn, asylsökande och migranter, måste ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

H.

Skyddet av de mänskliga rättigheterna för de mest utsatta grupperna, såsom etniska, språkliga och religiösa minoriteter, personer med funktionsnedsättning, hbti-personer, kvinnor, barn, asylsökande och migranter, måste ägnas särskild uppmärksamhet.

| I. | Barn och kvinnor utsätts för hot, diskriminering och våld, särskilt i områden med krig och auktoritära regimer. Jämställdhet utgör kärnan i de europeiska värdena och är förankrad i EU:s rättsliga och politiska ramverk. Våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor har ökat på senare år. |
| --- | --- |

I.

Barn och kvinnor utsätts för hot, diskriminering och våld, särskilt i områden med krig och auktoritära regimer. Jämställdhet utgör kärnan i de europeiska värdena och är förankrad i EU:s rättsliga och politiska ramverk. Våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor har ökat på senare år.

| J. | Länderna har det yttersta ansvaret för att slå vakt om alla mänskliga rättigheter genom att lagstifta om och genomföra internationella fördrag och konventioner om mänskliga rättigheter, övervaka kränkningar av de mänskliga rättigheterna och säkerställa effektiva rättsmedel för offren. |
| --- | --- |

J.

Länderna har det yttersta ansvaret för att slå vakt om alla mänskliga rättigheter genom att lagstifta om och genomföra internationella fördrag och konventioner om mänskliga rättigheter, övervaka kränkningar av de mänskliga rättigheterna och säkerställa effektiva rättsmedel för offren.

| K. | Alltfler kränkningar av de mänskliga rättigheterna i form av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, däribland folkmord, begås av statliga och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

K.

Alltfler kränkningar av de mänskliga rättigheterna i form av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, däribland folkmord, begås av statliga och icke-statliga aktörer.

| L. | Tanke-, samvets- och religionsfriheten, inbegripet friheten att tro eller inte tro och att utöva vilken religion man vill, och friheten att bekänna sig till en religion, lämna en religion eller byta religion måste garanteras över hela världen och ovillkorligen upprätthållas, framför allt genom interreligiös och interkulturell dialog. Lagar som förbjuder hädelse är vitt utbredda, och en del länder föreskriver straff som kan innefatta både fängelsedomar, spöstraff och dödsstraff. |
| --- | --- |

L.

Tanke-, samvets- och religionsfriheten, inbegripet friheten att tro eller inte tro och att utöva vilken religion man vill, och friheten att bekänna sig till en religion, lämna en religion eller byta religion måste garanteras över hela världen och ovillkorligen upprätthållas, framför allt genom interreligiös och interkulturell dialog. Lagar som förbjuder hädelse är vitt utbredda, och en del länder föreskriver straff som kan innefatta både fängelsedomar, spöstraff och dödsstraff.

| M. | Åsikts- och yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet och principen om regelbundna, öppna och verkliga valprocesser är oumbärliga inslag i en demokrati. I instabila, konfliktbenägna eller förtryckande samhällen kan val ibland utlösa utbrett våld. |
| --- | --- |

M.

Åsikts- och yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet och principen om regelbundna, öppna och verkliga valprocesser är oumbärliga inslag i en demokrati. I instabila, konfliktbenägna eller förtryckande samhällen kan val ibland utlösa utbrett våld.

| N. | Samarbete med tredjeländer i alla bilaterala och multilaterala forum, till exempel under människorättsdialoger, är ett av de effektivaste sätten att behandla människorättsfrågor. |
| --- | --- |

N.

Samarbete med tredjeländer i alla bilaterala och multilaterala forum, till exempel under människorättsdialoger, är ett av de effektivaste sätten att behandla människorättsfrågor.

| O. | Lämpliga resurser måste anslås till ett bättre främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, och dessa medel måste användas så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

O.

Lämpliga resurser måste anslås till ett bättre främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, och dessa medel måste användas så effektivt som möjligt.

| P. | Tillgången till vatten och sanitet är en grundläggande mänsklig rättighet, och begränsningar av denna tillgång är en av orsakerna till geopolitiska spänningar i vissa regioner. |
| --- | --- |

P.

Tillgången till vatten och sanitet är en grundläggande mänsklig rättighet, och begränsningar av denna tillgång är en av orsakerna till geopolitiska spänningar i vissa regioner.

| Q. | Kulturarvsplatser hotas alltmer av olaglig plundring och vandalisering, särskilt i Mellanöstern. |
| --- | --- |

Q.

Kulturarvsplatser hotas alltmer av olaglig plundring och vandalisering, särskilt i Mellanöstern.

| R. | Utbildning spelar en avgörande roll för att förebygga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och konflikter och bidrar till att öka medborgarnas deltagande i beslutsprocesserna inom demokratiska system. Utbildningsinstitutioner som främjar mänskliga rättigheter, respekt och mångfald bör få stöd av medlemsstaterna. Det ökade antalet kommunikationskanaler utgör ett viktigt verktyg som gör det möjligt att snabbt utbyta information om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och nå ett stort antal offer eller potentiella offer för människorättskränkningar i tredjeländer och ge dem information och bistånd. Att man samlar in heltäckande och disaggregerade data är väsentligt för skyddet av de mänskliga rättigheterna, framför allt för de grupper som är mest utsatta och som är eller riskerar att bli marginaliserade. Användning av lämpliga indikatorer är också ett effektivt sätt att bedöma de framsteg som länderna gör i fråga om att fullgöra sina skyldigheter enligt internationella fördrag. |
| --- | --- |

R.

Utbildning spelar en avgörande roll för att förebygga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och konflikter och bidrar till att öka medborgarnas deltagande i beslutsprocesserna inom demokratiska system. Utbildningsinstitutioner som främjar mänskliga rättigheter, respekt och mångfald bör få stöd av medlemsstaterna. Det ökade antalet kommunikationskanaler utgör ett viktigt verktyg som gör det möjligt att snabbt utbyta information om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och nå ett stort antal offer eller potentiella offer för människorättskränkningar i tredjeländer och ge dem information och bistånd. Att man samlar in heltäckande och disaggregerade data är väsentligt för skyddet av de mänskliga rättigheterna, framför allt för de grupper som är mest utsatta och som är eller riskerar att bli marginaliserade. Användning av lämpliga indikatorer är också ett effektivt sätt att bedöma de framsteg som länderna gör i fråga om att fullgöra sina skyldigheter enligt internationella fördrag.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över bakslaget när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, som fortfarande hotas runtom i världen. Parlamentet påminner om att EU har förbundit sig att främja de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas och värdenas universalitet och odelbarhet och att föra fram demokratiska principer, som måste stärkas i hela världen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin fasta övertygelse om att EU och dess medlemsstater aktivt måste tillämpa principen om att integrera mänskliga rättigheter och demokrati, som ömsesidigt förstärkande grundläggande principer som är centrala för EU, i alla EU:s politikområden, bland annat de som har en yttre dimension, såsom utveckling, migration, säkerhet, terrorismbekämpning, utvidgning och handel. Parlamentet upprepar i detta sammanhang den avgörande betydelsen av att säkra ökad samstämmighet mellan EU:s inre och yttre politik och en närmare samordning av medlemsstaternas utrikespolitik. Parlamentet understryker att den ökande komplexiteten hos konflikterna i världen kräver ett integrerat, enhälligt och handlingskraftigt internationellt synsätt och samarbete. Parlamentet påminner om att EU:s mål att öka sitt internationella inflytande som en trovärdig och legitim internationell aktör i hög grad är format av dess förmåga att genomdriva mänskliga rättigheter och demokrati inom och utom unionen, i enlighet med åtagandena i EU:s grundfördrag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av ett fördjupat samarbete mellan kommissionen, rådet, Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten), parlamentet och EU:s delegationer för att verka för och säkerställa att man uppträder konsekvent och enat till försvar för de mänskliga rättigheterna och demokratiska principerna. Parlamentet understryker dessutom vikten av ett starkt engagemang för att främja dessa värden i multilaterala forum, däribland genom läglig samordning på EU-nivå och en aktiv strategi vid förhandlingar. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang EU att ta initiativ till och ställa sig bakom resolutioner och att intensifiera genomförandet av tvärregionala initiativ inom ramen för alla FN:s människorättsmekanismer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig över att rättsstatsprincipen, demokratiska principer och kränkningar av de mänskliga rättigheterna var frågor som under 2016 fortlöpande debatterades vid parlamentets plenarsammanträden. De behandlades också i flera av parlamentets resolutioner och togs upp vid utskottssammanträden och möten i interparlamentariska delegationer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller det arbete som utförts av underutskottet för mänskliga rättigheter, som arbetar i nära samarbete med utrikestjänsten, andra EU-institutioner, det civila samhället, multilaterala människorättsinstitutioner och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att underutskottet för mänskliga rättigheter utarbetade tre betänkanden under 2016, närmare bestämt om de mänskliga rättigheterna och migration i tredjeländer, om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer och om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder till följd av dessa initiativbetänkanden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att underutskottet för mänskliga rättigheter gjorde flera tjänsteresor till olika länder 2016 för att samla in och utbyta information med lokala statliga och icke-statliga människorättsorganisationer, presentera parlamentets ståndpunkt och uppmuntra till förbättringar när det gäller skyddet av och respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

Hantering av frågor rörande mänskliga rättigheter

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det ökande antalet angrepp mot religiösa minoriteter som ofta utförs av icke-statliga aktörer som IS/Daish. Parlamentet beklagar djupt att många länder har och tillämpar lagar mot konvertering och hädelse, vilka effektivt begränsar religions- och trosfriheten och yttrandefriheten för religiösa minoriteter och ateister och till och med helt berövar dem dessa friheter. Parlamentet efterlyser åtgärder för skydd av religiösa minoriteter, icke-troende och ateister som fallit offer för hädelselagar, och uppmanar EU och medlemsstaterna att inleda politiska diskussioner för att upphäva dessa lagar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sina ansträngningar för att förbättra tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten och att i sina kontakter med tredjeländer främja den interkulturella och interreligiösa dialogen. Parlamentet efterfrågar konkreta åtgärder för ett effektivt genomförande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, också i form av att EU:s personal vid högkvarter och i delegationer tillförsäkras systematisk och konsekvent utbildning. Parlamentet stöder fullt ut EU:s praxis att ta initiativet till tematiska resolutioner om religions- och trosfrihet i FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s generalförsamling. Likaså stöder parlamentet fullt ut det arbete som utförs av EU:s särskilda sändebud för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU, Ján Figel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten online och offline är ett livsviktigt inslag i varje demokratiskt samhälle, eftersom den ger näring åt en kultur av åsiktsmångfald som gör det möjligt för det civila samhället och medborgarna att ställa sina regeringar och beslutsfattare till svars och som stöder respekten för rättsstaten. Parlamentet betonar att begränsningar av yttrandefriheten online eller offline, som till exempel borttagning av onlineinnehåll, endast får göras i undantagsfall, när det föreskrivs i lag och när det kan motiveras med ett legitimt mål som eftersträvas. Parlamentet betonar därför att EU bör intensifiera sina insatser för att främja yttrandefriheten genom sina strategier och instrument för yttre förbindelser. Parlamentet ber än en gång EU och dess medlemsstater att intensifiera övervakningen av alla slags begränsningar av yttrandefriheten och mediefriheten i tredjeländer och att snabbt och systematiskt fördöma sådana begränsningar och att utnyttja alla tillgängliga diplomatiska medel och verktyg för att omintetgöra dessa begränsningar. Parlamentet betonar vikten av att EU:s riktlinjer för yttrandefrihet online och offline genomförs effektivt och att resultaten av dem regelbundet övervakas. Parlamentet fördömer att många journalister och bloggare har dödats och fängslats under 2016 och kräver att EU ska ge dem ett effektivt skydd. Parlamentet välkomnar lanseringen av det nya europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) 2016, som särskilt inriktas på att ge EU:s delegationer och medieaktörer i tredjeländer utbildning i hur man tillämpar riktlinjerna. Parlamentet understryker vikten av att avslöja och fördöma hatpropaganda och uppvigling till våld såväl på som utanför internet, eftersom det innebär ett hot mot rättsstatsprincipen och de värden som de mänskliga rättigheterna bygger på. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är djupt oroat över att det civila samhället i allt högre grad utsätts för angrepp runtom i världen, bland annat genom ett växande antal repressiva lagar som antas världen över, i vissa fall under förevändning att bekämpa terrorism. Parlamentet understryker att företeelsen med det krympande utrymmet för det civila samhället är ett globalt fenomen och påminner om att ett oberoende civilt samhälle spelar en väsentlig roll för försvaret och främjandet av mänskliga rättigheter och för de demokratiska samhällenas funktion, särskilt genom att främja öppenhet, ansvarsskyldighet och maktfördelning. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ständigt övervaka och påtala fall av kränkningar av mötes- och föreningsfriheten, också när de tar formen av olika slags förbud mot och begränsningar för organisationerna i det civila samhället och den verksamhet de bedriver, såsom lagar som syftar till att minska utrymmet för det civila samhället eller främjande av icke-statliga organisationer som sponsras av auktoritära regeringar (statligt organiserade icke-statliga organisationer). Parlamentet uppmanar dessutom EU, dess medlemsstater och EU:s delegationer att använda alla till buds stående medel, såsom människorättsdialoger, politiska dialoger och offentlig diplomati, för att systematiskt ta upp enskilda fall med riskutsatta människorättsförsvarare och aktivister inom det civila samhället, framför allt personer som godtyckligt och/eller på grund av sin politiska övertygelse eller sitt samhällsengagemang har berövats sin frihet eller sitter i fängelse. De uppmanas också att otvetydigt fördöma förtryck, trakasserier och dödande av människorättsförsvarare, inbegripet de som är verksamma på miljöområdet. Parlamentet anser att det ska inrättas ett system med tydliga riktmärken och indikatorer för att effektivt övervaka utrymmet för det civila samhället i syfte att säkerställa ett tillåtande och gynnsamt rättsligt klimat för det civila samhället. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska personal att fortsätta med sitt aktiva stöd till människorättsförsvarare, genom att systematiskt övervaka rättegångar, besöka frihetsberövade aktivister och, när så är lämpligt, uttala sig om enskilda fall. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av tyst diplomati. Parlamentet välkomnar att EU under 2016 tog upp fall som rör människorättsförsvarare i dialoger och samråd på EU-nivå med över 50 länder. Parlamentet uppmärksammar att EIDMR:s nödfond under 2016 gav stöd till över 250 människorättsförsvarare på EU-nivå, vilket är en ökning med 30 procent jämfört med 2015. Parlamentet välkomnar inrättandet av EU:s välfungerande mekanism för människorättsförsvarare, ProtectDefenders.eu, som har genomförts av det civila samhället och har gett avgörande stöd till ett stort antal människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att programmet fortsätter efter oktober 2018 och att öka dess kapacitet för att ge mer stöd till människorättsförsvarare världen över. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt att tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling och dödsstraff fortfarande förekommer runtom i världen och uppmanar EU att öka sina insatser för att få ett slut på detta. Parlamentet välkomnar i detta avseende översynen av EU:s lagstiftning om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten att mera kraftfullt engagera sig i kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, inbegripet dödsstraff, med hjälp av utökade diplomatiska insatser och en mer systematisk praxis med offentliga ställningstaganden. Parlamentet framhåller i detta sammanhang de oroväckande förhållandena i vissa fängelser, där bland annat hälsoproblem inte behandlas, och uppmanar utrikestjänsten, EU-delegationerna och medlemsstaterna att dra full nytta av alla befintliga instrument, till exempel EU:s riktlinjer om tortyr. Det är glädjande att FN:s generalförsamling i december 2016 antog en resolution om ett moratorium för användningen av dödsstraff med stöd av 117 länder. Parlamentet noterar att antalet avrättningar i världen minskade 2016 jämfört med föregående år, men uttrycker sin djupa oro över att det totala antalet avrättningar ändå fortfarande är högre än genomsnittet för det föregående årtiondet. De drabbade är ofta oliktänkande medlemmar i samhället och utsatta grupper. Parlamentet uppmanar länder som fortfarande använder sig av detta att anta ett moratorium och avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet inser den stora betydelse som den moderna informations- och kommunikationstekniken kan ha för att främja, försvara och pröva mänskliga rättigheter i världen. EU:s institutioner och medlemsstaterna uppmanas att använda sina informationskanaler för att systematiskt, inom sina särskilda ramar och befogenheter, upprepa parlamentets ståndpunkt i olika människorättsfrågor, samtidigt som de bidrar till effektiviteten hos och synligheten för EU:s gemensamma åtgärder. Parlamentet uttrycker sin oro över den allt större användningen av viss teknik med dubbla användningsområden för it-övervakning av politiker, aktivister och journalister. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU-institutionernas pågående arbete med att se över rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (41). Parlamentet fördömer i kraftfulla ordalag att alltfler människorättsförsvarare utsätts för digitala hot, inbegripet röjda uppgifter genom konfiskering av utrustning, fjärrövervakning och dataläckage. Det är oroväckande att onlineplattformar raderar legitima videobevis för eventuella krigsförbrytelser som en del av sitt arbete med att avlägsna terroristrelaterat innehåll och propaganda från plattformarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker oro över den ökande privatiseringen av rättsstaten online, där privata företag fattar beslut om att begränsa grundläggande rättigheter som yttrandefrihet utifrån sina villkor för tjänsten och i strid med demokratiskt antagna lagar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett direktiv om anmälning och åtgärd, som ökar öppenheten och proportionaliteten vid förfaranden för avlägsnande, samtidigt som det ger användare vars innehåll felaktigt har avlägsnats effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer användningen av sexuellt våld mot kvinnor och flickor som vapen i krig, bland annat massvåldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, könsrelaterade former av förföljelse, människohandel, sexturism och alla andra former av fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld. Parlamentet uppmärksammar att könsrelaterade brott och sexuella våldsbrott finns med i Romstadgan bland krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och handlingar som ingår som en del av folkmord eller tortyr. Parlamentet betonar vikten av att försvara kvinnors rättigheter, däribland deras sexuella och reproduktiva rättigheter, genom lagstiftning, utbildning och stöd till organisationer i det civila samhället. Parlamentet välkomnar antagandet av EU:s handlingsplan för jämställdhet 2016–2020, som innehåller en övergripande förteckning över åtgärder för att förbättra kvinnors situation med avseende på lika rättigheter och egenmakt. Det är viktigt att den genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet välkomnar dessutom antagandet av det strategiska engagemanget för jämställdhet 2016–2019, som främjar jämställdhet och kvinnors rättigheter runtom i världen. Det är viktigt att alla medlemsstater ratificerar Istanbulkonventionen och genomför den på ett effektivt sätt. Parlamentet påpekar att utbildning är det bästa sättet att bekämpa diskriminering av och våld mot kvinnor och barn. Parlamentet begär att kommissionen, utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten anstränger sig ytterligare för att uppfylla sina skyldigheter och åtaganden när det gäller kvinnors rättigheter enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och uppmanar tredjeländer att göra detsamma. Parlamentet anser att EU bör fortsätta att integrera stödet till kvinnor inom uppdragen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), konfliktförebyggande och återuppbyggnad efter konflikter. Parlamentet upprepar vikten av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet betonar också vikten av att kvinnor på ett systematiskt, jämlikt och aktivt sätt till fullo medverkar i arbetet med att förebygga och lösa konflikter och främja mänskliga rättigheter och demokratiska reformer samt i fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd, återuppbyggnad efter konflikter och demokratiseringsprocesser som leder till varaktiga och stabila politiska lösningar. Parlamentet påminner om att 2016 års Sacharovpris tilldelades Nadia Murad och Lamiya Aji Bashar, som överlevt en tillvaro som sexslavar hos IS/Daish. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att tillgänglig hälso- och sjukvård och universell respekt för och tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, familjeplanering och tillgång till adekvata hygienprodukter för kvinnor samt till mödra- och spädbarnsvård och säkra aborter är viktiga faktorer för att man ska kunna rädda livet på kvinnor och bidra till att undvika högriskförlossningar samt minska spädbarns- och barnadödligheten. Parlamentet finner det oacceptabelt att kvinnors och flickors kroppar – särskilt deras sexuella och reproduktiva hälsa och därmed sammanhängande rättigheter – fortfarande utgör ett ideologiskt slagfält. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna kvinnors och flickors oförytterliga rätt till fysisk integritet och till självbestämmande över sina egna kroppar och fördömer de ofta förekommande kränkningarna av kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, inbegripet nekad tillgång till familjeplanering, preventivmedel och säkra och lagliga aborter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet fördömer i skarpa ordalag återinrättandet och utvidgningen av den s.k. munkavleregeln och dess inverkan på kvinnors och flickors övergripande tillgång till hälso- och sjukvård och därmed sammanhängande rättigheter. Parlamentet uppmanar åter EU och dess medlemsstater att med hjälp av både nationell och europeisk utvecklingsfinansiering täcka det ekonomiska underskott som Förenta staterna skapat inom området för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att jämställdhet är en grundprincip för EU och dess medlemsstater och att jämställdhetsintegrering är ett av unionens huvudsakliga mål enligt fördragen. Kommissionen uppmanas därför att som en grundläggande unionsprincip jämställdhetsintegrera all EU-lagstiftning, alla EU:s riktlinjer och åtgärder och all EU-finansiering, med särskild tonvikt på EU:s politik för yttre förbindelser. Parlamentet framhåller vikten av att stärka EU-delegationernas roll och att ge utrikestjänstens chefsrådgivare för jämställdhet en starkare ställning genom att anslå en särskild budget för hennes behörighetsområde. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att inlemma resultaten från den 61:a sessionen i FN:s kvinnokommission (CSW) i sina strategier och att säkerställa att de ger en ny impuls till främjandet av kvinnors ekonomiska egenmakt och åtgärderna mot den bristande jämställdheten i det föränderliga arbetslivet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att ökad egenmakt för kvinnor på ett positivt sätt bidrar till ett inkluderande, jämlikt och fredligt samhälle och en hållbar utveckling. Parlamentet understryker att det finns ett uttryckligt fokus på jämställdhet och kvinnors egenmakt i alla mål för hållbar utveckling och att ytterligare ansträngningar bör göras för att se till att kvinnors rättigheter respekteras fullt ut och att strategier för ekonomisk och social egenmakt och kvinnors delaktighet i beslutsfattandet genomförs effektivt. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att ge egenmakt åt kvinnor från ursprungsbefolkningar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor bör uppmuntras att organisera sig i fackföreningar och att de inte får diskrimineras när de söker företagsfinansiering. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stödja alla kvinnoorganisationer som varje dag hjälper kvinnor i samband med humanitära kriser och konflikter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen) och dess fakultativa protokoll snabbt måste ratificeras av alla stater och genomföras effektivt för att ge barn ett rättsligt skydd. Parlamentet understryker att barn ofta utsätts för särskilda övergrepp, till exempel barnäktenskap och könsstympning, och därför är i behov av utökat skydd. Parlamentet understryker att barnarbete, rekrytering av barn till väpnade konflikter, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap fortfarande utgör betydande problem i vissa länder. Parlamentet insisterar på att EU systematiskt ska samråda med berörda och internationella organisationer för barns rättigheter och att i sina politiska dialoger och människorättsdialoger med tredjeländer ta upp konventionsstaternas skyldighet att genomföra konventionen. Parlamentet välkomnar Europarådets strategi för barnets rättigheter (2016–2021). Parlamentet insisterar på att EU ska fortsätta att främja EU:s och Unicefs verktygslåda för barns rättigheter Integrating child rights in development cooperation (integrering av barnets rättigheter i utvecklingssamarbete) genom sina externa delegationer och att utbilda EU-delegationernas personal på ett adekvat sätt inom detta område. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att lägga fram en omfattande strategi för barnets rättigheter och en handlingsplan för de kommande fem åren för att prioritera barnets rättigheter inom EU:s yttre politik. Parlamentet välkomnar att det inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete 2016 anslogs medel för att stödja FN-organ i deras arbete för barnets rättigheter. Arbetet måste utformas på ett sådant sätt att det maximerar de faktiska fördelarna för behövande barn, särskilt när det gäller hälso- och sjukvårdssystem och tillgång till utbildning, vatten och sanitet. Parlamentet efterlyser en brådskande lösning på frågan om statslösa barn, särskilt barn som föds utanför sina föräldrars ursprungsland och underåriga migranter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet fördömer i skarpaste ordalag alla former av diskriminering, bland annat diskriminering på grund av ras, hudfärg, religion, kön, sexuell läggning, könsegenskaper, språk, kultur, socialt ursprung, kast, börd, ålder, funktionsnedsättning eller ställning i övrigt. Parlamentet betonar att EU bör stärka sina insatser för att utrota all slags diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans genom människorättsdialoger och politiska dialoger samt genom EU-delegationernas arbete och offentlig diplomati. Parlamentet betonar dessutom att EU bör fortsätta att främja ratificering och fullständigt genomförande av alla FN-konventioner som stöder denna sak. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar att människohandel innebär rekrytering, transport, överföring, förvaring eller mottagande av personer genom hot eller våld eller andra former av tvång, bortförande, bedrägeri, vilseledande, missbruk av makt eller utnyttjande av någons sårbara situation eller genom givande eller mottagande av betalning eller förmåner för att erhålla samtycke från en person som har kontroll över någon annan person, i exploateringssyfte. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att minska den efterfrågan som gynnar alla former av exploatering av personer, särskilt kvinnor och barn, som leder till människohandel, samtidigt som man följer en människorättsbaserad strategi där offret står i centrum. Parlamentet upprepar behovet att alla medlemsstater genomför EU-strategin för utrotande av människohandel och direktiv 2011/36/EU (42) avseende detta. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att migranter och flyktingar är extremt utsatta för exploatering, smuggling och människohandel. Parlamentet betonar behovet av att upprätthålla skillnaden mellan begreppen människohandel och människosmuggling. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna mot människor som utsätts för kasthierarkier och kastdiskriminering, bland annat förvägrad jämlikhet, förvägrad tillgång till rättsväsendet och sysselsättning, fortsatt segregering och fortsatta kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter och utveckling. Parlamentet upprepar sin önskan om att EU ska utarbeta en strategi mot diskriminering på grund av kasttillhörighet och utnyttja varje tillfälle att uttrycka sin djupa oro över sådana människorättskränkningar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sina ansträngningar och stödja initiativ på detta område i FN och delegationerna genom att genomföra och övervaka 2030 års mål för hållbar utveckling, övervaka FN:s nya vägledningsverktyg om diskriminering baserad på härkomst och stödja länders genomförande av rekommendationer från FN:s människorättsmekanismer i fråga om diskriminering på grund av kasttillhörighet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är djupt oroat över att minoriteter fortfarande löper en högre risk att bli diskriminerade och att de är särskilt sårbara för politiska, ekonomiska och miljö- och arbetsrelaterade förändringar och störningar. Parlamentet konstaterar att många har mycket liten eller ingen tillgång till politisk representation och är hårt drabbade av fattigdom. Parlamentet betonar att EU bör intensifiera sina insatser för att se till att kränkningarna av minoriteters mänskliga rättigheter upphör. Parlamentet betonar också att minoritetsbefolkningar har särskilda behov och att de bör garanteras obegränsat tillträde och likabehandling inom alla områden av det ekonomiska, sociala och politiska livet samt kulturlivet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar ratificeringen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och upprepar vikten av ett effektivt genomförande från både medlemsstaternas och EU-institutionernas sida. Parlamentet understryker att funktionsnedsättning inte innebär att en person fråntas sin värdighet som människa, vilket medför att staten har en skyldighet att skydda dem. Parlamentet betonar framför allt vikten av att man inom EU:s samtliga berörda politikområden, däribland området för utvecklingssamarbete, på ett trovärdigt sätt integrerar principen om allmän tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning samt alla deras rättigheter, och understryker frågans normgivande och övergripande karaktär. Parlamentet uppmanar EU att inkludera kampen mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning i sina yttre åtgärder och sin utvecklingspolitik. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att rättigheterna för personer med funktionsnedsättning har inkluderats i det nya europeiska samförståndet om utveckling. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till att man systematiskt tar med människorättsklausuler i internationella avtal mellan EU och tredjeländer, bland annat i handels- och investeringsavtal. Parlamentet påminner om att alla mänskliga rättigheter måste anses ha lika värde och vara odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade. Kommissionen uppmanas att övervaka att dessa klausuler genomförs effektivt och systematiskt och att lägga fram regelbundna rapporter för parlamentet om partnerländernas respekt för de mänskliga rättigheterna. Kommissionen uppmanas också att tillämpa en mer strukturerad och strategiskt strategi för människorättsdialoger inom ramen för framtida avtal. Parlamentet ser positivt på det allmänna preferenssystemet GSP plus som ett sätt att stimulera ett effektivt genomförande av 27 centrala internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsnormer. Parlamentet efterlyser ett verkligt genomförande av GSP plus och förväntar sig att kommissionen meddelar parlamentet och rådet hur ratificeringen fortskrider. Parlamentet upprepar på nytt vikten av att FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter genomförs korrekt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att verksamheten i alla företag, även europeiska, som är aktiva i tredjeländer fullt ut bör uppfylla internationella människorättsnormer och uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att så är fallet. Parlamentet bekräftar dessutom på nytt vikten av att företagens sociala ansvar främjas och att europeiska företag går i spetsen för att främja internationella normer i fråga om företag och mänskliga rättigheter, samtidigt som man understryker att samarbete mellan människorättsorganisationer och företagsorganisationer skulle stärka de lokala aktörerna och främja det civila samhället. De globala värdekedjorna bidrar till att stärka grundläggande internationella arbetsnormer, miljönormer och sociala normer och innebär möjligheter och utmaningar i fråga om hållbara framsteg och främjande av mänskliga rättigheter, särskilt i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar EU att spela en mer aktiv roll för att säkra en lämplig, rättvis, öppen och hållbar förvaltning av de globala värdekedjorna och lindra eventuella negativa effekter för de mänskliga rättigheterna, däribland överträdelser av arbetsrätten. Effektiv tillgång till rättsmedel för offer bör emellertid garanteras när det gäller företagsrelaterade kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att de projekt som stöds av EIB ligger i linje med EU:s politik och åtaganden i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar de pågående förhandlingarna om ett bindande avtal om transnationella företag och andra företag med avseende på mänskliga rättigheter. EU uppmanas att på ett konstruktivt sätt delta i dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att använda hela sin politiska tyngd för att förhindra att handlingar som kan betraktas som folkmord, krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten inträffar, att agera på ett effektivt och samordnat sätt om sådana brott inträffar, att mobilisera alla nödvändiga resurser för att ställa samtliga ansvariga inför rätta, inbegripet genom tillämpning av principen om universell jurisdiktion, och att hjälpa offren och stödja stabiliserings- och försoningsprocesser. Parlamentet uppmanar världssamfundet att inrätta instrument som kan minimera gapet mellan varning och reaktion, såsom EU:s system för tidig varning, för att förhindra uppkomst, återuppkomst och upptrappning av våldsamma konflikter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillhandahålla stöd till organisationer (bland annat icke-statliga organisationer, organisationer som arbetar med utredningar med öppen källkod och det civila samhället) som digitalt eller på något annat sätt samlar in, bevarar och skyddar bevis för brott som har begåtts, i syfte att göra det enklare att lagföra dem internationellt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över förstörelsen av kulturarvsplatser i Syrien, Irak, Jemen och Libyen. Parlamentet noterar att 22 av världens 38 hotade kulturarvsplatser ligger i Mellanöstern. Parlamentet stöder kulturarvsinitiativets verksamhet och dess informationsverksamhet i Syrien och Irak i samband med förstörelsen av det arkeologiska arvet och kulturarvet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser till stöd för den internationella, opartiska och oberoende mekanismen som inrättats av FN för att bistå vid utredningen av grova brott som begåtts i Syrien. Parlamentet understryker behovet av att inrätta en liknande oberoende mekanism i Irak. Parlamentet uppmanar EU och de medlemsstater som ännu inte har gjort det att bidra ekonomiskt till den internationella, opartiska och oberoende mekanismen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet fördömer i skarpaste ordalag de fruktansvärda brott och kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av statliga och icke-statliga aktörer. Parlamentet är bestört över det stora antalet begångna brott, bland annat mord, tortyr, våldtäkt som vapen i krig, slaveri och sexuellt slaveri, rekrytering av barnsoldater, påtvingade religiösa omvändelser och systematisk ”rensning” och systematiskt dödande av religiösa minoriteter. Parlamentet påminner om att det i sin resolution av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS (43) betraktade situationen för religiösa minoriteter i de territorier som styrs av IS/Daish som folkmord. Parlamentet betonar att EU och dess medlemsstater bör stödja åtal mot medlemmar i icke-statliga grupper såsom IS/Daish genom att be FN:s säkerhetsråd att ge Internationella brottmålsdomstolen (ICC) behörighet i denna fråga eller säkerställa att rättvisa skipas genom en särskild domstol eller genom universell jurisdiktion. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för ICC, Romstadgan, åklagarmyndigheten, åklagarens rätt att inleda utredningar på eget initiativ och de framsteg som gjorts när det gäller att inleda nya undersökningar, vilket är ett viktigt sätt att bekämpa straffrihet för massövergrepp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera Kampalaändringarna om aggressionsbrott och att föra upp ”massövergrepp” på förteckningen över brott som omfattas av EU:s behörighet. Parlamentet fördömer alla försök att undergräva dess legitimitet eller oberoende och uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta konsekvent för att stödja ICC:s utredningar och beslut i syfte att få slut på straffriheten för internationella brott, även när det handlar om att gripa personer som är efterlysta av ICC. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att konsekvent stödja ICC:s undersökningar, utredningar och beslut, och att vidta åtgärder för att förhindra och effektivt bemöta fall av bristande samarbete med ICC samt tillhandahålla tillräckliga medel. Parlamentet välkomnar mötet mellan företrädarna för EU och ICC i Bryssel den 6 juli 2016 som förberedelse av det andra rundabordssamtalet mellan EU och ICC, som gjorde det möjligt för berörd personal vid ICC och EU:s institutioner att identifiera gemensamma intresseområden, utbyta information om relevant verksamhet och säkerställa ett bättre samarbete med varandra. Parlamentet beklagar djupt de senaste tillkännagivandena om utträde ur Romstadgan, vilket är en utmaning med tanke på offrens möjligheter till rättslig prövning och något som bör fördömas kraftigt. Parlamentet anser att kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna bör fortsätta att uppmuntra tredjeländer att ratificera och tillämpa Romstadgan. Parlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att utse en särskild representant för EU med ansvar för internationell humanitär rätt och internationell rättskipning och att ge denna representant mandat att främja, integrera och företräda såväl EU:s åtagande att bekämpa straffrihet som ICC på alla EU:s utrikespolitiska områden. EU och dess medlemsstater uppmanas att stödja FN:s mekanismer och resolutioner rörande ansvarsskyldighet i FN:s multilaterala forum, bland annat FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att öka sina ansträngningar för att främja rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende på multilateral och bilateral nivå som en grundläggande princip för befästandet av demokratin. Parlamentet uppmanar EU att stödja opartisk rättskipning överallt i världen genom stöd till arbetet med lagstiftningsreformer och institutionella reformer i tredjeländer. Parlamentet uppmanar dessutom EU-delegationerna och medlemsstaternas ambassader att systematiskt övervaka rättegångar för att främja rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över och sin solidaritet med det ökande antalet migranter, flyktingar och asylsökande – däribland alltfler kvinnor – som är offer för konflikter, våld, förföljelse, misslyckanden från statsmakternas sida, fattigdom, irreguljär migration, människohandel och nätverk för människosmuggling. Parlamentet framhåller det brådskande behovet av konkreta åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migrationsströmmar och hitta långsiktiga lösningar som bygger på respekt för mänskliga rättigheter och människans värdighet. Man måste därför gripa sig an flyktingkrisens yttre dimension, bland annat genom att hitta varaktiga lösningar på konflikter i vårt grannskap genom att till exempel utveckla samarbete och partnerskap med de berörda tredjeländerna i enlighet med folkrätten och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna i dessa länder. Parlamentet uttrycker djup oro över våldet mot underåriga migranter, bland annat försvunna, ensamkommande, underåriga migranter, och efterlyser program för vidarebosättning och familjeåterförening samt humanitära korridorer. Parlamentet uttrycker också djup oro över den svåra situationen för internflyktingar och deras ökande antal, och kräver att de garanteras ett säkert återvändande, vidarebosättning eller lokal integrering. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att tillhandahålla humanitärt bistånd när det gäller utbildning, bostäder och hälso- och sjukvård och inom andra humanitära områden till hjälp för de flyktingar som befinner sig närmast sitt hemland, och kräver att återvändandepolitiken genomförs korrekt. Parlamentet understryker att det behövs ett heltäckande och människorättsbaserat förhållningssätt till migration, och uppmanar EU att fördjupa sitt samarbete med FN, regionala organisationer, regeringar och icke-statliga organisationer. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut genomföra EU:s gemensamma asylpaket och den gemensamma migrationslagstiftningen, särskilt för att skydda utsatta asylsökande. Parlamentet understryker att begreppen säkra länder och säkra ursprungsländer inte får hindra individuella prövningar av asylansökningar. Parlamentet varnar för användningen av EU:s utrikespolitik som ett instrument för ”migrationshantering”. EU och medlemsstaterna uppmanas att säkerställa full insyn när det gäller de medel som anslås till tredjeländer för migrationssamarbete och att se till att sådant samarbete inte gynnar strukturer som kränker de mänskliga rättigheterna utan går hand i hand med insatserna för att förbättra människorättssituationen i dessa länder. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att utvecklingssamarbete bör gå hand i hand med främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer, inbegripet rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning. I detta sammanhang påminner parlamentet om FN:s uttalande att utvecklingsmålen inte kan uppnås fullt ut om man inte har ett människorättsbaserat förhållningssätt. Parlamentet påminner dessutom om att EU har åtagit sig att stödja partnerländerna och att i det sammanhanget ta hänsyn till deras situation i utvecklingshänseende och deras framsteg med mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor löper större risk för fattigdom eller social utestängning och uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att bekämpa fattigdom och social utestängning inom ramen för sin utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att kriterium två i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp föreskriver att medlemsstaterna ska behandla varje ansökan om vapenexportlicens med beaktande av bestämmelselandets respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner i detta sammanhang om kommissionens åtagande i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati när det gäller säkerhetsstyrkor och genomförandet av EU:s människorättspolitik, inbegripet utveckling och genomförande av en policy för tillbörlig aktsamhet på detta område. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en gemensam EU-ståndpunkt om användningen av bestyckade drönare, där man säkerställer respekten för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och tar upp frågor som den rättsliga ramen, proportionalitet, ansvarsskyldighet, skydd av civila och öppenhet. Parlamentet insisterar ännu en gång på att EU ska förbjuda utveckling, produktion och användning av helt självstyrande vapen som gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig medverkan. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta att arbeta för att öka respekten för hbti-personers mänskliga rättigheter i enlighet med EU:s riktlinjer om detta ämne. Parlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av riktlinjerna, bland annat genom utbildning av EU-personal i tredjeländer. Parlamentet fördömer att homosexualitet fortfarande är straffbart i 72 länder, är bekymrat över att 13 av dessa länder föreskriver dödsstraff och anser att våldsamma metoder och våldshandlingar mot personer på grund av deras sexuella läggning, såsom tvång att avslöja sin läggning offentligt, hatbrott och hatspråk både online och offline och korrigerande våldtäkt, inte får passera ostraffat. Parlamentet noterar att samkönade äktenskap eller samkönade registrerade partnerskap blivit lagligt i vissa länder och uppmuntrar till ett mer omfattande erkännande. Parlamentet fördömer kränkningar av kvinnors och minoritetsgruppers fysiska integritet, och uppmanar länderna att förbjuda dessa seder, straffa gärningsmännen och stödja offren. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar den grundläggande vikten av att bekämpa korruption i alla dess former för att garantera rättsstatsprincipen, demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet fördömer skarpt allt beteende som underlättar för sådan korrupt praxis. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att korruptionen dels hotar möjligheterna att på likvärdiga villkor ta del av mänskliga rättigheter, dels undergräver demokratiska processer såsom rättsstatsprincipen och en opartisk rättskipning. Parlamentet anser att EU i alla forum för dialog med tredjeländer bör framhålla vikten av integritet, ansvar och en korrekt förvaltning av offentliga angelägenheter, offentliga medel och allmän egendom, såsom föreskrivs i Förenta nationernas konvention mot korruption. Parlamentet rekommenderar EU att använda sin sakkunskap för att stödja tredjeländers åtgärder mot korruption på ett mer systematiskt och konsekvent sätt, genom att inrätta och befästa oberoende och effektiva institutioner för bekämpning av korruption. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att förhandla fram bestämmelser om korruptionsbekämpning i alla framtida handelsavtal som den förhandlar om med tredjeländer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet framhåller de grundläggande skyldigheter och det grundläggande ansvar som stater och andra ansvariga har för att begränsa klimatförändring, förhindra dess negativa inverkan på de mänskliga rättigheterna och främja politisk samstämmighet för att se till att åtgärderna för begränsning av klimatförändring och klimatanpassning är adekvata, tillräckligt ambitiösa, icke-diskriminerande och i övrigt förenliga med skyldigheterna på människorättsområdet. Enligt FN:s uppskattningar kommer det att finnas många miljöflyktingar år 2050. Parlamentet betonar att det finns en koppling mellan handelspolitik, miljöpolitik och utvecklingspolitik, och att politiska åtgärder på dessa områden kan ha positiv och negativ inverkan på respekten för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet välkomnar det internationella engagemanget för att främja kopplingen mellan frågor som rör miljö- och naturkatastrofer och klimatförändringar och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet understryker att markrofferiet i utvecklingsländerna har ökat betydligt under de senaste åren. Kampen mot exploatering och resursrofferi bör vara en prioriterad fråga. Parlamentet fördömer sådana metoder som markrofferi och urskillningslöst utnyttjande av naturresurser. Kommissionen uppmanas att vidta brådskande åtgärder som svar på den senaste tidens många resolutioner från parlamentet på detta område. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar vikten av att se till att de mänskliga rättigheterna och tillgången till varor och tjänster som vatten och sanitet tas upp i social-, utbildnings-, hälso- och sjukvårds- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar internationella institutioner, nationella regeringar, icke-statliga organisationer och enskilda att samverka för att fastställa ett lämpligt regelverk som ser till att alla människor i världen har tillgång till en minsta mängd vatten. Parlamentet betonar att vatten inte bör betraktas som en handelsvara utan som en fråga om utveckling och hållbarhet, och att privatisering av vatten inte undantar länderna från sitt ansvar när det gäller de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar länder där vatten är en av orsakerna till spänningar eller konflikter att samarbeta om delning av vattenresurser för att åstadkomma en situation som alla vinner på för hållbarhet och fredlig utveckling i regionen. |
| --- | --- |

50.

Utmaningar och aktiviteter i samband med demokratistöd

| 51. | Europaparlamentet betonar att EU bör fortsätta att aktivt stödja såväl demokratiska och effektiva människorättsinstitutioner som det civila samhället i deras ansträngningar för att främja demokratisering. Parlamentet välkomnar det ovärderliga stöd som tillhandahållits organisationer i det civila samhället över hela världen inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, som fortsätter att utgöra EU:s främsta instrument för genomförandet av dess externa människorättspolitik. Parlamentet välkomnar dessutom de ihärdiga insatser som görs inom det europeiska initiativet för demokrati för att främja demokrati och respekten för de grundläggande rättigheterna och friheterna i EU:s östra och södra grannskap. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att erfarenheterna av och lärdomarna från övergångar till demokrati inom ramen för utvidgnings- och grannskapspolitiken kan ge ett positivt bidrag till fastställande av bästa praxis som skulle kunna användas för att stödja och befästa demokratiseringsprocesser på annat håll i världen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang sin uppmaning till kommissionen att ta fram EU-riktlinjer för demokratistöd. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att EU bör öka sina ansträngningar för att utveckla en mer heltäckande syn på demokratiseringsprocesser, i vilka fria och rättvisa val bara utgör ett enskilt inslag, för att ge ett positivt bidrag till starkare demokratiska institutioner och ökat allmänt förtroende för valprocesser runtom i världen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar de åtta valobservatörsuppdrag och de åtta valexpertuppdrag som EU sände ut till olika håll av världen under 2016. Parlamentet framhåller att EU sedan 2015 har sänt ut 17 valobservatörsuppdrag och 23 valexpertuppdrag. Parlamentet upprepar sin positiva syn på EU:s fortsatta stöd till valprocesser och på att EU hjälper till vid val och stöder inhemska observatörer. Parlamentet välkomnar och stöder fullt ut arbetet inom gruppen för demokratistöd och valsamordning i detta avseende. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påminner om vikten av att valobservatörsuppdragens rapporter och rekommendationer får en ordentlig uppföljning, eftersom detta är ett sätt att förbättra deras resultat och stärka EU:s stöd till demokratiska normer i de berörda länderna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar den utfästelse som kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna gjort i den nuvarande handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, nämligen att mera energiskt och konsekvent gå in för kontakter med valadministrationsorgan, parlamentsinstitutioner och organisationer i det civila samhället i tredjeländer för att bidra till deras egenmakt och därmed till en förstärkning av de demokratiska processerna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att utvidgningspolitiken är ett av de starkaste redskapen för att stärka respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter mot bakgrund av den aktuella politiska utvecklingen i kandidatländer och potentiella kandidatländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att stödja stärkandet av demokratiska politiska kulturer, respekten för rättsstatsprincipen, mediernas och rättsväsendets oberoende och kampen mot korruption i dessa länder. Parlamentet uttrycker sin övertygelse om att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör fortsätta att ha skyddet, främjandet och genomförandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer i centrum för sin verksamhet. Parlamentet upprepar att skyddet, det aktiva stödet för och genomförandet av mänskliga rättigheter och demokrati ligger i både partnerländernas och EU:s intresse. Parlamentet betonar dessutom att EU, särskilt i grannskapet, måste fullgöra sina åtaganden gentemot sina partner att stödja ekonomiska, sociala och politiska reformer, skydda mänskliga rättigheter och stödja inrättandet av rättsstaten, vilka utgör de bästa sätten att stärka den internationella ordningen och säkerställa stabilitet i grannskapet. Parlamentet påminner om att unionen för Medelhavsområdet kan och bör forma den politiska dialogen på detta område och bör arbeta för en stark agenda för mänskliga rättigheter och demokrati i regionen. Parlamentet påminner om att alla länder som strävar efter att ansluta sig till EU fullt ut måste garantera respekten för de mänskliga rättigheterna och absolut måste uppfylla Köpenhamnskriterierna, och att bristande efterlevnad kan leda till att förhandlingarna läggs på is. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att fredsbyggande omfattar åtgärder för att förhindra och dämpa konflikter och för att stärka motståndskraften hos politiska, socioekonomiska och säkerhetsrelaterade institutioner, i syfte att lägga grunden till hållbar fred och utveckling på lång sikt. Parlamentet understryker att främjande av rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och de mänskliga rättigheterna är grundläggande för att upprätthålla fred. |
| --- | --- |

59.

Säkerställande av en övergripande och sammanhängande strategi för mänskliga rättigheter och demokratistöd genom EU:s politik

| 60. | Europaparlamentet noterar att EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 har antagits. Parlamentet ser årsrapporten som ett oumbärligt redskap för granskning av, information om och debatt kring EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati i världen och ett värdefullt instrument som ger en omfattande överblick över EU:s prioriteringar, åtgärder och utmaningar på detta område och som kan användas för att fastställa ytterligare sätt att hantera dem på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet upprepar med kraft sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att delta i en debatt med ledamöterna av Europaparlamentet vid två plenarsammanträden per år, den ena gången när årsrapporten läggs fram och den andra gången som svar på parlamentets betänkande. Parlamentet upprepar vikten av en fortlöpande interinstitutionell dialog, nämligen avseende uppföljningen av parlamentets brådskande resolutioner om mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner om att skriftliga svar också spelar en viktig roll i de interinstitutionella förbindelserna, eftersom de möjliggör en systematisk och djupgående uppföljning av alla punkter som tagits upp av parlamentet och således bidrar till att förstärka den effektiva samordningen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att svara utförligt på skriftliga frågor och att ta upp människorättsfrågorna till dialog på högsta nivå med de berörda länderna. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet berömmer utrikestjänsten och kommissionen för deras uttömmande rapportering om vad EU gjort under 2016 inom området mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet menar ändå att det skulle gå att förbättra det nuvarande formatet för årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati genom att ge en bättre överblick över de konkreta resultaten av EU:s verksamhet för mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet upprepar att antagandet av EU:s strategiska ram och den första handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2012 var en viktig milstolpe för EU:s arbete med att sätta mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för sina yttre förbindelser. Parlamentet välkomnar att rådet i juli 2015 antog en ny handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 och genomförde en halvtidsöversyn 2017. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten, kommissionen, rådet och medlemsstaterna att se till att den nuvarande handlingsplanen genomförs effektivt och konsekvent, bland annat genom verkligt samarbete med organisationer i det civila samhället. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör redogöra för hur de har genomfört handlingsplanen. Parlamentet uppmärksammar särskilt att man måste få de redskap som används för att främja respekten för mänskliga rättigheter och demokrati runtom i världen att fungera mer effektivt och maximera deras lokala inverkan. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet upprepar att det behövs en fast samsyn och bättre samordning mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna, samt ett verkligt samarbete med organisationer i det civila samhället på lokal, nationell och internationell nivå, för att man på ett enhetligt och konsekvent sätt ska kunna främja agendan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet betonar med eftertryck att medlemsstaterna bör engagera sig mer i att genomföra handlingsplanen och EU:s strategiska ram, och ta dem som modell för att främja mänskliga rättigheter och demokrati, både bilateralt och multilateralt. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, har för att förbättra EU:s synlighet och effektivitet när det gäller att skydda och främja de mänskliga rättigheterna och demokratiska principerna runtom i världen och understryker hans roll i främjandet av ett enhetligt och konsekvent genomförande av EU:s politik för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar att uppdraget för EU:s särskilda representant har förlängts till den 28 februari 2019 och upprepar sin begäran att uppdraget ska bli permanent. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att EU:s särskilda representant ska få rätt att handla på eget initiativ, bli synligare för allmänheten och ges tillräckliga personella och ekonomiska resurser för att kunna förverkliga hela sin potential i arbetet. Parlamentet föreslår dessutom att EU:s särskilda representant ska öka öppenheten i sin verksamhet och i sina planer, lägesrapporter och översyner. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet noterar att det arbete som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter utför och vad det lett till bara till viss del framgår av en översyn av årsrapporten om mänskliga rättigheter, hans sociala mediekonto och tillgängliga anföranden. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet stöder fullt ut landsstrategierna för mänskliga rättigheter, som gör det möjligt att anpassa EU:s åtgärder efter varje lands särskilda situation och behov. Parlamentet upprepar att dess ledamöter bör få tillgång till innehållet i strategierna. Parlamentet understryker med kraft att det är viktigt att beakta landsstrategierna för mänskliga rättigheter på alla nivåer av politiskt beslutsfattande gentemot tredjeländer. Parlamentet upprepar att landstrategier för mänskliga rättigheter bör motsvara EU-åtgärder som ska genomföras i varje land beroende på den specifika situationen och att de bör inbegripa mätbara framstegsindikatorer och möjligheten att vid behov justera dessa. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar att det har utsetts kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och jämställdhet vid alla EU-delegationer och GSFP-uppdrag. Parlamentet påminner om sin rekommendation till vice ordföranden/den höga representanten och till utrikestjänsten om att ta fram klara och tydliga riktlinjer för verksamheten vid delegationernas kontaktpunkter, så att de kan bli bättre, fungera som verkliga rådgivare i frågor om mänskliga rättigheter och arbeta effektivt. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet inser att människorättsdialoger med tredjeländer kan vara effektiva verktyg för bilateralt engagemang och samarbete för att främja och skydda mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar att det har inletts människorättsdialoger med alltfler länder, och lovordar och uppmuntrar dessutom det civila samhällets deltagande i förberedande dialoger. Parlamentet upprepar sin uppmaning att det bör utvecklas en heltäckande mekanism för övervakning och översyn av hur människorättsdialogerna fungerar. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att EU har åtagit sig att sätta mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för sina förbindelser med tredjeländer. Därför betonar parlamentet att främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer, bland annat genom villkorsklausuler om mänskliga rättigheter i internationella avtal, behöver stödjas i all EU-politik med en yttre dimension, såsom utvidgnings- och grannskapspolitiken, den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, politiken för miljö, utveckling, säkerhet, terrorismbekämpning, handel och migration samt politiken för rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet påminner om att sanktioner är ett viktigt verktyg i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). Parlamentet uppmanar med kraft rådet att tillämpa de sanktioner som föreskrivs i unionsrätten när så är nödvändigt för att uppnå målen för Gusp, särskilt för att skydda de mänskliga rättigheterna och befästa och stödja demokratin, och samtidigt se till att de inte får konsekvenser för civilbefolkningen. Parlamentet anser att dessa sanktioner bör inriktas mot tjänstemän som konstaterats vara ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i syfte att bestraffa deras brott och övergrepp. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet noterar kommissionens insatser för att infria sin utfästelse om att ta med bestämmelser om de mänskliga rättigheterna i sina konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslag och andra förslag, genomförandeåtgärder och handels- och investeringsavtal. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förbättra konsekvensbedömningarnas kvalitet och att göra dem mer heltäckande samt att se till att människorättsfrågor systematiskt tas med i lagstiftningsförslag och andra förslag. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd till EU:s starka engagemang för främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer genom samarbete med FN:s och dess fackorgans strukturer, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), regionala organisationer som Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC), Afrikanska unionen och Arabförbundet, och andra organisationer, i enlighet med artiklarna 21 och 22 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar att en förutsättning för att de ambitiösa målen i den nya handlingsplanen ska uppnås är att EU anslår tillräckligt med resurser och sakkunskap för detta ändamål, i form av både mänskliga resurser i delegationerna och högkvarteren och penningmedel. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet upprepar dessutom att det är ytterst viktigt att EU aktivt och konsekvent deltar i alla FN-mekanismer för mänskliga rättigheter, framför allt FN:s generalförsamlings tredje utskott och FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet erkänner de insatser som gjorts av utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève och medlemsstaterna för att EU ska bli mer konsekvent i människorättsfrågor på FN-nivå. Parlamentet uppmanar EU att göra mer för att göra sin röst hörd, bland annat genom att intensifiera den allt vanligare tillämpningen av tvärregionala initiativ samt genom att agera som medförslagsställare till resolutioner och gå i bräschen för dem. Parlamentet betonar vikten av att EU intar en ledande roll för att verka för reformer inom FN i syfte att öka påverkan av och stärka det regelbaserade multilaterala systemet, säkerställa ett effektivare människorättsskydd samt främja folkrätten. |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 70:e generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/cedaw.pdf

(2)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167

(3)  https://treaties.un.org/doc/source/docs/A_RES_45_158-E.pdf

(4)  http://www.unhcr.org/3b66c2aa10

(5)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(6)  http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/ globalcompact/A_RES_71_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(8)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168008482e

(9)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(10)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/ 131181.pdf

(11)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/sv/pdf

(12)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/regions/files/eugs_review_ web_0.pdf

(13)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/full_brochure_year_1.pdf

(14)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 56.

(15)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_rights_of_child_0.pdf

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_en.pdf

(17)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_human_rights_guidelines_ on_freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf

(18)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137585.pdf

(19)  http://www.ceceurope.org/wp-content/uploads/2015/08/CofEU_119404.pdf

(20)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/guidelines_death_penalty_st08416_en.pdf

(21)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/20120626_guidelines_en.pdf

(22)  https://www.osce.org/odihr/19223?download=true

(23)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137584.pdf

(24)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_on_human_rights_dialogues_ with_third_countries.pdf

(25)  EUT C 303, 15.12.2009, s. 12.

(26)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/16173_08_en.pdf

(27)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/10019_08_en.pdf

(28)  EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

(29)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_hrd_en.pdf

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/en/pdf

(31)  Antagna texter, P8_TA(2017)0344.

(32)  Antagna texter, P8_TA(2016)0502.

(33)  Antagna texter, P8_TA(2016)0404.

(34)  Antagna texter, P8_TA(2016)0405.

(35)  Antagna texter, P8_TA(2016)0300.

(36)  Antagna texter, P8_TA(2016)0020.

(37)  Antagna texter, P8_TA(2016)0066.

(38)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 69.

(39)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/ Session31/Documents/A_HRC_31_56_en.doc

(40)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 115.

(41)  EUT L 134, 29.5.2009, s. 1.

(42)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(43)  EUT C 310, 25.8.2016, s. 35.

---

Torsdagen den 14 december 2017

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/73 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/73

---

P8_TA(2017)0496

Yttrandefrihet i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om yttrandefriheten i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa (2017/3001(RSP))

(2018/C 369/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Vietnam,

| — | med beaktande av den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam den 1 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam den 1 december 2017,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som undertecknades den 27 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som undertecknades den 27 juni 2012,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 26 februari 2016 i ärende 1409/2014/MHZ om Europeiska kommissionens underlåtenhet att utföra en föregående konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter för frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 26 februari 2016 i ärende 1409/2014/MHZ om Europeiska kommissionens underlåtenhet att utföra en föregående konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter för frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU betraktar Vietnam som en viktig partner i Asien. 2015 firades 25-årsminnet av förbindelserna mellan EU och Vietnam. Omfattningen av dessa förbindelser har snabbt utvidgats från handel och bistånd till ett mer omfattande partnerskap. |
| --- | --- |

A.

EU betraktar Vietnam som en viktig partner i Asien. 2015 firades 25-årsminnet av förbindelserna mellan EU och Vietnam. Omfattningen av dessa förbindelser har snabbt utvidgats från handel och bistånd till ett mer omfattande partnerskap.

| B. | Den 22-årige filmaren och bloggaren Nguyen Van Hoa anmäldes saknad av sin familj den 11 januari 2017. Det framkom senare att han fängslats av polisen utan något officiellt beslut. |
| --- | --- |

B.

Den 22-årige filmaren och bloggaren Nguyen Van Hoa anmäldes saknad av sin familj den 11 januari 2017. Det framkom senare att han fängslats av polisen utan något officiellt beslut.

| C. | Nguyen Van Hoa arresterades först med hänvisning till artikel 258 i Vietnams strafflag och åtalades för ”missbruk av demokratiska friheter i syfte att inkräkta på statens intressen”. I april 2017 utökades åtalspunkterna med en överträdelse av artikel 88. Artikel 88 i strafflagen har i stor utsträckning använts mot människorättsförsvarare som har belyst maktmissbruk i Vietnam. |
| --- | --- |

C.

Nguyen Van Hoa arresterades först med hänvisning till artikel 258 i Vietnams strafflag och åtalades för ”missbruk av demokratiska friheter i syfte att inkräkta på statens intressen”. I april 2017 utökades åtalspunkterna med en överträdelse av artikel 88. Artikel 88 i strafflagen har i stor utsträckning använts mot människorättsförsvarare som har belyst maktmissbruk i Vietnam.

| D. | Den 27 november 2017 dömdes Nguyen Van Hoa till sju års fängelse för att ha spridit information på internet, bland annat videor, om miljökatastrofen i provinsen Ha Tinh i april 2016, när det taiwanesiska stålbolaget Formosa Ha Tinh låg bakom ett olagligt utsläpp av giftigt industriavfall i havet, vilket fick förödande följder för miljön längs 200 kilometer av kusten, dödade marina organismer och gjorde människor sjuka. |
| --- | --- |

D.

Den 27 november 2017 dömdes Nguyen Van Hoa till sju års fängelse för att ha spridit information på internet, bland annat videor, om miljökatastrofen i provinsen Ha Tinh i april 2016, när det taiwanesiska stålbolaget Formosa Ha Tinh låg bakom ett olagligt utsläpp av giftigt industriavfall i havet, vilket fick förödande följder för miljön längs 200 kilometer av kusten, dödade marina organismer och gjorde människor sjuka.

| E. | Katastrofen ledde till utbredd upprördhet bland den vietnamesiska befolkningen, en omfattande mobilisering i sociala nätverk och fredliga massdemonstrationer i alla stora städer i Vietnam. Arresteringen av Nguyen Van Hoa ingick i en rad gripanden av de vietnamesiska myndigheterna under dagarna före det vietnamesiska nyåret Tet. |
| --- | --- |

E.

Katastrofen ledde till utbredd upprördhet bland den vietnamesiska befolkningen, en omfattande mobilisering i sociala nätverk och fredliga massdemonstrationer i alla stora städer i Vietnam. Arresteringen av Nguyen Van Hoa ingick i en rad gripanden av de vietnamesiska myndigheterna under dagarna före det vietnamesiska nyåret Tet.

| F. | Folkdomstolen i provinsen Ha Tinh befann Nguyen Van Hoa skyldig till att ha framställt propaganda mot staten enligt artikel 88 i strafflagen, efter en rättegång på två och en halv timmar. Nguyen Van Hoa förvägrades en advokat som kunde företräda honom under förhandlingarna. |
| --- | --- |

F.

Folkdomstolen i provinsen Ha Tinh befann Nguyen Van Hoa skyldig till att ha framställt propaganda mot staten enligt artikel 88 i strafflagen, efter en rättegång på två och en halv timmar. Nguyen Van Hoa förvägrades en advokat som kunde företräda honom under förhandlingarna.

| G. | Den 30 november 2017 fastställde en vietnamesisk domstol det tioåriga straff som en annan bloggare, Nguyen Ngoc Nhu Quynh, dömts till för propaganda mot staten efter att hon skrivit kritiska inlägg om miljöförstöring, politik och dödsfall under fängsligt förvar hos polisen. |
| --- | --- |

G.

Den 30 november 2017 fastställde en vietnamesisk domstol det tioåriga straff som en annan bloggare, Nguyen Ngoc Nhu Quynh, dömts till för propaganda mot staten efter att hon skrivit kritiska inlägg om miljöförstöring, politik och dödsfall under fängsligt förvar hos polisen.

| H. | FN:s kontor för mänskliga rättigheter och dess särskilda förfaranden och mekanismer har upprepade gånger fördömt artikel 88 i strafflagen, tillsammans med flera andra av dess bestämmelser, för att de står i strid med internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

H.

FN:s kontor för mänskliga rättigheter och dess särskilda förfaranden och mekanismer har upprepade gånger fördömt artikel 88 i strafflagen, tillsammans med flera andra av dess bestämmelser, för att de står i strid med internationell människorättslagstiftning.

| I. | De flesta medier ägs och kontrolleras av staten. Pressfriheten är kraftigt begränsad. Vietnam rankas på 175:e plats av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2017. Som svar på den utbredda upprördheten bland den vietnamesiska befolkningen efter katastrofen i provinsen Ha Tinh blockerade myndigheterna tillfälligt tillgången till sociala nätverk, slog våldsamt ner demonstrationerna och grep demonstranter. |
| --- | --- |

I.

De flesta medier ägs och kontrolleras av staten. Pressfriheten är kraftigt begränsad. Vietnam rankas på 175:e plats av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2017. Som svar på den utbredda upprördheten bland den vietnamesiska befolkningen efter katastrofen i provinsen Ha Tinh blockerade myndigheterna tillfälligt tillgången till sociala nätverk, slog våldsamt ner demonstrationerna och grep demonstranter.

| J. | I april 2016 antog Vietnam en lag om tillgång till information och en ändrad presslag som begränsar yttrandefriheten och förstärker censuren, liksom bestämmelser som förbjuder demonstrationer utanför domstolar under pågående rättegång. |
| --- | --- |

J.

I april 2016 antog Vietnam en lag om tillgång till information och en ändrad presslag som begränsar yttrandefriheten och förstärker censuren, liksom bestämmelser som förbjuder demonstrationer utanför domstolar under pågående rättegång.

| K. | Religions- och trosfriheten undertrycks i Vietnam, och den katolska kyrkan och icke-erkända religioner, såsom Vietnams förenade buddistkyrka, flera protestantiska kyrkor och andra, däribland den etniska minoriteten degar, utsätts fortfarande för svåra religiösa förföljelser. |
| --- | --- |

K.

Religions- och trosfriheten undertrycks i Vietnam, och den katolska kyrkan och icke-erkända religioner, såsom Vietnams förenade buddistkyrka, flera protestantiska kyrkor och andra, däribland den etniska minoriteten degar, utsätts fortfarande för svåra religiösa förföljelser.

| L. | Under den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam diskuterades yttrande-, förenings-, mötes-, religions- och trosfriheten samt tillgång till information. EU underströk att situationen för de medborgerliga och politiska rättigheterna i Vietnam har försämrats. Vietnam uppmanades att utfärda stående inbjudningar till FN:s särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

L.

Under den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam diskuterades yttrande-, förenings-, mötes-, religions- och trosfriheten samt tillgång till information. EU underströk att situationen för de medborgerliga och politiska rättigheterna i Vietnam har försämrats. Vietnam uppmanades att utfärda stående inbjudningar till FN:s särskilda förfaranden.

| 1. | Europaparlamentet fördömer den sjuåriga fängelsedomen mot Nguyen Van Hoa, och understryker att han har utövat sin rätt till yttrandefrihet. De vietnamesiska myndigheterna uppmanas med eftertryck att frige Nguyen Van Hoa omedelbart och villkorslöst. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att allt fler vietnamesiska medborgare som uttrycker sina åsikter fängslas, arresteras och fälls i domstol. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över myndigheternas allt mer restriktiva hållning när det gäller yttrandefriheten och andra friheter. Parlamentet fördömer i detta sammanhang myndigheternas användning av fysiska och psykiska trakasserier, utomrättslig husarrest, påtryckningar på advokater, arbetsgivare, hyresvärdar och familjemedlemmar samt inkräktande övervakning. Parlamentet uttrycker vidare oro över begränsningarna av rörelsefriheten i syfte att hindra bloggare och aktivister från att delta i offentliga evenemang såsom diskussioner om mänskliga rättigheter och från att närvara vid rättegångar mot andra aktivister. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att frige alla medborgare som fängslats för att de fredligt utövat sin yttrandefrihet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att upphöra med alla restriktioner för och trakasserier mot människorättsförsvarare och att under alla omständigheter garantera deras möjlighet att utöva sitt legitima arbete för de mänskliga rättigheterna utan rädsla för repressalier och fritt från alla begränsningar, inklusive rättsliga trakasserier. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den breda tillämpningen av bestämmelserna om nationell säkerhet i Vietnams strafflag. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer Vietnams användning av dödsstraff för vissa brott mot den nationella säkerheten, såsom föreskrivs i landets ändrade strafflag, liksom att landet fortsätter att utfärda dödsdomar. Parlamentet upprepar EU:s starka motstånd mot dödsstraffet i samtliga fall och utan undantag. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de vietnamesiska myndigheterna att införa ett moratorium för dödsstraffet som ett första steg mot ett avskaffande av dödsstraff för alla brott. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Vietnams regering att ändra vissa artiklar i strafflagen, däribland artikel 88 om propaganda och artikel 79 om verksamhet som syftar till att störta regeringen, som har fördömts av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter för att de står i strid med internationell människorättslagstiftning, och att se till att nationella säkerhetshänsyn inte utnyttjas som förevändning för att undertrycka mänskliga rättigheter, inbegripet yttrandefriheten och religions- och trosfriheten. Parlamentet uttrycker sin oro över den nya lagen om sammanslutningar och lagen om tro och religion, som är oförenliga med internationella normer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Vietnam att utfärda en stående inbjudan till FN:s särskilda förfaranden, i synnerhet den särskilde rapportören för främjandet och skyddet av rätten till åsikts- och yttrandefrihet och den särskilde rapportören om situationen för människorättsförsvarare, och att ge dem fri och obehindrad tillgång till alla parter som de vill ställa frågor till. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar Vietnams ratificering av FN:s konvention mot tortyr och uppmanar landet med eftertryck att delta i denna på ett meningsfullt sätt, bland annat genom att lämna regelbundna och detaljerade uppgifter i enlighet med dess bestämmelser. Parlamentet insisterar på att inga uttalanden som framtvingats under tortyr eller annan misshandel får åberopas som bevis för att döma personer som anklagas för propaganda eller är föremål för andra politiskt motiverade anklagelser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det förstärkta partnerskapet och människorättsdialogen mellan EU och Vietnam, och erinrar om vikten av dialogen som ett nyckelredskap som ska användas på ett effektivt sätt för att stödja och uppmuntra Vietnam i genomförandet av nödvändiga reformer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU tog upp frågorna om yttrande- och föreningsfrihet samt det ökande antalet fängslanden, arresteringar och fällande domar vid den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam. Kommissionen uppmuntras starkt att övervaka framstegen inom ramen för dialogen genom införandet av riktmärken och övervakningsmekanismer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att fortsätta att ta upp frågan om yttrandefrihet i sin regelbundna dialog med Vietnam, även under nästa Asien–Europa-möte (Asem) i Bryssel 2018. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att hantera miljökatastrofen i provinsen Ha Tinh, som vållat massfiskdöd i regionen och påverkat livet för tusentals människor, genom lagstiftningsåtgärder som syftar till att återställa och återuppbygga den lokala ekonomin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, generalsekreteraren för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) samt Vietnams regering och nationalförsamling. |
| --- | --- |

14.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/76

---

P8_TA(2017)0497

Kambodja: oppositionen förbjuds

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om Kambodja: särskilt upplösningen av partiet CNRP (2017/3002(RSP))

(2018/C 369/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja, särskilt den av den 14 september 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja, särskilt den av den 14 september 2017 (1),

| — | med beaktande av besöket från Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) den 30–31 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket från Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) den 30–31 oktober 2017,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008,

| — | med beaktande av uttalandet av Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 16 november 2017 om upplösningen av Kambodjas nationella räddningsparti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 16 november 2017 om upplösningen av Kambodjas nationella räddningsparti,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja från 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja från 1997,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 22 februari 2017 om den politiska situationen i Kambodja samt uttalandena av EU-delegationens talesperson av den 3 september 2017 och den 25 augusti 2017 om inskränkningarna av det politiska utrymmet i Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 22 februari 2017 om den politiska situationen i Kambodja samt uttalandena av EU-delegationens talesperson av den 3 september 2017 och den 25 augusti 2017 om inskränkningarna av det politiska utrymmet i Kambodja,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution (A/RES/53/144) av den 8 mars 1999 om individers, gruppers och samhällsorgans rättigheter och ansvar när det gäller att främja och försvara universellt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution (A/RES/53/144) av den 8 mars 1999 om individers, gruppers och samhällsorgans rättigheter och ansvar när det gäller att främja och försvara universellt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| — | med beaktande av fredsavtalen i Paris från 1991, där artikel 15 innehåller ett åtagande att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Kambodja, även från de internationella signatärernas sida, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fredsavtalen i Paris från 1991, där artikel 15 innehåller ett åtagande att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Kambodja, även från de internationella signatärernas sida,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten,

| — | med beaktande av Kambodjas författning, särskilt artikel 41, i vilken rätten till yttrande- och mötesfrihet står inskriven, artikel 35 om rätten till politiskt deltagande och artikel 80 om parlamentarisk immunitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kambodjas författning, särskilt artikel 41, i vilken rätten till yttrande- och mötesfrihet står inskriven, artikel 35 om rätten till politiskt deltagande och artikel 80 om parlamentarisk immunitet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Under 2017 har människorättssituationen i Kambodja försämrats ytterligare med ett ökande antal gripanden av politiska oppositionsmedlemmar, människorättsaktivister och representanter för civilsamhället i Kambodja. |
| --- | --- |

A.

Under 2017 har människorättssituationen i Kambodja försämrats ytterligare med ett ökande antal gripanden av politiska oppositionsmedlemmar, människorättsaktivister och representanter för civilsamhället i Kambodja.

| B. | Kambodjas parlament har under 2017 röstat igenom två uppsättningar med ändringar av lagen om politiska partier, vilka innehåller åtskilliga restriktioner som skräddarsytts för att skapa hinder för oppositionspartier. |
| --- | --- |

B.

Kambodjas parlament har under 2017 röstat igenom två uppsättningar med ändringar av lagen om politiska partier, vilka innehåller åtskilliga restriktioner som skräddarsytts för att skapa hinder för oppositionspartier.

| C. | Den 6 oktober 2017 lämnade inrikesministeriet in en begäran till Högsta domstolen om upplösning av Kambodjas nationella räddningsparti (CNRP) i enlighet med lagen om politiska partier. |
| --- | --- |

C.

Den 6 oktober 2017 lämnade inrikesministeriet in en begäran till Högsta domstolen om upplösning av Kambodjas nationella räddningsparti (CNRP) i enlighet med lagen om politiska partier.

| D. | Den 16 november 2017 tillkännagav Högsta domstolen CNRP:s upplösning efter dagslånga förhandlingar. Högsta domstolen utfärdade även ett femårigt förbud mot att bedriva politisk verksamhet för 118 CNRP-politiker. Detta beslut, som baserades på två uppsättningar med kontroversiella ändringar av lagen om politiska partier, ställer regeringen helt utan opposition inför de allmänna val som är planerade till juli 2018. |
| --- | --- |

D.

Den 16 november 2017 tillkännagav Högsta domstolen CNRP:s upplösning efter dagslånga förhandlingar. Högsta domstolen utfärdade även ett femårigt förbud mot att bedriva politisk verksamhet för 118 CNRP-politiker. Detta beslut, som baserades på två uppsättningar med kontroversiella ändringar av lagen om politiska partier, ställer regeringen helt utan opposition inför de allmänna val som är planerade till juli 2018.

| E. | Medlemmar av oppositionspartier har lagförts och trakasserats av Kambodjas myndigheter i flera år. Färre än 40 % av CNRP:s parlamentsledamöter är kvar i Kambodja sedan andra ledamöter tvingats fly landet efter hot om gripanden. |
| --- | --- |

E.

Medlemmar av oppositionspartier har lagförts och trakasserats av Kambodjas myndigheter i flera år. Färre än 40 % av CNRP:s parlamentsledamöter är kvar i Kambodja sedan andra ledamöter tvingats fly landet efter hot om gripanden.

| F. | Inrikesministeriet har vidsträckta befogenheter att upplösa politiska partier på grundval av vagt definierade kriterier. Den 2 oktober 2017 upplöste inrikesministeriet 20 politiska partier i enlighet med artiklarna 19 och 20 i lagen om politiska partier. |
| --- | --- |

F.

Inrikesministeriet har vidsträckta befogenheter att upplösa politiska partier på grundval av vagt definierade kriterier. Den 2 oktober 2017 upplöste inrikesministeriet 20 politiska partier i enlighet med artiklarna 19 och 20 i lagen om politiska partier.

| G. | Den 3 september 2017 blev CNRP:s ordförande Kem Sokha gripen och åtalad för högförräderi enligt artikel 443 i Kambodjas strafflag trots sin parlamentariska immunitet. Kem Sokhas begäran om borgen avslogs den 26 september 2017, och han hade inte möjlighet att närvara vid förhandlingarna efter att fängelseadministrationen sagt sig inte kunna garantera hans säkerhet. Enligt människorättsorganisationer förhördes han den 24 november 2017, trots att han inte haft adekvat tillgång till juridisk rådgivning eller läkarvård. Hans rättsliga ställning måste klargöras. Borgensansökan är just nu under behandling i Högsta domstolen. Han riskerar upp till 30 års fängelse om han befinns skyldig. Rättens ordförande, Dith Munty, är medlem av det styrande partiets ständiga kommitté. |
| --- | --- |

G.

Den 3 september 2017 blev CNRP:s ordförande Kem Sokha gripen och åtalad för högförräderi enligt artikel 443 i Kambodjas strafflag trots sin parlamentariska immunitet. Kem Sokhas begäran om borgen avslogs den 26 september 2017, och han hade inte möjlighet att närvara vid förhandlingarna efter att fängelseadministrationen sagt sig inte kunna garantera hans säkerhet. Enligt människorättsorganisationer förhördes han den 24 november 2017, trots att han inte haft adekvat tillgång till juridisk rådgivning eller läkarvård. Hans rättsliga ställning måste klargöras. Borgensansökan är just nu under behandling i Högsta domstolen. Han riskerar upp till 30 års fängelse om han befinns skyldig. Rättens ordförande, Dith Munty, är medlem av det styrande partiets ständiga kommitté.

| H. | Frågan om markrofferi är fortsatt mycket bekymmersam i Kambodja. Det har skett en stadig ökning av antalet gripanden och kvarhållanden av medlemmar av den politiska oppositionen, politiska kommentatorer, fackliga företrädare, människorättsaktivister och företrädare för civilsamhället i Kambodja, däribland Adhoc 5. Människorättsförsvararen Tep Vanny från folkgruppen Boeung Kak är kvar i fängelse där hon avtjänar ett 2,5-årigt straff med anledning av en fredlig protest 2013. Den 8 december 2017 fastställde Högsta domstolen domen mot Tep Vanny. |
| --- | --- |

H.

Frågan om markrofferi är fortsatt mycket bekymmersam i Kambodja. Det har skett en stadig ökning av antalet gripanden och kvarhållanden av medlemmar av den politiska oppositionen, politiska kommentatorer, fackliga företrädare, människorättsaktivister och företrädare för civilsamhället i Kambodja, däribland Adhoc 5. Människorättsförsvararen Tep Vanny från folkgruppen Boeung Kak är kvar i fängelse där hon avtjänar ett 2,5-årigt straff med anledning av en fredlig protest 2013. Den 8 december 2017 fastställde Högsta domstolen domen mot Tep Vanny.

| I. | CNRP:s förre ordförande Sam Rainsy tvingades avgå efter hot om rättsliga åtgärder. Han dömdes i sin frånvaro för förtal och lever nu i exil. Sedan oppositionen upplöstes har ett ökande antal parlamentsledamöter från CNRP flytt Kambodja. Människorättsorganisationer rapporterar att vissa söker asyl. |
| --- | --- |

I.

CNRP:s förre ordförande Sam Rainsy tvingades avgå efter hot om rättsliga åtgärder. Han dömdes i sin frånvaro för förtal och lever nu i exil. Sedan oppositionen upplöstes har ett ökande antal parlamentsledamöter från CNRP flytt Kambodja. Människorättsorganisationer rapporterar att vissa söker asyl.

| J. | Kinas utövar stort inflytande på Kambodjas politiska liv och landets regering. |
| --- | --- |

J.

Kinas utövar stort inflytande på Kambodjas politiska liv och landets regering.

| K. | Kambodja åtnjuter det mest förmånliga systemet inom ramen för EU:s allmänna preferenssystem, nämligen ”allt utom vapen”-systemet. EU har anslagit upp till 410 miljoner euro till Kambodja för finansieringsperioden 2014–2020, varav 10 miljoner euro ska understödja valreformarbetet i Kambodja. |
| --- | --- |

K.

Kambodja åtnjuter det mest förmånliga systemet inom ramen för EU:s allmänna preferenssystem, nämligen ”allt utom vapen”-systemet. EU har anslagit upp till 410 miljoner euro till Kambodja för finansieringsperioden 2014–2020, varav 10 miljoner euro ska understödja valreformarbetet i Kambodja.

| L. | Rätten till politiskt deltagande står inskriven i artikel 41 i Kambodjas författning. Beslutet att upplösa CNRP är ett stort steg bort från vägen mot pluralism och demokrati, som står inskriven i Kambodjas författning. |
| --- | --- |

L.

Rätten till politiskt deltagande står inskriven i artikel 41 i Kambodjas författning. Beslutet att upplösa CNRP är ett stort steg bort från vägen mot pluralism och demokrati, som står inskriven i Kambodjas författning.

| M. | 55 icke-statliga organisationer har vädjat om en ny Pariskonferens om Kambodja tillsammans med alla berörda parter för att diskutera rättsstatliga principer och demokrati i Kambodja och uppmuntra Kambodjas regering att ompröva sin politik gentemot oppositionspartier. |
| --- | --- |

M.

55 icke-statliga organisationer har vädjat om en ny Pariskonferens om Kambodja tillsammans med alla berörda parter för att diskutera rättsstatliga principer och demokrati i Kambodja och uppmuntra Kambodjas regering att ompröva sin politik gentemot oppositionspartier.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över upplösningen av CNRP. Parlamentet beklagar djupt förbudet mot partiet, vilket vittnar om ytterligare autokratiska åtgärder från premiärminister Hun Sens sida. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen att riva upp beslutet om upplösning av CNRP, att återinsätta de folkvalda ledamöterna i det nationella parlamentet och kommunfullmäktige, att tillåta fullständigt deltagande i det offentliga livet för oppositionspartier, att säkerställa fritt handlingsutrymme för medier och civilsamhällesorganisationer och att sätta stopp för det rådande klimatet av rädsla och hot, eftersom alla dessa åtgärder är förutsättningar för fria, inkluderande och öppna val. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar den starka oro det gett uttryck för i tidigare resolutioner om det allt sämre klimatet för oppositionspolitiker, människorättsaktivister och medlemmar av civilsamhället i Kambodja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet håller med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att anklagelserna mot CNRP och dess medlemmar var vaga, liksom de lagrum som understödde begäran om upplösning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att Högsta domstolen i Phnom Penh på ett oacceptabelt sätt ingriper i det kambodjanska folkets rätt att fritt välja sina politiska företrädare och rösta på dem i 2018 års nationella val. Parlamentet beklagar avsaknaden av ett oberoende och opartiskt rättsväsen i landet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Kambodjas regering att upphäva alla nyligen antagna ändringar av lagen om politiska partier och vallagar som inskränker yttrandefriheten och de politiska friheterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer skarpt gripandet av Kem Sokha och andra politiska aktivister. Parlamentet uppmanar med kraft de kambodjanska myndigheterna att omedelbart dra tillbaka arresteringsordern och alla anklagelser mot oppositionsledaren Sam Rainsy och att omedelbart och villkorslöst frige Kem Sokha från fängelse och dra tillbaka alla anklagelser mot honom och andra oppositionsparlamentariker. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över utsikterna till trovärdiga och öppna val i Kambodja 2018 efter Högsta domstolens beslut att upplösa CNRP. Parlamentet framhåller att den valprocess som det största oppositionspartiet på godtyckligt vis stängts ute från inte är legitim och att ett öppet val där konkurrens tillåts är en nyckel till fred och stabilitet i landet och hela regionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att dra tillbaka allt valbistånd fram till dess att Kambodja inleder reformer i linje med internationella valstandarder i syfte att föra demokratin framåt och slå vakt om utrymmet för civilsamhället. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att utnyttja alla tillgängliga medel för att skydda det kambodjanska folkets grundläggande rätt att välja och bli vald, i syfte att garantera pluralism och demokratiska principer i full överensstämmelse med Kambodjas författning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet erinrar Kambodjas regering om att den måste fullgöra sina förpliktelser och åtaganden i fråga om demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter, som är en central del i samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att respekt för grundläggande mänskliga rättigheter är en nödvändig förutsättning för att Kambodja ska kunna fortsätta att ta del av EU:s preferenssystem ”allt utom vapen”. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamot Malmström att omedelbart se över Kambodjas skyldigheter enligt konventionerna i artikel 19 i ”allt utom vapen”-förordningen. Om Kambodja agerar i strid med sina skyldigheter enligt den förordningen framhåller parlamentet att de förmånstullar landet för närvarande åtnjuter måste upphävas tillfälligt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att utarbeta en förteckning över personer som bär ansvar för upplösningen av oppositionen och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kambodja, i syfte att eventuellt införa visumrestriktioner och frysning av tillgångar mot dem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, Aseans generalsekreterare, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Kambodjas regering och nationalförsamling. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0348.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/79 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/79

---

P8_TA(2017)0498

El Salvador: Fallen med kvinnor som ställs inför rätta för missfall

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 El Salvador: Fallen med kvinnor som ställs inför rätta för missfall (2017/3003(RSP))

(2018/C 369/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8, 19, 157 och 216 samt artikel 218.6 andra stycket led a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8, 19, 157 och 216 samt artikel 218.6 andra stycket led a,

| — | med beaktande av kapitel 7 i handlingsplanen för EU och Celac (Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater) 2015–2017 om jämställdhetsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitel 7 i handlingsplanen för EU och Celac (Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater) 2015–2017 om jämställdhetsfrågor,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och den handlingsplattform som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och den handlingsplattform som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015),

| — | med beaktande av jämställdhetsförklaringen från EU:s ordförandeskapstrio Estland, Bulgarien och Österrike av den 19 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av jämställdhetsförklaringen från EU:s ordförandeskapstrio Estland, Bulgarien och Österrike av den 19 juli 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området 2015 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (2),

| — | med beaktande av FN:s femte millennieutvecklingsmål (förbättring av mödravården), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s femte millennieutvecklingsmål (förbättring av mödravården),

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av den översyn av kvinnors rättigheter i El Salvador som gjordes i februari 2017 av FN:s kommitté för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, samt de avslutande iakttagelserna i denna översyn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den översyn av kvinnors rättigheter i El Salvador som gjordes i februari 2017 av FN:s kommitté för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, samt de avslutande iakttagelserna i denna översyn,

| — | med beaktande av artiklarna 6, 24, och 39 i FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6, 24, och 39 i FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr, som El Salvador varit part i sedan 1996, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr, som El Salvador varit part i sedan 1996,

| — | med beaktande av artikel 144 i Republiken El Salvadors konstitution där det står att internationella fördrag som ingåtts med andra stater eller internationella organisationer ingår i republikens lagar och att fördragen ska ges företräde, i händelse av konflikt mellan fördraget och landets lag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 144 i Republiken El Salvadors konstitution där det står att internationella fördrag som ingåtts med andra stater eller internationella organisationer ingår i republikens lagar och att fördragen ska ges företräde, i händelse av konflikt mellan fördraget och landets lag,

| — | med beaktande av ramen för jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser (2016–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramen för jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser (2016–2020),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av uttalandet av den 11 maj 2015 från FN:s arbetsgrupp om frågan om diskriminering av kvinnor i lagstiftning och praxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 11 maj 2015 från FN:s arbetsgrupp om frågan om diskriminering av kvinnor i lagstiftning och praxis,

| — | med beaktande av den interamerikanska konventionen om att förebygga, bestraffa och utrota våld mot kvinnor (Belém do Pará-konventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den interamerikanska konventionen om att förebygga, bestraffa och utrota våld mot kvinnor (Belém do Pará-konventionen),

| — | med beaktande av El Salvadors lagdekret nr 520 (den omfattande särlagen för att kvinnor ska få ett liv fritt från våld), |
| --- | --- |

—

med beaktande av El Salvadors lagdekret nr 520 (den omfattande särlagen för att kvinnor ska få ett liv fritt från våld),

| — | med beaktande av artiklarna 133, 135 och 136 i El Salvadors strafflag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 133, 135 och 136 i El Salvadors strafflag,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, då han avslutat sitt besök i El Salvador den 17 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, då han avslutat sitt besök i El Salvador den 17 november 2017,

| — | med beaktande av artikel 1 i El Salvadors konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 1 i El Salvadors konstitution,

| — | med beaktande av El Salvadors lag om jämlikhet, rättvisa och avskaffande av diskriminering av kvinnor, vilken antogs 2016, samt av lagen för att kvinnor ska få ett liv fritt från våld, som antogs 2012 och lagen om heltäckande skydd av barn och ungdomar (LEPINA), vilken antogs i april 2009 och ger undervisningsministeriet i uppgift att tillhandahålla utbildning om jämställdhetsfrågor och reproduktiv hälsa, och att åtgärda diskriminering av kvinnor inom undervisningsväsendet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av El Salvadors lag om jämlikhet, rättvisa och avskaffande av diskriminering av kvinnor, vilken antogs 2016, samt av lagen för att kvinnor ska få ett liv fritt från våld, som antogs 2012 och lagen om heltäckande skydd av barn och ungdomar (LEPINA), vilken antogs i april 2009 och ger undervisningsministeriet i uppgift att tillhandahålla utbildning om jämställdhetsfrågor och reproduktiv hälsa, och att åtgärda diskriminering av kvinnor inom undervisningsväsendet,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett grundläggande värde för EU. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet enligt EU-fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna och bör fullt ut respekteras, främjas och tillämpas i lagstiftningen, i praktiken, inom rättspraxisen och i vardagslivet. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett grundläggande värde för EU. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet enligt EU-fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna och bör fullt ut respekteras, främjas och tillämpas i lagstiftningen, i praktiken, inom rättspraxisen och i vardagslivet.

| B. | FN:s kommitté för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor riktade i artiklarna 36 och 37 i de avslutande iakttagelserna i sin översyn om situationen för kvinnors rättigheter i El Salvador ett upprop om att landets abortlagar som betraktar abort som ett brott skulle avskaffas. |
| --- | --- |

B.

FN:s kommitté för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor riktade i artiklarna 36 och 37 i de avslutande iakttagelserna i sin översyn om situationen för kvinnors rättigheter i El Salvador ett upprop om att landets abortlagar som betraktar abort som ett brott skulle avskaffas.

| C. | Sedan 2000 har minst 120 kvinnor i El Salvador lagförts för abort eller dråp, om fostret avlidit under de sista graviditetsmånaderna, varvid 26 blivit fällda för dråp och 23 dömts för abort, och samtliga dömda avtjänar nu ytterligt långa fängelsestraff, trots att de enligt internationella normer inte gjort sig skyldiga till något brott. Flertalet av dessa kvinnor var unga, fattiga, lågutbildade och från avlägsna samhällen. I dagens läge är två fall av åtal anhängiga. Fallet med Teodora del Carmen Vásquez togs upp till omprövning i andra instans den 13 december 2017, och hennes överklagande avslogs, efter att hon suttit de senaste tio åren i fängelse, medan Evelyn Beatriz Hernandez Cruz fick sin dom bekräftad i oktober 2017. |
| --- | --- |

C.

Sedan 2000 har minst 120 kvinnor i El Salvador lagförts för abort eller dråp, om fostret avlidit under de sista graviditetsmånaderna, varvid 26 blivit fällda för dråp och 23 dömts för abort, och samtliga dömda avtjänar nu ytterligt långa fängelsestraff, trots att de enligt internationella normer inte gjort sig skyldiga till något brott. Flertalet av dessa kvinnor var unga, fattiga, lågutbildade och från avlägsna samhällen. I dagens läge är två fall av åtal anhängiga. Fallet med Teodora del Carmen Vásquez togs upp till omprövning i andra instans den 13 december 2017, och hennes överklagande avslogs, efter att hon suttit de senaste tio åren i fängelse, medan Evelyn Beatriz Hernandez Cruz fick sin dom bekräftad i oktober 2017.

| D. | De kvinnor som straffats hårdast är de så kallade Las 17, som ådömts flera tiotal år långa fängelsestraff mellan 2000 och 2011. En handfull av dem har också frigetts efter att domstolar upphävt tidigare domar. |
| --- | --- |

D.

De kvinnor som straffats hårdast är de så kallade Las 17, som ådömts flera tiotal år långa fängelsestraff mellan 2000 och 2011. En handfull av dem har också frigetts efter att domstolar upphävt tidigare domar.

| E. | Könsrelaterat våld är ett stort problem i El Salvador, och uppgifter visar att var tredje timme utsätts en kvinna för sexuella angrepp, och att våldtäkt ofta leder till oönskade graviditeter och att det förekommer skrämmande många kvinnomord, av vilka endast 5 % lagförts. |
| --- | --- |

E.

Könsrelaterat våld är ett stort problem i El Salvador, och uppgifter visar att var tredje timme utsätts en kvinna för sexuella angrepp, och att våldtäkt ofta leder till oönskade graviditeter och att det förekommer skrämmande många kvinnomord, av vilka endast 5 % lagförts.

| F. | Offentliganställda hos alla myndigheter, bland dem också sjukhus och kliniker, är skyldiga att anmäla patienter som genomgår ingrepp i graviditetsrelaterade nödsituationer, vilket bryter mot patienternas rätt till konfidentialitet och skapar en situation där kvinnor blir socialt stämplade. Skyldigheten att anmäla patienter innebär att kvinnor som drabbas av allvarliga graviditetsrelaterade komplikationer väljer att inte söka hjälp hos hälso- och sjukvården, eftersom de är rädda för att lagföras och hamna i fängelse. Om anmälan inte görs anses redan detta i sig som ett brott. |
| --- | --- |

F.

Offentliganställda hos alla myndigheter, bland dem också sjukhus och kliniker, är skyldiga att anmäla patienter som genomgår ingrepp i graviditetsrelaterade nödsituationer, vilket bryter mot patienternas rätt till konfidentialitet och skapar en situation där kvinnor blir socialt stämplade. Skyldigheten att anmäla patienter innebär att kvinnor som drabbas av allvarliga graviditetsrelaterade komplikationer väljer att inte söka hjälp hos hälso- och sjukvården, eftersom de är rädda för att lagföras och hamna i fängelse. Om anmälan inte görs anses redan detta i sig som ett brott.

| G. | Antalet fall av könsrelaterade mord på kvinnor och flickor i El Salvador är skrämmande högt. Antalet mördade kvinnor under 2015 och 2016 uppgick till 1 097, och 201 kvinnor mördades mellan januari och juni 2017. I fjol bokförde landets nationella civila polis 3 947 sexuella angrepp, av vilka 1 049 handlade om våldtäkt, även inom familjen, och 1 873 av offren var minderåriga eller klassificerade som ”invalidiserade”, enligt landets kvinnoorganisation för fred (ORMUSA). |
| --- | --- |

G.

Antalet fall av könsrelaterade mord på kvinnor och flickor i El Salvador är skrämmande högt. Antalet mördade kvinnor under 2015 och 2016 uppgick till 1 097, och 201 kvinnor mördades mellan januari och juni 2017. I fjol bokförde landets nationella civila polis 3 947 sexuella angrepp, av vilka 1 049 handlade om våldtäkt, även inom familjen, och 1 873 av offren var minderåriga eller klassificerade som ”invalidiserade”, enligt landets kvinnoorganisation för fred (ORMUSA).

| H. | I El Salvador är det mycket vanligt med tonårsgraviditeter, något som också beror på att det inte ges sexualupplysning i skolorna. Sexuella övergrepp och våldtäkt är huvudfaktorerna bakom graviditeter i unga år. Enligt landets hälsoministerium förekom 1 445 fall av graviditeter bland flickor i åldrarna mellan 10 och 14 år under 2014. |
| --- | --- |

H.

I El Salvador är det mycket vanligt med tonårsgraviditeter, något som också beror på att det inte ges sexualupplysning i skolorna. Sexuella övergrepp och våldtäkt är huvudfaktorerna bakom graviditeter i unga år. Enligt landets hälsoministerium förekom 1 445 fall av graviditeter bland flickor i åldrarna mellan 10 och 14 år under 2014.

| I. | År 1998 förklarade El Salvador att abort under alla omständigheter var en straffbar handling, också om graviditeten innebar livsfarliga komplikationer för kvinnan eller flickan, samt om den förorsakats av våldtäkt eller incest eller om fostret inte var livsdugligt. Till detta kommer att en ändring av konstitutionen antogs 1999, så att ett embryo erkändes vara en människa alltifrån ”befruktningsögonblicket”. Var och en som utför eller själv framkallar en abort, till och med om det sker före fosterstadiet, kan således lagföras under hot om straff mellan två och åtta år, men i många fall har åklagarna skärpt brottsrubriceringen till ”dråp under försvårande omständigheter”, som är belagt med ända upp till 50 års fängelse. En lagstiftning som skulle tillåta abort under ovannämnda omständigheter har varit blockerad i nationalförsamlingen sedan oktober 2016, men frågan dryftas nu med tanke på ytterligare framsteg i den. |
| --- | --- |

I.

År 1998 förklarade El Salvador att abort under alla omständigheter var en straffbar handling, också om graviditeten innebar livsfarliga komplikationer för kvinnan eller flickan, samt om den förorsakats av våldtäkt eller incest eller om fostret inte var livsdugligt. Till detta kommer att en ändring av konstitutionen antogs 1999, så att ett embryo erkändes vara en människa alltifrån ”befruktningsögonblicket”. Var och en som utför eller själv framkallar en abort, till och med om det sker före fosterstadiet, kan således lagföras under hot om straff mellan två och åtta år, men i många fall har åklagarna skärpt brottsrubriceringen till ”dråp under försvårande omständigheter”, som är belagt med ända upp till 50 års fängelse. En lagstiftning som skulle tillåta abort under ovannämnda omständigheter har varit blockerad i nationalförsamlingen sedan oktober 2016, men frågan dryftas nu med tanke på ytterligare framsteg i den.

| J. | El Salvador fortsätter att av religiösa, kulturbetingade och andra skäl vägra flickor och kvinnor säker och laglig abort, och bryter på det sättet mot deras rätt till hälsa, liv och fysisk och psykisk integritet. |
| --- | --- |

J.

El Salvador fortsätter att av religiösa, kulturbetingade och andra skäl vägra flickor och kvinnor säker och laglig abort, och bryter på det sättet mot deras rätt till hälsa, liv och fysisk och psykisk integritet.

| K. | Undervisningsministeriet har nyligen tagit fram material för att ämnet sexuell och reproduktiv hälsa ska tas med i skolornas nationella kursplaner, men motstånd från olika kretsar har lett till att det slutliga materialet i stället inriktar sig på sexuell avhållsamhet, trots att 42 % blivit gravida senast vid 20 års ålder. |
| --- | --- |

K.

Undervisningsministeriet har nyligen tagit fram material för att ämnet sexuell och reproduktiv hälsa ska tas med i skolornas nationella kursplaner, men motstånd från olika kretsar har lett till att det slutliga materialet i stället inriktar sig på sexuell avhållsamhet, trots att 42 % blivit gravida senast vid 20 års ålder.

| L. | I Latinamerika är risken för mödradödlighet fyra gånger högre bland ungdomar som är yngre än 16 år. Av samtliga fall av obstetrisk fistel inträffar 65 % i samband med tonårsgraviditeter, med allvarliga konsekvenser för flickornas liv, också i form av svåra hälsoproblem och social utestängning. Graviditet i unga år är också farligt för barnet, i och med att dödligheten är 50 % högre än genomsnittet. Uppemot 40 % av kvinnorna i regionen har fallit offer för sexuellt våld. 95 % av aborterna i Latinamerika utförs under osäkra förhållanden. |
| --- | --- |

L.

I Latinamerika är risken för mödradödlighet fyra gånger högre bland ungdomar som är yngre än 16 år. Av samtliga fall av obstetrisk fistel inträffar 65 % i samband med tonårsgraviditeter, med allvarliga konsekvenser för flickornas liv, också i form av svåra hälsoproblem och social utestängning. Graviditet i unga år är också farligt för barnet, i och med att dödligheten är 50 % högre än genomsnittet. Uppemot 40 % av kvinnorna i regionen har fallit offer för sexuellt våld. 95 % av aborterna i Latinamerika utförs under osäkra förhållanden.

| M. | Från hälsoministeriet rapporteras att 14 kvinnor dött av abortrelaterade komplikationer mellan 2001 och 2015, och att under samma period 13 kvinnor dött av utomkvedshavandeskap och 63 kvinnor dött som en följd av den nuvarande abortlagstiftningen. Självmord är orsaken till 57 % av dödsfallen bland gravida flickor i åldrarna mellan 10 och 19 år. Många kvinnor vågar inte be om medicinsk hjälp då de drabbas av graviditetsrelaterade komplikationer, vilket leder till flera dödsfall än vad som skulle kunna förebyggas. Detta drabbar framför allt de kvinnor som har det sämst ställt ekonomiskt, och inte kan komma åt tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

M.

Från hälsoministeriet rapporteras att 14 kvinnor dött av abortrelaterade komplikationer mellan 2001 och 2015, och att under samma period 13 kvinnor dött av utomkvedshavandeskap och 63 kvinnor dött som en följd av den nuvarande abortlagstiftningen. Självmord är orsaken till 57 % av dödsfallen bland gravida flickor i åldrarna mellan 10 och 19 år. Många kvinnor vågar inte be om medicinsk hjälp då de drabbas av graviditetsrelaterade komplikationer, vilket leder till flera dödsfall än vad som skulle kunna förebyggas. Detta drabbar framför allt de kvinnor som har det sämst ställt ekonomiskt, och inte kan komma åt tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| N. | Human Rights Watch och Amnesty International konstaterar att kvinnor som drabbas av missfall eller nedkommer med dödfödda barn i El Salvador ofta lagförs såsom misstänkta för att ha gjort abort. I sådana fall är det ofta den medicinska personalen som anmäler kvinnorna, som sedan grips medan de är sjukhusinlagda. |
| --- | --- |

N.

Human Rights Watch och Amnesty International konstaterar att kvinnor som drabbas av missfall eller nedkommer med dödfödda barn i El Salvador ofta lagförs såsom misstänkta för att ha gjort abort. I sådana fall är det ofta den medicinska personalen som anmäler kvinnorna, som sedan grips medan de är sjukhusinlagda.

| O. | Experter från FN har varnat för att El Salvadors myndigheters beslut grovt kränker kvinnors och flickors rätt till liv, hälsa samt fysisk och psykisk integritet, och således utgör en risk för deras möjligheter i ekonomiskt och socialt hänseende. |
| --- | --- |

O.

Experter från FN har varnat för att El Salvadors myndigheters beslut grovt kränker kvinnors och flickors rätt till liv, hälsa samt fysisk och psykisk integritet, och således utgör en risk för deras möjligheter i ekonomiskt och socialt hänseende.

| P. | I mars 2015 begärde FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter att El Salvador skulle se över och ändra sin abortlagstiftning för att den ska bli förenlig med andra rättigheter, såsom rätten till hälsa och liv. Fysiskt, sexuellt och psykiskt våld mot kvinnor är en kränkning av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

P.

I mars 2015 begärde FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter att El Salvador skulle se över och ändra sin abortlagstiftning för att den ska bli förenlig med andra rättigheter, såsom rätten till hälsa och liv. Fysiskt, sexuellt och psykiskt våld mot kvinnor är en kränkning av mänskliga rättigheter.

| Q. | El Salvador deltog aktivt i det 61:a mötet i FN:s kvinnokommission. Alla konventionsparter bör fortsatta att arbeta för FN:s handlingsplan från Peking, bland annat när det gäller tillgång till utbildning och hälsa såsom grundläggande mänskliga rättigheter, samt sexuella och reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

Q.

El Salvador deltog aktivt i det 61:a mötet i FN:s kvinnokommission. Alla konventionsparter bör fortsatta att arbeta för FN:s handlingsplan från Peking, bland annat när det gäller tillgång till utbildning och hälsa såsom grundläggande mänskliga rättigheter, samt sexuella och reproduktiva rättigheter.

| R. | FN:s konventionsorgan, bland dem kommittén för de mänskliga rättigheterna och kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor, har uppmanat olika latinamerikanska stater att införa undantag från de restriktiva abortlagarna om en graviditet innebär en risk för en kvinnas liv eller hälsa, om det föreligger allvarliga fosterskador och om graviditeten följer av våldtäkt eller incest. |
| --- | --- |

R.

FN:s konventionsorgan, bland dem kommittén för de mänskliga rättigheterna och kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor, har uppmanat olika latinamerikanska stater att införa undantag från de restriktiva abortlagarna om en graviditet innebär en risk för en kvinnas liv eller hälsa, om det föreligger allvarliga fosterskador och om graviditeten följer av våldtäkt eller incest.

| S. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, uttryckte oro över situationen för kvinnor och flickor i El Salvador, efter sitt besök i landet i november 2017. Han uppmanade El Salvador att införa ett moratorium för tillämpningen av artikel 133 i strafflagen och att ompröva fallen med kvinnor som frihetsberövats på grund av straffbara handlingar med anknytning till abort. |
| --- | --- |

S.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, uttryckte oro över situationen för kvinnor och flickor i El Salvador, efter sitt besök i landet i november 2017. Han uppmanade El Salvador att införa ett moratorium för tillämpningen av artikel 133 i strafflagen och att ompröva fallen med kvinnor som frihetsberövats på grund av straffbara handlingar med anknytning till abort.

| T. | I konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och konventionen om barnets rättigheter samt av kommittén för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter erkänns det uttryckligen att det råder ett samband mellan osäker illegal abort och hög mödradödlighet. I konventionen mot tortyr sägs det att stater som totalförbjuder abort under alla omständigheter utsätter kvinnor och flickor för förödmjukande och grym behandling. |
| --- | --- |

T.

I konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och konventionen om barnets rättigheter samt av kommittén för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter erkänns det uttryckligen att det råder ett samband mellan osäker illegal abort och hög mödradödlighet. I konventionen mot tortyr sägs det att stater som totalförbjuder abort under alla omständigheter utsätter kvinnor och flickor för förödmjukande och grym behandling.

| U. | I FN:s allmänna återkommande utvärdering fick staten i El Salvador tio rekommendationer om att försätta sin abortlag i överensstämmelse med internationella människorättsnormer, men regeringen tillbakavisade samtliga av dem. |
| --- | --- |

U.

I FN:s allmänna återkommande utvärdering fick staten i El Salvador tio rekommendationer om att försätta sin abortlag i överensstämmelse med internationella människorättsnormer, men regeringen tillbakavisade samtliga av dem.

| V. | Enligt FN:s regler för behandlingen av kvinnliga fångar och ickefrihetsberövande åtgärder för kvinnliga förbrytare (Bangkokreglerna) bör kvinnor med barnomsorgsansvar, liksom också gravida kvinnor, dömas till andra straff än frihetsberövande, alltid när detta är möjligt och lämpligt. |
| --- | --- |

V.

Enligt FN:s regler för behandlingen av kvinnliga fångar och ickefrihetsberövande åtgärder för kvinnliga förbrytare (Bangkokreglerna) bör kvinnor med barnomsorgsansvar, liksom också gravida kvinnor, dömas till andra straff än frihetsberövande, alltid när detta är möjligt och lämpligt.

| W. | Att med hjälp av allmän tillgång till tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa förebygga oplanerade graviditeter och minska antalet fall av tonårsflickor som blir mammor är ett av de mål som tagits med i målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

W.

Att med hjälp av allmän tillgång till tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa förebygga oplanerade graviditeter och minska antalet fall av tonårsflickor som blir mammor är ett av de mål som tagits med i målen för hållbar utveckling.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över människorättssituationen för flickor och kvinnor, också i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, i El Salvador, och fördömer samtliga fall av våld mot kvinnor. Parlamentet erinrar om att de allvarligt kränker kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, liksom också deras människovärde. Parlamentet framhåller att artikel 7 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (som El Salvador ratificerade den 3 mars 2016) definierar påtvingad graviditet som ett brott mot mänskligheten och en form av könsbaserat våld mot kvinnor, något som allvarligt kränker kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, liksom också deras människovärde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar starkt avstånd från att kvinnor och flickor som nedkommit med dödfödda barn eller fått missfall fängelsedöms och frihetsberövas, och yrkar på att de omedelbart och ovillkorligen försätts på fri fot. Parlamentet anser att ingen bör frihetsberövas på grundval av domar av det här slaget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer att kvinnor lagförs för abort och får tillbringa långa tider i häkte, samt att abortsökande kvinnor döms till oproportionerliga straff, liksom också att kvinnor frihetsberövas omedelbart efter att de sökt sig till sjukhus, eftersom de som arbetar inom hälso- och sjukvården anmält dem till myndigheterna, av rädsla för att själva bli bestraffade. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer att abort enligt artiklarna 133, 135 och 136 i strafflagen under alla omständigheter är en straffbar handling, liksom också hur denna lagstiftning får svåra och diskriminerande konsekvenser för kvinnor, som måste tillgripa osäkra abortmetoder och således utsätter sig för allvarliga risker för liv och hälsa. Parlamentet uppmanar El Salvadors lagstiftande församling att rätta sig efter rekommendationerna från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, samt från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor, om att införa ett moratorium för tillämpningen av dessa artiklar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar El Salvador att se till att flickor och kvinnor får tillgång till säker och laglig abort. Parlamentet uppmanar här El Salvadors lagstiftande församling att stödja lagförslaget om en reform av artiklarna 133, 135 och 136 i strafflagen, för att abort ska avkriminaliseras, åtminstone i sådana fall där graviditeten innebär en risk för den gravida kvinnans eller flickans liv eller fysiska eller psykiska hälsa, samt om fostret är svårt skadat och livsodugligt, eller om graviditeten orsakats genom våldtäkt eller incest. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar El Salvadors myndigheter att införa ett moratorium för tillämpningen av den nuvarande lagstiftningen och att ompröva fallen där kvinnor frihetsberövats efter att ha anklagats för missfall, dödfödsel eller på grund av straffbara handlingar med anknytning till abort, samt låta de anklagade kvinnorna vistas utanför fängelset i väntan på rättegång och garantera tystnadsplikt för all hälso- och sjukvårdspersonal och konfidentialitet för alla patienter. Parlamentet fördömer alla bestraffande åtgärder mot abortsökande kvinnor och flickor, liksom också mot hälso- och sjukvårdspersonal och andra som hjälper dem att få ingreppet gjort och utför det, och yrkar på att sådana åtgärder ska avskaffas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att El Salvadors regering är skyldig att skydda landets medborgares rättigheter och upprätthålla rättsstaten i fråga om respekt för principen om oskuldspresumtion, alltså att personer som står inför rätta bör behandlas som oskyldiga tills de överbevisats om sin skuld och att bevisbördan bör åvila de lagförande myndigheterna, och inte den enskilda svarande, såsom det förutsätts i Romstadgan som El Salvador ratificerat. Parlamentet uppmanar El Salvadors myndigheter att ge jämställdhetsutbildning till offentliga tjänstemän, bland dem också medlemmar av rättsväsendet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att finansiera och stödja dessa insatser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer de omänskliga fängelseförhållandena, där det ingår tortyr, cellinlåsning av interner och indragning av anhörigas besök. Parlamentet uppmanar El Salvadors regering att ratificera det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr, för att på så sätt förhindra tortyr samt omänsklig och förnedrande behandling i alla fängelser och andra platser där människor hålls frihetsberövade. Parlamentet yrkar på att internationella oberoende organisationer ska få tillträde till alla platser där människor hålls frihetsberövade. Parlamentet uppmanar med kraft El Salvadors myndigheter att ge de frihetsberövade kvinnorna bättre förhållanden, bland annat genom att låta dem få hygienprodukter, och således respektera deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner regeringen och rättsväsendet om att de är skyldiga att upprätthålla internationella normer för tillgång till rättslig prövning på lika villkor, samt de principer som garanterar en rättvis rättegång för alla, och att skuldfrågan kan avgöras endast efter en genomgång av konkreta och tillräckliga bevis. Parlamentet anmodar regeringen att bevilja tillräckliga anslag ur allmänna medel som stöd till rättsligt bistånd till dem som inte själva har råd med det. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rättsväsendet att se till att Teodora del Carmen Vásquez och Evelyn Beatriz Hernandez Cruz får en rättvis rättegång med alla dithörande garantier och att upphäva domarna mot dem. Parlamentet uttrycker solidaritet med kampanjen ”Las 17”, som handlar om kvinnor som på orättvisa grunder dömts till uppemot 40 års fängelse, för att de fått missfall, nedkommit med dödfödda barn eller drabbats av andra graviditetsrelaterade komplikationer. Parlamentet betygar sin solidaritet med varje kvinna i El Salvador som lagförs på liknande grunder eller som dömts för ”dråp under försvårande omständigheter”, och ber de behöriga myndigheterna att ompröva samtliga fall, för att dessa personer ska kunna benådas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sin starka oro över de många graviditeterna bland barn i El Salvador. Parlamentet uppmanar med kraft El Salvadors myndigheter att fullgöra sina internationella skyldigheter och värna om de mänskliga rättigheterna genom att se till att alla flickor har tillgång till all möjlig information samt hälso- och sjukvårdstjänster för att kunna hantera högriskgraviditeter som blivit resultatet av våldtäkt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt att kvinnors och flickors kroppar, särskilt när det gäller deras rätt till sexuell hälsa och deras reproduktiva rättigheter, ska fortsätta vara en ideologisk tummelplats och uppmanar El Salvador att erkänna kvinnors och flickors oförytterliga rätt till fysisk integritet och självständigt beslutsfattande, bland annat i fråga om rätten till frivillig familjeplanering och säker och laglig abort. Parlamentet anser att det är lika med tortyr att det råder ett allmänt förbud mot terapeutiska aborter och abort om graviditeten resulterat av våldtäkt och incest och likaså att våldtäktsoffer inte får kostnadsfri hälsovård. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttalar sitt beröm för antagandet av särlagen för att kvinnor ska få ett liv fritt från våld, efter att kvinnliga ledamöter av El Salvadors lagstiftande församling samfällt och över partigränserna röstat för detta, och påminner El Salvadors myndigheter om att lagen måste genomföras helt och fullt, framför allt i fråga om åtagandet att skydda kvinnor och flickor mot våld. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den politik för sexuell och reproduktiv hälsa som nyligen införts i El Salvador och det nya programmet Ciudad Mujer, som lett till att det utvecklats tjänster för 1,5 miljon kvinnor runt om i landet, framför allt genom arbete för ökat medvetande och information om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet stöder detta arbete och uppmanar med kraft El Salvadors regering att säkerställa tillgång till information om modern preventivteknik och tjänster på detta område, samt sträva efter att erbjuda en heltäckande sexualundervisning i offentliga skolor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att påskynda arbetet med att EU ska kunna ratificera och tillämpa Istanbulkonventionen för att det ska råda konsekvens mellan EU:s inre och yttre åtgärder inom området våld mot barn, kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ta med frågan om säker och laglig abort i EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet betonar att allmän tillgång till hälsa, framför allt sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, är en grundläggande mänsklig rättighet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar stats- och regeringscheferna i EU och Celac att vid sitt toppmöte bygga ut kapitlet om könsrelaterat våld i handlingsplanen för EU och Celac, för att fastställa en tydlig tidsplan för åtgärderna, tillsammans med genomförandeåtgärder avsedda att garantera tillbörlig aktsamhet i samband med arbetet för att förebygga, utreda och utdöma påföljder för alla våldshandlingar mot kvinnor, samt att erbjuda lämplig kompensation till offren. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar vad EU:s delegation i El Salvador gjort för att tillsammans med de nationella myndigheterna arbeta för kvinnors rättigheter, inklusive frågan om att abort är en straffbar handling. Parlamentet håller fast vid att detta bör högprioriteras och uppmanar Europeiska utrikestjänsten att regelbundet rapportera till parlamentet om sina åtgärder inom detta område. Parlamentet håller fast vid att EU:s delegation ska ge allt lämpligt stöd till de kvinnor som i dag sitter i fängelse för straffbara handlingar med anknytning till abort, också i form av regelbundna besök, stöd till deras anhöriga och erbjudanden om rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner EU om dess åtaganden i enlighet med ramen för jämställdhet och kvinnors egenmakt genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att på ort och ställe noggrant följa de fall som är uppe för prövning, och kommissionen att se till att ett tillvägagångssätt som grundas på de mänskliga rättigheterna tillämpas vid det europeiska utvecklingssamarbetet, med särskild tonvikt på jämställdhet och bekämpning av alla typer av sexuellt våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och EU-institutionerna att öka sitt stöd till lokala människorättsförsvarares och icke-statliga organisationers kampanjer för kvinnors och flickors rättigheter, särskilt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och familjeplanering i El Salvador, inklusive finansiering av den. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Republiken El Salvadors myndigheter, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, det centralamerikanska parlamentet, det latinamerikanska parlamentet, Parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0502.

(2)  EUT L 224, 6.9.2003, s. 1.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/85

---

P8_TA(2017)0499

Situationen i Afghanistan

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om situationen i Afghanistan (2017/2932(RSP))

(2018/C 369/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den internationella konferensen om Afghanistan i Bryssel den 5 oktober 2016, som EU var medordförande för, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om Afghanistan i Bryssel den 5 oktober 2016, som EU var medordförande för,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, i synnerhet resolutionerna av den 26 november 2015 om situationen i Afghanistan, särskilt dödandet i Zabulprovinsen (1), och av den 13 juni 2013 om förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan EU och Afghanistan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, i synnerhet resolutionerna av den 26 november 2015 om situationen i Afghanistan, särskilt dödandet i Zabulprovinsen (1), och av den 13 juni 2013 om förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan EU och Afghanistan (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 oktober 2017 om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 oktober 2017 om Afghanistan,

| — | med beaktande av uttalandet om Afghanistan från ordföranden för FN:s säkerhetsråd den 14 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om Afghanistan från ordföranden för FN:s säkerhetsråd den 14 september 2016,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2210(2015), FN:s säkerhetsråds resolution 2344(2017) och mandatet för FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2210(2015), FN:s säkerhetsråds resolution 2344(2017) och mandatet för FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 24 juli 2017 från kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet om beståndsdelar i en EU-strategi för Afghanistan (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 24 juli 2017 från kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet om beståndsdelar i en EU-strategi för Afghanistan (JOIN(2017)0031),

| — | med beaktande av Human Rights Watchs rapport av den 13 februari 2017 med titeln Pakistan Coercion, UN Complicity: The Mass Forced Return of Afghan Refugees, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Human Rights Watchs rapport av den 13 februari 2017 med titeln Pakistan Coercion, UN Complicity: The Mass Forced Return of Afghan Refugees,

| — | med beaktande av kvartalsrapporten från Förenta staternas särskilda generalinspektör för återuppbyggnad i Afghanistan till Förenta staternas kongress av den 30 januari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kvartalsrapporten från Förenta staternas särskilda generalinspektör för återuppbyggnad i Afghanistan till Förenta staternas kongress av den 30 januari 2017,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet Joint Way Forward om migrationsfrågor mellan Afghanistan och EU, som undertecknades den 3 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet Joint Way Forward om migrationsfrågor mellan Afghanistan och EU, som undertecknades den 3 oktober 2016,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan EU och Afghanistan, som undertecknades den 18 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan EU och Afghanistan, som undertecknades den 18 februari 2017,

| — | med beaktande av FN-rapporten från april 2017 om behandling av konfliktrelaterade fångar i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-rapporten från april 2017 om behandling av konfliktrelaterade fångar i Afghanistan,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen och dess medlemsstater har arbetat med Afghanistan och det internationella samfundet sedan 2001 för att bekämpa terrorism och extremism och sträva efter att uppnå varaktig fred och utveckling. På grund av växande rebell- och terroristverksamhet, en vacklande ekonomi och instabilitet i den politiska sfären hotas dessa mål och de betydande framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen och dess medlemsstater har arbetat med Afghanistan och det internationella samfundet sedan 2001 för att bekämpa terrorism och extremism och sträva efter att uppnå varaktig fred och utveckling. På grund av växande rebell- och terroristverksamhet, en vacklande ekonomi och instabilitet i den politiska sfären hotas dessa mål och de betydande framsteg som gjorts.

| B. | EU och dess medlemsstater har sedan 2002 bidragit med flera miljarder euro i humanitärt och utvecklingsrelaterat bistånd och stöd till Afghanistan. EU är Afghanistans största partner inom utvecklingssamarbete och förväntas avsätta t.o.m. 5 miljarder euro av det totala beloppet på 13,6 miljarder euro som utlovades till Afghanistan för perioden 2017–2020 under den internationella konferensen om Afghanistan i Bryssel i oktober 2016. |
| --- | --- |

B.

EU och dess medlemsstater har sedan 2002 bidragit med flera miljarder euro i humanitärt och utvecklingsrelaterat bistånd och stöd till Afghanistan. EU är Afghanistans största partner inom utvecklingssamarbete och förväntas avsätta t.o.m. 5 miljarder euro av det totala beloppet på 13,6 miljarder euro som utlovades till Afghanistan för perioden 2017–2020 under den internationella konferensen om Afghanistan i Bryssel i oktober 2016.

| C. | För att kunna upprätta en stabil och välmående stat måste man garantera demokratin, de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och ett gott styre under övergångsperioden i Afghanistan och under dess omvandlingsdecennium (2015–2024). |
| --- | --- |

C.

För att kunna upprätta en stabil och välmående stat måste man garantera demokratin, de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och ett gott styre under övergångsperioden i Afghanistan och under dess omvandlingsdecennium (2015–2024).

| D. | Levnadsstandarden har höjts mycket under de 15 senaste åren efter 2001, eftersom tillgången till grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning samt ökad egenmakt för kvinnor har bidragit till att höja BNP per capita femfaldigt och medellivslängden med 15 år. Enligt Förenta staternas särskilda generalinspektör för återuppbyggnad i Afghanistan har elevnärvaron på allmänna skolor sedan talibanregimens kollaps 2001 ökat från en miljon elever, varav de flesta var pojkar, till nästan nio miljoner 2015, där kvinnliga elever uppskattningsvis utgör 39 % av det totala antalet. |
| --- | --- |

D.

Levnadsstandarden har höjts mycket under de 15 senaste åren efter 2001, eftersom tillgången till grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning samt ökad egenmakt för kvinnor har bidragit till att höja BNP per capita femfaldigt och medellivslängden med 15 år. Enligt Förenta staternas särskilda generalinspektör för återuppbyggnad i Afghanistan har elevnärvaron på allmänna skolor sedan talibanregimens kollaps 2001 ökat från en miljon elever, varav de flesta var pojkar, till nästan nio miljoner 2015, där kvinnliga elever uppskattningsvis utgör 39 % av det totala antalet.

| E. | Den 24 juli 2017 offentliggjorde kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande om en EU-strategi för Afghanistan. Följande fyra prioriterade områden för EU är kritiska för att nå framsteg i Afghanistan: a) främjande av fred, stabilitet och regional säkerhet, b) förstärkning av demokratin, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna samt främjande av gott styre och kvinnors egenmakt, c) stödjande av ekonomisk och mänsklig utveckling, och d) bemötande av de utmaningar som migrationen medför. |
| --- | --- |

E.

Den 24 juli 2017 offentliggjorde kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande om en EU-strategi för Afghanistan. Följande fyra prioriterade områden för EU är kritiska för att nå framsteg i Afghanistan: a) främjande av fred, stabilitet och regional säkerhet, b) förstärkning av demokratin, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna samt främjande av gott styre och kvinnors egenmakt, c) stödjande av ekonomisk och mänsklig utveckling, och d) bemötande av de utmaningar som migrationen medför.

| F. | Efter krisen i samband med presidentvalet 2014 har samlingsregeringen sett hur framstegen i dess reformagenda har stagnerat, vilket har lett till en allt mer instabil politisk situation. Arbetslösheten i Afghanistan ligger på 39 %, och över 39 % av befolkningen lever i fattigdom. |
| --- | --- |

F.

Efter krisen i samband med presidentvalet 2014 har samlingsregeringen sett hur framstegen i dess reformagenda har stagnerat, vilket har lett till en allt mer instabil politisk situation. Arbetslösheten i Afghanistan ligger på 39 %, och över 39 % av befolkningen lever i fattigdom.

| G. | Utbredd korruption, inbyggd nepotism och den politiskt splittrade afghanska regeringens oförmåga att gå vidare med reformer hotar att bromsa utvecklingen och vända tidigare positiva resultat. |
| --- | --- |

G.

Utbredd korruption, inbyggd nepotism och den politiskt splittrade afghanska regeringens oförmåga att gå vidare med reformer hotar att bromsa utvecklingen och vända tidigare positiva resultat.

| H. | Förenta nationernas biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama), som inrättades 2002, stöder den afghanska regeringen i dess insatser för att uppnå fred, skyddet av mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. Dess mandat förnyas årligen av FN:s säkerhetsråd och har nyligen enhälligt förlängts till 2018. |
| --- | --- |

H.

Förenta nationernas biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama), som inrättades 2002, stöder den afghanska regeringen i dess insatser för att uppnå fred, skyddet av mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. Dess mandat förnyas årligen av FN:s säkerhetsråd och har nyligen enhälligt förlängts till 2018.

| I. | Även om det har gjorts vissa socioekonomiska och politiska framsteg de senaste åren, riskerar närvaron av en förnyad talibanstyrka, al-Qaida och Islamiska statens nya närvaro i Afghanistan, inklusive den nya lokala fraktionen i Afghanistan (Islamiska staten i Khorasanprovinsen), tillsammans med det stora antalet återvändande afghanska migranter, att leda till att instabiliteten utvecklas till en storskalig konflikt. Den senaste rapporten från FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama) har dokumenterat det högsta antalet dödsoffer sedan 2009, med 11 318 civila dödsoffer 2016, och från januari 2017 till september 2017 uppgick antalet dödsoffer redan till 8 019. Detta har även lett till ökad migration till Europa. |
| --- | --- |

I.

Även om det har gjorts vissa socioekonomiska och politiska framsteg de senaste åren, riskerar närvaron av en förnyad talibanstyrka, al-Qaida och Islamiska statens nya närvaro i Afghanistan, inklusive den nya lokala fraktionen i Afghanistan (Islamiska staten i Khorasanprovinsen), tillsammans med det stora antalet återvändande afghanska migranter, att leda till att instabiliteten utvecklas till en storskalig konflikt. Den senaste rapporten från FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama) har dokumenterat det högsta antalet dödsoffer sedan 2009, med 11 318 civila dödsoffer 2016, och från januari 2017 till september 2017 uppgick antalet dödsoffer redan till 8 019. Detta har även lett till ökad migration till Europa.

| J. | Inom ramen för Förenta staternas nya strategi för Afghanistan och Sydasien kommer ytterligare 4 000 soldater att ansluta sig till den befintliga amerikanska truppen på 8 400 soldater. Den nya amerikanska strategin ställer krav på att Pakistan upphör med att ge en fristad åt och stödja terrorister och efterlyser ökat engagemang från Republiken Indien när det gäller att hjälpa till att stabilisera regionen. Antalet soldater i det Natoledda Resolute Support-uppdraget kommer att öka från nuvarande 13 000 till 16 000. Den nya amerikanska strategin kommer att utvecklas på ett sätt som främjar ett villkorsbaserat tillvägagångssätt, enligt vilket diplomatiska och ekonomiska avtal kommer att integreras inom ramen för militära insatser. |
| --- | --- |

J.

Inom ramen för Förenta staternas nya strategi för Afghanistan och Sydasien kommer ytterligare 4 000 soldater att ansluta sig till den befintliga amerikanska truppen på 8 400 soldater. Den nya amerikanska strategin ställer krav på att Pakistan upphör med att ge en fristad åt och stödja terrorister och efterlyser ökat engagemang från Republiken Indien när det gäller att hjälpa till att stabilisera regionen. Antalet soldater i det Natoledda Resolute Support-uppdraget kommer att öka från nuvarande 13 000 till 16 000. Den nya amerikanska strategin kommer att utvecklas på ett sätt som främjar ett villkorsbaserat tillvägagångssätt, enligt vilket diplomatiska och ekonomiska avtal kommer att integreras inom ramen för militära insatser.

| K. | Afghanistan står inför en rekordstor ökning av antalet dokumenterade och papperslösa återvändande afghanska medborgare, främst från Pakistan. Runt två miljoner papperslösa afghaner och en miljon afghaner med flyktingstatus är bosatta i Iran och återvänder nu till Afghanistan. Enligt FN:s särskilda rapportör om internflyktingars mänskliga rättigheter finns det mer än 1,8 miljoner internflyktingar i Afghanistan till följd av konflikten, med rekordhöga 650 000 människor som under 2016 har flytt konflikten för att söka säkerhet i andra delar av landet, vilket ger ett genomsnitt på 1 500 människor per dag. Under andra halvåret 2016 ökade antalet återvändande afghanska flyktingar från Pakistan till den högsta siffran på tio år och uppgick till 370 000, att jämföra med 55 000 under 2015. |
| --- | --- |

K.

Afghanistan står inför en rekordstor ökning av antalet dokumenterade och papperslösa återvändande afghanska medborgare, främst från Pakistan. Runt två miljoner papperslösa afghaner och en miljon afghaner med flyktingstatus är bosatta i Iran och återvänder nu till Afghanistan. Enligt FN:s särskilda rapportör om internflyktingars mänskliga rättigheter finns det mer än 1,8 miljoner internflyktingar i Afghanistan till följd av konflikten, med rekordhöga 650 000 människor som under 2016 har flytt konflikten för att söka säkerhet i andra delar av landet, vilket ger ett genomsnitt på 1 500 människor per dag. Under andra halvåret 2016 ökade antalet återvändande afghanska flyktingar från Pakistan till den högsta siffran på tio år och uppgick till 370 000, att jämföra med 55 000 under 2015.

| L. | Republiken Indien är den största regionala bidragsgivaren till Afghanistan och har gett omkring 3 miljarder US-dollar i bistånd sedan den talibanska regeringen avsattes 2001. Detta stöd har bland annat gått till byggandet av fler än 200 skolor i Afghanistan, över 1 000 stipendier för afghanska studenter och möjligheten för cirka 16 000 afghaner att studera i Indien. Indien har också tillhandahållit stöd till byggandet av viktig infrastruktur, däribland 400 mil vägar i Afghanistan (framförallt motorvägen Zaranj-Dilaram), Salma-dammen och kraftledningar samt den afghanska parlamentsbyggnaden. |
| --- | --- |

L.

Republiken Indien är den största regionala bidragsgivaren till Afghanistan och har gett omkring 3 miljarder US-dollar i bistånd sedan den talibanska regeringen avsattes 2001. Detta stöd har bland annat gått till byggandet av fler än 200 skolor i Afghanistan, över 1 000 stipendier för afghanska studenter och möjligheten för cirka 16 000 afghaner att studera i Indien. Indien har också tillhandahållit stöd till byggandet av viktig infrastruktur, däribland 400 mil vägar i Afghanistan (framförallt motorvägen Zaranj-Dilaram), Salma-dammen och kraftledningar samt den afghanska parlamentsbyggnaden.

| M. | Det instabila läget i Afghanistan har negativa ekonomiska och säkerhetsmässiga återverkningar för Iran och den omgivande regionen som helhet. Afghanistans ekonomi är i hög grad beroende av vallmoodling, som har ökat avsevärt de senaste åren, vilket i sin tur har lett till en kraftig ökning av narkotikaanvändningen i grannlandet Iran. Talibanerna använder den olagliga narkotikahandeln för att finansiera sin verksamhet. Att begränsa denna handel och hitta ekonomiska alternativ till den skulle vara till fördel för både Iran och Afghanistan. Opium från Afghanistan är huvudkällan till heroin i EU. Det krävs samarbete med Iran och andra grannländer, såsom Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan för att ytterligare minska införandet av opiater till marknaderna i Ryssland och Europa. |
| --- | --- |

M.

Det instabila läget i Afghanistan har negativa ekonomiska och säkerhetsmässiga återverkningar för Iran och den omgivande regionen som helhet. Afghanistans ekonomi är i hög grad beroende av vallmoodling, som har ökat avsevärt de senaste åren, vilket i sin tur har lett till en kraftig ökning av narkotikaanvändningen i grannlandet Iran. Talibanerna använder den olagliga narkotikahandeln för att finansiera sin verksamhet. Att begränsa denna handel och hitta ekonomiska alternativ till den skulle vara till fördel för både Iran och Afghanistan. Opium från Afghanistan är huvudkällan till heroin i EU. Det krävs samarbete med Iran och andra grannländer, såsom Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan för att ytterligare minska införandet av opiater till marknaderna i Ryssland och Europa.

| N. | Ny infrastruktur är avgörande för Afghanistans framtid, för att möjliggöra en helt ny verklighet med ekonomiska och sociala möjligheter för ett av de fattigaste länderna i världen. Ett nytt nationellt program för utbyggnad av infrastrukturen kommer att locka positiva och växande regionala investeringar inom ramen för den nya Sidenvägen. |
| --- | --- |

N.

Ny infrastruktur är avgörande för Afghanistans framtid, för att möjliggöra en helt ny verklighet med ekonomiska och sociala möjligheter för ett av de fattigaste länderna i världen. Ett nytt nationellt program för utbyggnad av infrastrukturen kommer att locka positiva och växande regionala investeringar inom ramen för den nya Sidenvägen.

| O. | Det finns rapporter som visar att Afghanistan har outnyttjade mineralfyndigheter till ett värde på mellan en och tre biljoner US-dollar. Olaglig gruvdrift är ett stort problem som hotar att vända en potentiell drivkraft i den afghanska utvecklingen till en källa till konflikt och instabilitet. Gruvdrift är talibanernas näst största inkomstkälla. |
| --- | --- |

O.

Det finns rapporter som visar att Afghanistan har outnyttjade mineralfyndigheter till ett värde på mellan en och tre biljoner US-dollar. Olaglig gruvdrift är ett stort problem som hotar att vända en potentiell drivkraft i den afghanska utvecklingen till en källa till konflikt och instabilitet. Gruvdrift är talibanernas näst största inkomstkälla.

| 1. | Europaparlamentet erkänner att Afghanistan, trots betydande internationella ansträngningar under lång tid, fortfarande står inför en allvarlig konflikt som allvarligt hämmar den ekonomiska och sociala utvecklingen. Parlamentet påminner om att Afghanistan har slitits sönder av nästan 40 år av konflikter och krig. Parlamentet upprepar EU:s mål att främja fred, stabilitet och regional säkerhet, stärka demokratin, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, främja gott styre och kvinnors egenmakt, stödja ekonomisk och mänsklig utveckling samt möta de utmaningar som migrationen medför. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att Afghanistan under de senaste 15 åren har gjort politiska, säkerhetsmässiga, ekonomiska och utvecklingsmässiga framsteg. BNP per capita har femdubblats och den förväntade livslängden har stigit med nästan 15 år; antalet flickor som går i skolan har ökat kraftigt jämfört med 2001 och uppgår idag till cirka 40 % av totalt 8 till 9 miljoner barn. Parlamentet understryker att inget av detta hade varit möjligt utan det afghanska folkets engagemang och det internationella samfundets insats med ekonomiska medel, kunskaper och personal på plats. Parlamentet understryker dock att framgången fortfarande är mycket bräcklig och att det finns risk för bakslag. För att nå fortsatta framsteg krävs det ytterligare reformer, stabila grannrelationer och en upprätthållen säkerhets- och stabilitetsnivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erkänner och lovordar det internationella samfundets insatser och uppoffringar under mer än tio år för att skapa säkerhet i Afghanistan genom Operation Enduring Freedom och Isafs uppdrag i Afghanistan, under vilket nästan 3 500 manliga och kvinnliga soldater har mist livet. Parlamentet välkomnar det Nato-ledda uppdraget Resolute Support där 39 länder deltar. Det har pågått sedan den 1 januari 2015 och har mandat att bistå de afghanska säkerhetsstyrkorna och institutionerna med utbildning, råd och hjälp. Parlamentet berömmer de stora insatser de nationella försvars- och säkerhetsstyrkorna gör trots att de varje år lider stora förluster i sin kamp mot rebeller. Parlamentet påminner om det internationella samfundets bidrag, cirka en miljard US-dollar per år, för att upprätthålla finansieringen av de afghanska nationella försvars- och säkerhetsstyrkorna till 2020. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den afghanska regeringens åtagande att föra en nationell strategi som fokuserar på en politisk, social, ekonomisk och säker miljö som kommer att möjliggöra ett fredligt, säkert och hållbart Afghanistan, som nämns i slutsatserna från ministerkonferensen om Afghanistan i Bryssel den 5 oktober 2016. Parlamentet vill att premiärministerposten skrivs in i den afghanska författningen för att möjliggöra större politisk stabilitet i Afghanistan. Parlamentet uppmanar den afghanska regeringen att säkerställa en öppen valprocess under 2018. Parlamentet uppmanar Afghanistans president Ashraf Ghani att förena sina kraftfulla offentliga utfästelser om skydd för rättigheter och friheter med en snabbt och gediget genomförd lagstiftning till skydd för dem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en afghanskledd och afghanskkontollerad fredsprocess är den enda vägen framåt, där hela det civila samhället och alla parter i konflikten är fullt delaktiga. Parlamentet påminner den afghanska regeringen om att de politiska stridigheterna måste upphöra för att möjliggöra utveckling och främja fred och stabilitet. Parlamentet uppmanar EU att aktivt stödja afghanskledda insatser för att avväpna, demobilisera och återanpassa före detta rebeller. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker Afghanistans betydelse för stabiliteten i regionen och betonar att det krävs ett säkert, stabilt och välmående Afghanistan för att nå fred och stabilitet i regionen som helhet. Parlamentet upprepar i detta sammanhang de regionala partnernas betydelse, dvs. länderna i Centralasien, Iran, Kina, Indien och Pakistan, och uppmanar dem att ha ett konstruktivt samarbete för att främja en verklig och resultatinriktad förhandlingsprocess utan förhandsvillkor. Parlamentet noterar verksamheten i den fyrpartsgrupp för samordning i Afghanistan som upprättades i december 2015 och som består av Förenta staterna, Kina, Afghanistan och Pakistan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att säkerhetsläget i Afghanistan, trots den politiska överenskommelsen efter 2014 års presidentval, har försämrats och att antalet terroristattacker har flerdubblats. Parlamentet är bestört över att talibanerna fortsätter att utvidga sitt territorium och att Islamiska staten och al-Qaida-terroristerna har stärkts. Parlamentet påpekar att enligt Förenta staternas generalinspektör för återuppbyggnad av Afghanistan dödades 6 785 och skadades ytterligare 11 777 afghanska soldater mellan januari och november 2016, samtidigt som FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan rapporterade att antal civila offer hade ökat med 3 % (3 498 döda och 7 920 skadade) under 2016 jämfört med året före. Parlamentet beklagar den försämrade säkerhetssituationen som gör det möjligt för kriminella grupper att kidnappa både Afghanistans egna medborgare och utländska medborgare, däribland humanitära arbetare och biståndsarbetare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över att Islamiska staten i har vuxit fram som det senaste tillskottet till hoten mot säkerheten i Afghanistan. Parlamentet understryker att utöver sitt fäste i öster (Nangarhar) försöker gruppen att stärka sin närvaro i norr med hjälp av den Islamiska rörelsen i Uzbekistan. Om detta lyckas kommer man att ha skapat ett område som kan ta emot utländska krigare och militanta som drivs ut ur Irak och Syrien i takt med att IS lider militära nederlag i dessa länder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker betydelsen av en verklig, intern försoningsprocess. Parlamentet betonar att man måste bekämpa radikalisering, extremism och värvning till terrororganisationer och understryker att bekämpning av terrorism och finansiering av den utgör grunden för att skapa gynnsamma förutsättningar för säkerheten i Afghanistan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet varnar för att bristande kapacitet hos de afghanska nationella försvars- och säkerhetsstyrkorna och de nationella polismyndigheterna fortfarande är ett av de mest kritiska problemen, som riskerar att äventyra säkerheten och återuppbyggnaden. Parlamentet välkomnar EU:s fortsatta fokus på att stärka afghanska kvinnors roll och rättigheter och konstaterar behovet av att utbilda kvinnliga poliser. Parlamentet välkomnar Republiken Indiens åtagande att bistå Afghanistan med försvarsmateriel till den afghanska militären i december 2015 och den militära utbildningen av tusentals afghanska säkerhetsanställda, vilket på ett betydande sätt har bidragit till att förbättra den militära kapaciteten, i enlighet med målet för det Nato-ledda uppdraget Resolute Support att utbilda, informera och bistå de afghanska säkerhetsstyrkorna och institutionerna, som inleddes i januari 2015. Parlamentet välkomnar Republiken Indiens och Afghanistans arbete och samarbete när det gäller infrastrukturprojekt och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att kampen mot korruption inom afghanska statliga institutioner måste förbli en viktig prioritering, på grund av alla de negativa effekter som korruptionen har för kvaliteten på samhällsstyrningen i landet. Parlamentet uppmanar Afghanistans regering att öka det politiska deltagandet, öka ansvarigheten och aktivt bekämpa kulturen av korruption och nepotism. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang inrättandet av rättscentret för korruptionsbekämpning i juni 2016. Parlamentet noterar dessutom att Unama efterlyser fortsatt stöd och bistånd från det internationella samfundets sida för den afghanska regeringens insatser mot korruption. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Afghanistans regering och dess regionala partner, i synnerhet Iran, att bekämpa olaglig narkotikahandel och olaglig gruvdrift och att samarbeta för att undanröja denna olagliga verksamhet, som skadar stabiliteten i landet. Parlamentet påminner alla parter om att dessa är de viktigaste finansieringskällorna för terroristorganisationer i regionen. Parlamentet konstaterar att all ytterligare utvinning måste vara hållbar och till nytta för allmänheten, i enlighet med internationella normer. Parlamentet fördömer förtrycket, den illegala narkotikahandel, markrofferiet, de lagstridiga beslagen och utpressningen som krigsherrarna har gjort sig skyldiga till. Parlamentet påminner om att produktionen av och handeln med opium i Afghanistan har förödande konsekvenser för lokalbefolkningen och den övergripande säkerheten i landet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar Afghanistans medlemskap i utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet. Parlamentet uppmanar med kraft den afghanska regeringen att öka öppenheten inom gruvsektorn och införa effektiva krav för tillstånd och övervakning för att säkerställa en hållbar utvinningsindustri. Parlamentet uppmanar eftertryckligen regeringen att öka sina ansträngningar för att skydda livsnödvändiga offentliga resurser som mark och mineraler från att utnyttjas av upprorsmäns och kriminellas nätverk. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet står upp för det afghanska folket och kräver att alla parter som är inblandade i konflikten följer internationell humanitär rätt och respekterar samtliga medborgares rättigheter, i synnerhet när det gäller minoriteter, kvinnor och barn, som drabbas oproportionerligt hårt av situationen. Parlamentet uppmanar med kraft de afghanska myndigheterna att fullt ut genomföra handlingsplanen mellan FN och Afghanistan som undertecknades i Kabul den 30 januari 2011 om företeelsen ”Bacha bazi” och rehabilitering av barn som utsatts för sexuella övergrepp. Parlamentet fördömer attackerna mot sjukhus och hälsovårdskliniker, skolor och humanitära insatser. Parlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag de upprepade kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och det barbariska våld som talibanerna, IS och al-Quaida utsätter det afghanska folket för. Parlamentet uppmärksammar den risk som är förknippad med före detta krigsförbrytares återvändande, särskilt fallet med Gulbuddin Hekmatyar, grundare av Hezb-i-Islami, som stämplades som terrorist av Förenta staterna 2003 och som har satts i samband med den ökade närvaron av IS i Afghanistan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är bestört över det växande våldet mot kvinnor och utplånandet av kvinnors rättigheter och levnadsvillkor i de områden som kontrolleras av talibanerna i Afghanistan. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Afghanistans parlament och regering att upphäva all den lagstiftning som innehåller element av diskriminering av kvinnor, och som står i strid med de internationella fördrag som Afghanistan undertecknat. Parlamentet välkomnar den särskilda inriktningen på kvinnornas egenmakt och integreringen av jämställdhetsperspektivet i EU:s bistånd till Afghanistan, särskilt det faktum att 53 % av EU:s program har jämställdhet som ett viktigt mål. Parlamentet ställer sig helt bakom ett fullständigt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet samt andra inhemska åtgärder för att främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt i Afghanistan och bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i de regionala partnerländerna, såsom länderna i Centralasien, Iran, Indien, Ryssland och Pakistan att arbeta tillsammans för att uppnå varaktig fred i Afghanistan, varaktig socioekonomisk utveckling och ökad intern stabilitet såväl som samarbete i säkerhets- och terrorismfrågor, och uppmanar till utbyte av underrättelser och samarbete för att bekämpa terrorister och extremister på båda sidor av gränsen. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga regionala aktörer att utan förbehåll förbinda sig att föra en öppen dialog i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att det internationella samfundet måste fortsätta sitt engagemang i Afghanistan och bidra till att bygga upp landet, utveckla ekonomin och motarbeta terrorismen. Parlamentet välkomnar de finansiella åtaganden som bekräftats av EU och dess medlemsstater vid konferensen i Bryssel. Parlamentet efterlyser i synnerhet stöd till initiativ för att ta itu med de prioriterade behoven hos internt fördrivna och återvändande flyktingar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erkänner EU:s och medlemsstaternas ansvar att respektera rätten att söka internationellt skydd och att delta i UNHCR:s program för vidarebosättning. Parlamentet understryker att rätten och möjligheten att söka skydd på säker och laglig väg är avgörande för att förhindra dödsfall bland de asylsökande. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar ingåendet av det informella återtagandeavtalet Joint Way Forward mellan EU och Afghanistan. Parlamentet beklagar bristen på parlamentarisk översyn och demokratisk kontroll vid ingåendet av detta avtal. Regeringarna i regionen uppmanas att avstå från att återsända afghaner. Parlamentet understryker att detta är en direkt kränkning av internationell humanitär rätt och att det växande antalet flyktingar som behandlas på detta sätt endast tjänar terroristgrupper och skapar mer instabilitet i regionen. Parlamentet betonar att återsändanden till Afghanistan sätter de återvändandes liv i allvarlig fara, i synnerhet ensamstående personer som inte har ett nätverk av familj eller vänner i Afghanistan, som har små möjligheter att överleva. Parlamentet understryker att EU:s bistånd och samarbete måste utformas för att åstadkomma utveckling och tillväxt i tredjeländer och för att minska och på sikt utrota fattigdomen, och inte uppmuntra tredjeländer att samarbeta om återtagande av irreguljära migranter, att med tvångsmedel avskräcka människor från att flytta, eller att stoppa flödena till Europa (parlamentets resolution av den 5 april 2017Hantering av flykting- och migrantrörelserna: den roll som EU:s yttre åtgärder spelar (3)). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar beslutet från ICC:s åklagare att inleda en utredning av eventuella brott mot mänskligheten begångna i Afghanistan sedan 2003. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de afghanska myndigheterna att omvandla alla dödsdomar och på nytt införa ett moratorium för avrättningar i syfte att uppnå ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet. Parlamentet uppmanar med kraft Afghanistans regering att fullt ut genomföra sin nationella plan för avskaffande av tortyr och beklagar djupt det rapporterade bruket av tortyr och misshandel av konfliktrelaterade fångar, som alla parter ska ha gjort sig skyldiga till. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den enorma ökningen av antalet internflyktingar under 2016, med mer än 600 000 nya flyktingar, vilket riskerar att leda till en enorm humanitär kris. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att hjälpa dessa utsatta afghaner, och uppmanar den afghanska regeringen att bistå med att återintegrera dem i det afghanska samhället. Parlamentet understryker att det finns uppskattningar från afghanska myndigheter, FN-organ och andra humanitära organisationer som anger att 9,3 miljoner människor kommer att ha behövt humanitärt stöd innan slutet av 2017. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och Afghanistan, som trädde i kraft provisoriskt den 1 december 2017 och som utgör den första rättsligt bindande ramen för förbindelserna mellan de båda parterna. Parlamentet uppmuntrar vidare EU:s medlemsstater att skyndsamt ratificera avtalet så att det kan träda i kraft fullt ut. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Afghanistans regering och parlament. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 129.

(2)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 133.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0124.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/91

---

P8_TA(2017)0500

Situationen för rohingyafolket

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om situationen för rohingyafolket (2017/2973(RSP))

(2018/C 369/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma och om situationen för rohingyamuslimer, särskilt resolutionerna av den 14 september 2017 (1), den 7 juli 2016 (2) och den 15 december 2016 (3) samt av den 13 juni 2017 om statslöshet i Syd- och Sydostasien (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma och om situationen för rohingyamuslimer, särskilt resolutionerna av den 14 september 2017 (1), den 7 juli 2016 (2) och den 15 december 2016 (3) samt av den 13 juni 2017 om statslöshet i Syd- och Sydostasien (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Myanmar/Burma av den 16 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Myanmar/Burma av den 16 oktober 2017,

| — | med beaktande av kommentarerna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 19 november 2017 i Cox’s Bazar i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommentarerna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 19 november 2017 i Cox’s Bazar i Bangladesh,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 september 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i delstaten Rakhine, uttalandet av den 11 september 2017 från vice ordföranden/den höga representanten om den senaste utvecklingen i delstaten Rakhine, Myanmar och gränsregionen i Bangladesh, vice ordföranden/den höga representantens förklaring av den 20 november 2017 på Europeiska unionens vägnar om Myanmar/Burma och uttalandet av den 23 november 2017 från vice ordföranden/den höga representanten om undertecknandet av det bilaterala avtalet om återvändande mellan regeringarna i Myanmar och Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 september 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i delstaten Rakhine, uttalandet av den 11 september 2017 från vice ordföranden/den höga representanten om den senaste utvecklingen i delstaten Rakhine, Myanmar och gränsregionen i Bangladesh, vice ordföranden/den höga representantens förklaring av den 20 november 2017 på Europeiska unionens vägnar om Myanmar/Burma och uttalandet av den 23 november 2017 från vice ordföranden/den höga representanten om undertecknandet av det bilaterala avtalet om återvändande mellan regeringarna i Myanmar och Bangladesh,

| — | med beaktande av det besök som EU-kommissionären med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, Christos Stylianides, gjorde i de norra delarna av delstaten Rakhine i maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som EU-kommissionären med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, Christos Stylianides, gjorde i de norra delarna av delstaten Rakhine i maj 2017,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 1 juni 2016 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet, Inslag i EU:s strategi gentemot Burma/Myanmar: Ett särskilt partnerskap för demokrati, fred och välstånd (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 1 juni 2016 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet, Inslag i EU:s strategi gentemot Burma/Myanmar: Ett särskilt partnerskap för demokrati, fred och välstånd (JOIN(2016)0024),

| — | med beaktande av det gemensamma pressmeddelandet av den 25 november 2016 om den tredje människorättsdialogen mellan EU och Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma pressmeddelandet av den 25 november 2016 om den tredje människorättsdialogen mellan EU och Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om statslöshet av den 4 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om statslöshet av den 4 december 2015,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet mellan Myanmar/Burma och Bangladesh om återvändande av rohingyafolket från Bangladesh till Myanmar, som undertecknades den 23 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet mellan Myanmar/Burma och Bangladesh om återvändande av rohingyafolket från Bangladesh till Myanmar, som undertecknades den 23 november 2017,

| — | med beaktande av uttalandet från ordföranden i FN:s säkerhetsråd av den 6 november 2017 om våldsamheterna i delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordföranden i FN:s säkerhetsråd av den 6 november 2017 om våldsamheterna i delstaten Rakhine,

| — | med beaktande av förslaget till resolution av den 16 november 2017 som godkändes av FN:s generalförsamlings tredje utskott om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution av den 16 november 2017 som godkändes av FN:s generalförsamlings tredje utskott om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 20 juni 2016 om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i Myanmar, och rapporten från FN:s särskilda rapportör av den 18 mars 2016 om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 20 juni 2016 om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i Myanmar, och rapporten från FN:s särskilda rapportör av den 18 mars 2016 om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar,

| — | med beaktande av den 27:e extrasessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i delstaten Rakhine i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 27:e extrasessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättssituationen för rohingyamuslimer och andra minoriteter i delstaten Rakhine i Myanmar,

| — | med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967,

| — | med beaktande av 1954 års konvention om statslösa personers rättsliga ställning och 1961 års konvention om begränsning av statslöshet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1954 års konvention om statslösa personers rättsliga ställning och 1961 års konvention om begränsning av statslöshet,

| — | med beaktande av UNHCR:s globala handlingsplan för att undanröja statslöshet (2014–2024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNHCR:s globala handlingsplan för att undanröja statslöshet (2014–2024),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av slutrapporten från den rådgivande kommissionen för delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från den rådgivande kommissionen för delstaten Rakhine,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Aseans stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseans stadga,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I delstaten Rakhine bor det omkring en miljon medlemmar av rohingyafolket, som är en i huvudsak muslimsk minoritet som utsätts för förtryck och fortsatta allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat i form av hot mot liv och säkerhet, förnekande av rätten till hälsovård och utbildning, undernäring och osäker livsmedelsförsörjning, tvångsarbete, sexuellt våld och begränsningar av deras politiska rättigheter. |
| --- | --- |

A.

I delstaten Rakhine bor det omkring en miljon medlemmar av rohingyafolket, som är en i huvudsak muslimsk minoritet som utsätts för förtryck och fortsatta allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat i form av hot mot liv och säkerhet, förnekande av rätten till hälsovård och utbildning, undernäring och osäker livsmedelsförsörjning, tvångsarbete, sexuellt våld och begränsningar av deras politiska rättigheter.

| B. | Rohingyafolket är en av världens mest förföljda minoriteter och nekas fullständiga medborgerliga rättigheter samt förklaras statslösa enligt Myanmars medborgarskapslag från 1982. Rohingyerna är till stor del instänga i läger med strikta begränsningar för den fria rörligheten inom och utanför delstaten Rakhine. |
| --- | --- |

B.

Rohingyafolket är en av världens mest förföljda minoriteter och nekas fullständiga medborgerliga rättigheter samt förklaras statslösa enligt Myanmars medborgarskapslag från 1982. Rohingyerna är till stor del instänga i läger med strikta begränsningar för den fria rörligheten inom och utanför delstaten Rakhine.

| C. | De senaste attackerna mot säkerhetsposteringar i augusti 2017 provocerade fram en mycket oproportionerlig reaktion från myndigheterna i Myanmar, som begick allvarliga kränkningar av rohingyafolkets mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

De senaste attackerna mot säkerhetsposteringar i augusti 2017 provocerade fram en mycket oproportionerlig reaktion från myndigheterna i Myanmar, som begick allvarliga kränkningar av rohingyafolkets mänskliga rättigheter.

| D. | Sedan augusti 2017 har mer än 646 000 rohingyer flytt för sin säkerhet till angränsande Bangladesh, under hemska förhållanden. Det totala antalet rohingyaflyktingar i Bangladesh förväntas överstiga en miljon innan slutet av 2017. Många rohingyer, däribland kvinnor och barn, har omkommit på vägen och över 400 000 människor behöver sjukvård och livsmedelsbistånd. Mord, våldtäkt och tortyr av rohingyafolket används som ett redskap för att permanent skada rohingyafolkets sociala struktur och traumatisera befolkningen. |
| --- | --- |

D.

Sedan augusti 2017 har mer än 646 000 rohingyer flytt för sin säkerhet till angränsande Bangladesh, under hemska förhållanden. Det totala antalet rohingyaflyktingar i Bangladesh förväntas överstiga en miljon innan slutet av 2017. Många rohingyer, däribland kvinnor och barn, har omkommit på vägen och över 400 000 människor behöver sjukvård och livsmedelsbistånd. Mord, våldtäkt och tortyr av rohingyafolket används som ett redskap för att permanent skada rohingyafolkets sociala struktur och traumatisera befolkningen.

| E. | Gränsen mellan Myanmar och Bangladesh har militariserats och minor har placerats ut för att förhindra människor från att passera den. |
| --- | --- |

E.

Gränsen mellan Myanmar och Bangladesh har militariserats och minor har placerats ut för att förhindra människor från att passera den.

| F. | FN-organ uppger att tillträdet för humanitära organisationer fortfarande är kraftigt begränsat, även för att leverera livsmedel, vatten och läkemedel till rohingyafolket. |
| --- | --- |

F.

FN-organ uppger att tillträdet för humanitära organisationer fortfarande är kraftigt begränsat, även för att leverera livsmedel, vatten och läkemedel till rohingyafolket.

| G. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad Al Hussein, uppgav den 10 september 2017 att situationen i Myanmar föreföll vara ett typiskt exempel på etnisk rensning och meddelade den 5 december 2017 att det inte kan uteslutas att statliga styrkor i Myanmar har gjort sig skyldiga till folkmord på rohingyamuslimer. Amnesty International har beskrivit minoriteternas situation i delstaten Rakhine som ”apartheid” och FN:s råd för mänskliga rättigheter har uttalat sitt fördömande eftersom man anser att ”det är mycket sannolikt att det har begåtts brott mot mänskligheten i Myanmar”. |
| --- | --- |

G.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad Al Hussein, uppgav den 10 september 2017 att situationen i Myanmar föreföll vara ett typiskt exempel på etnisk rensning och meddelade den 5 december 2017 att det inte kan uteslutas att statliga styrkor i Myanmar har gjort sig skyldiga till folkmord på rohingyamuslimer. Amnesty International har beskrivit minoriteternas situation i delstaten Rakhine som ”apartheid” och FN:s råd för mänskliga rättigheter har uttalat sitt fördömande eftersom man anser att ”det är mycket sannolikt att det har begåtts brott mot mänskligheten i Myanmar”.

| H. | Vid den givarkonferens som hölls i Genève mellan UNHCR, Ocha, IOM, Europeiska unionen och Kuwaits regering den 23 oktober 2017 utlovades bistånd på 344 miljoner US-dollar, varav mer än hälften kom från EU. |
| --- | --- |

H.

Vid den givarkonferens som hölls i Genève mellan UNHCR, Ocha, IOM, Europeiska unionen och Kuwaits regering den 23 oktober 2017 utlovades bistånd på 344 miljoner US-dollar, varav mer än hälften kom från EU.

| I. | Regeringarna i Myanmar och Bangladesh har undertecknat ett icke-bindande samförståndsavtal som ska garantera ett säkert återvändande för de rohingyaflyktingar som flytt till Bangladesh. Vice ordföranden/den höga representanten har kallat undertecknandet av samförståndsavtalet om återvändande ett viktigt steg för att ta itu med en av de värsta humanitära och människorättsliga kriserna i vår tid. Det är oklart hur många av de eventuella återvändarna bland rohingyafolket som kommer att inkvarteras i läger och tillfälliga uppsamlingsområden. Det finns ingen tydlig tidsplan för när de kan återvända till lämpliga och säkra bostäder eller få sina medborgerliga rättigheter erkända. |
| --- | --- |

I.

Regeringarna i Myanmar och Bangladesh har undertecknat ett icke-bindande samförståndsavtal som ska garantera ett säkert återvändande för de rohingyaflyktingar som flytt till Bangladesh. Vice ordföranden/den höga representanten har kallat undertecknandet av samförståndsavtalet om återvändande ett viktigt steg för att ta itu med en av de värsta humanitära och människorättsliga kriserna i vår tid. Det är oklart hur många av de eventuella återvändarna bland rohingyafolket som kommer att inkvarteras i läger och tillfälliga uppsamlingsområden. Det finns ingen tydlig tidsplan för när de kan återvända till lämpliga och säkra bostäder eller få sina medborgerliga rättigheter erkända.

| 1. | Europaparlamentet fördömer med kraft det ihållande våldet och dödandet, det systematiska användandet av våld och förlusten av liv, levebröd och skydd i delstaten Rakhine. Parlamentet uttrycker djup oro över den humanitära situationen och människorättssituationen samt sin djupa medkänsla med, och sitt fulla stöd till, rohingyafolket. Parlamentet erinrar om att myndigheterna i Myanmar är skyldiga att utan åtskillnad skydda alla civila från övergrepp och att utreda människorättskränkningar och, i enlighet med internationella människorättsstandarder och skyldigheter, lagföra de som gjort sig skyldiga till sådana. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver att Myanmars säkerhetsstyrkor omedelbart upphör med att döda, trakassera och våldta rohingyer och förstöra deras hem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Myanmar att samarbeta med internationella biståndsorgan, EU och FN för att bevilja omedelbart och obehindrat tillträde till delstaten Rakhine, inbegripet särskilt stöd till utsatta grupper såsom barn, äldre och offer för sexuellt våld. Parlamentet yrkar på att regeringen ska genomföra åtgärder i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2106 (2013) för att förebygga och reagera på fall av sexuellt våld. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Myanmar att bevilja oberoende övervakare, i synnerhet det undersökningsuppdrag som inrättades av FN:s råd för mänskliga rättigheter i mars 2017, tillträde för att säkerställa oberoende och opartiska undersökningar av anklagelser om allvarliga människorättskränkningar från alla sidor. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att se till att det inte finns någon straffrihet för brott mot de mänskliga rättigheterna och påpekar att när det finns bevis för kränkningar av de mänskliga rättigheterna måste förövarna lagföras i rättvisa rättegångar vid oberoende civila domstolar och utan tillämpning av dödsstraff. Parlamentet manar till fortsatta åtgärder av FN:s säkerhetsråd, bland annat ett hänskjutande till Internationella brottmålsdomstolen, om Myanmar är oförmöget eller ovilligt att väcka talan eller hänskjuta fallen på egen hand. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Myanmars regering att ge nationella och internationella medier fullständigt och obehindrat tillträde till delstaten Rakhine och att garantera mediepersonalens säkerhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till regeringen i Myanmar om att omedelbart upphöra med användningen av landminor och att avlägsna alla landminor som redan har lagts ut, inklusive de som lades ut nyligen längs gränsen till Bangladesh. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att erbjuda tekniskt stöd i detta avseende. Parlamentet lovordar de insatser Bangladesh har gjort i samband med en humanitär kris i ett av dess grannländer. Parlamentet välkomnar det skydd som Bangladesh har gett rohingyer som flyr Myanmar och uppmanar landet att fortsätta att erbjuda stöd tillsammans med UNHCR. Parlamentet uppmanar Bangladesh att ytterligare underlätta de humanitära insatser som genomförs av internationella icke-statliga organisationer genom att förenkla den byråkratiska bördan, registreringsprocessen och rörelsefriheten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet tar del av samförståndsavtalet mellan Myanmar och Bangladesh om återvändande och uppmanar eftertryckligen alla parter att till fullo respektera rohingyafolkets rätt att frivilligt, säkert och värdigt återvända till sina ursprungsorter, utan någon form av diskriminering och under FN:s fullständiga överinseende. Parlamentet insisterar på att myndigheterna i Myanmar ska ge trovärdiga garantier för att återvändarna inte kommer att utsättas för förföljelse eller tvingas in i segregerade läger på etniska eller religiösa grunder, samt att garantera att människorättsorgan kan bedriva en oberoende och opartisk övervakning. Parlamentet bekräftar principen om non-refoulement och stöder UNHCR:s bedömning av den 24 november 2017 att förhållandena i delstaten Rakhine i Myanmar för närvarande inte möjliggör ett säkert och hållbart återvändande. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att gå i bräschen för de internationella insatserna genom att hålla ett mellanstatligt toppmöte tillsammans med FN. Parlamentet föreslår att man vid detta toppmöte diskuterar vilka framsteg som har gjorts i arbetet med rohingyaflyktingarnas återvändande och återställandet av deras medborgarskapsrättigheter, samt tar initiativ till en oberoende undersökning av brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka det ekonomiska och materiella stödet för att ta emot flyktingar, samtidigt som man ser till att stödet inte används för oacceptabla lösningar för flyktingar och återvändare. Parlamentet uppmanar internationella aktörer att upprätta långsiktig finansiering som på ett hållbart sätt uppfyller rohingyaflyktingarnas och värdsamhällenas behov genom lämpliga och förbättrade tjänster. Parlamentet understryker i synnerhet att det finns ett brådskande behov av ekonomiska medel på uppskattningsvis 10 miljoner dollar till särskild medicinsk och psykisk vård för offer för våldtäkt och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge sitt stöd till en fullständig utredning av omfattningen av sexuellt våld och andra brott mot rohingyafolket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över rapporter om att rohingyska kvinnor och flickor har blivit offer för människohandel i Myanmar och Bangladesh, och uppmanar med kraft myndigheterna i de båda länderna att samarbeta med UNHCR och människorättsorganisationer för att få ett slut på människohandel och ge drabbade kvinnor och flickor skydd och stöd. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Myanmars regering att ta itu med den långvariga och systematiska diskrimineringen och betonar att om man inte löser dessa grundproblem så är det omöjligt att förändra deras öde. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang det inte bara är rohingyerna som förnekas sina rättigheter som minoriteter i Myanmar, utan även andra etniska grupper i delstaterna Kachin och Shan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar slutrapporten från den rådgivande kommissionen för delstaten Rakhine, som inrättades på begäran av statsrådgivaren. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Myanmars myndigheter att snarast möjligt utse ett genomförandeorgan som till fullo kan följa upp Annan-rekommendationerna, samt uppmanar EU, FN och andra internationella aktörer att stödja denna process. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker kommissionens rekommendation om behovet av att anpassa lagen om medborgarskap i Myanmar till internationella normer och fördrag i vilka Myanmar är avtalsslutande part. Parlamentet uppmanar med kraft Myanmars regering att ändra medborgarskapslagen samt ge rohingyafolket lagligt erkända medborgarskapshandlingar så att de kan accepteras som en etnisk minoritet och deras rätt till självidentifikation kan respekteras. Regeringen uppmanas eftertryckligen att utfärda id-kort som inte innehåller information om religiös tillhörighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet kräver att segregeringen av rohingyafolket i Myanmar upphör. Parlamentet vill se att utegångsförbudet för rohingyer lyfts och att kontroller som inte är absolut nödvändiga avskaffas. Parlamentet uppmanar eftertryckligen regeringen i Myanmar att se till att rohingyer kan resa fritt i delstaten Rakhine och resten av landet, samt i synnerhet att rätten till hälsovård, mat, utbildning och sysselsättning upprätthålls. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att stödja byggandet av effektiva demokratiska institutioner och ett starkt civilt samhälle, respekten för de grundläggande rättigheterna samt främjandet av ett gott styre, rättsstatsprincipen och ett oberoende och opartiskt rättsväsende. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att snarast införa riktade sanktioner mot de personer inom militären och säkerhetstjänsten som är ansvariga för att de utbredda kränkningarna av de mänskliga rättigheterna fortsätter i Myanmar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer FN:s säkerhetsråds misslyckande att enas om beslutsamma åtgärder samt uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att öka trycket på dem som blockerar meningsfulla åtgärder, däribland Kina och Ryssland. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utvidga omfattningen på det befintliga vapenembargot mot Myanmar. Parlamentet uppmanar dessutom FN:s säkerhetsråd att införa ett globalt, heltäckande vapenembargo mot Myanmar genom vilket man avbryter all direkt och indirekt leverans, försäljning och överföring – inklusive transit och omlastning – av vapen, ammunition och annan militär utrustning och säkerhetsutrustning, liksom tillhandahållande av militär utbildning och annat militärt och säkerhetsmässigt stöd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Myanmars regering, inklusive statsrådgivare Aung San Suu Kyi, att otvetydigt fördöma all hets till rasistiskt och religiös hat och att bekämpa social diskriminering och fientligheter mot rohingyaminoriteten, samt att upprätthålla den universella rätten till religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Asean och de regionala regeringarna att fortsätta vidta åtgärder för att öka trycket på Myanmars regering och militär för att få stopp på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och skydda alla civila i delstaten Rakhine och övriga Myanmar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att Sacharovpriset tilldelas dem som försvarar de mänskliga rättigheterna, slår vakt om minoriteters rättigheter och visar aktning för internationell rätt, för att nämna några av kriterierna. Parlamentet vill se att man överväger möjligheten att kunna dra in Sacharovpriset i sådana fall där pristagarna bryter mot de ovannämnda kriterierna, efter att ha blivit tilldelade priset. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de huvudsakliga internationella och regionala aktörerna, i synnerhet Kina, att använda alla bilaterala, multilaterala och regionala plattformar som står till deras förfogande för att kräva ett slut på grymheterna och få till stånd en fredlig lösning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att upprätthålla påtryckningarna på Myanmars myndigheter och säkerhetstjänster för att få ett stopp på våldet och den ihållande diskrimineringen mot rohingyafolket, samt att samarbeta med FN, Asean och regeringarna i regionen för att få ett slut på segregeringen i Myanmar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet ber vice ordföranden/den höga representanten att informera parlamentet om de åtgärder som EU:s delegation vidtog vid utrikesministrarnas Asien–Europa-möte i Naypyidaw den 21 november 2017. Parlamentet kräver att det ingjuts nytt liv i människorättsdialogen mellan Myanmar och EU för att specifikt kunna ta upp de frågor som rör rohingyafolket. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga konsekvenser för de handelsförmåner som Myanmar åtnjuter, bland annat genom att diskutera en utredning enligt de mekanismer som finns i ”Allt utom vapen-bestämmelsen”. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja UNHCR:s globala handlingsplan för perioden 2014–2024 för att avskaffa statslöshet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till regeringen och parlamentet i Myanmar, regeringen och parlamentet i Bangladesh, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, generalsekreteraren för Asean, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda rapportör om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar, FN:s flyktingkommissarie samt FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0351.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0316.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0506.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0247.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/96

---

P8_TA(2017)0501

Genomförande av direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (2015/2129(INI))

(2018/C 369/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 82.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 82.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 7, 8, 24, 47, 48 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7, 8, 24, 47, 48 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess protokoll,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp av den 25 oktober 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp av den 25 oktober 2007,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001,

| — | med beaktande av Europarådets antagande av sin strategi för barnets rättigheter (2016–2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets antagande av sin strategi för barnets rättigheter (2016–2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196) och med beaktande av kommissionens rapport av den 6 juni 2016Slutlig utvärdering av det fleråriga EU-programmet för att skydda barn som använder internet och annan kommunikationsteknik (Säkrare Internet) COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196) och med beaktande av kommissionens rapport av den 6 juni 2016Slutlig utvärdering av det fleråriga EU-programmet för att skydda barn som använder internet och annan kommunikationsteknik (Säkrare Internet) COM(2016)0364),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 16 december 2016 med en utvärdering av i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i direktiv 2011/93/EU (COM(2016)0871) och kommissionens rapport av den 16 december 2016 med en utvärdering av genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 25 i direktiv 2011/93/EU (COM(2016)0872), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 16 december 2016 med en utvärdering av i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i direktiv 2011/93/EU (COM(2016)0871) och kommissionens rapport av den 16 december 2016 med en utvärdering av genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 25 i direktiv 2011/93/EU (COM(2016)0872),

| — | med beaktande av Europols rapport från 2016 med en hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (iOCTA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols rapport från 2016 med en hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (iOCTA),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 27 februari 2017 om ett barnvänligt rättsväsende: perspektiv och erfarenheter från barn som deltar i civilrättsliga eller straffrättsliga förfaranden som brottsoffer, vittnen eller parter i nio EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 27 februari 2017 om ett barnvänligt rättsväsende: perspektiv och erfarenheter från barn som deltar i civilrättsliga eller straffrättsliga förfaranden som brottsoffer, vittnen eller parter i nio EU-medlemsstater.

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2017Att skydda migrerande barn (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2017Att skydda migrerande barn (COM(2017)0211),

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0368/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0368/2017), och av följande skäl:

| A. | Sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjande av barn utgör allvarliga kränkningar av de grundläggande rättigheterna, framför allt av barns rätt till det skydd och den omvårdnad de behöver för sitt välbefinnande, i enlighet med vad som föreskrivs i FN:s konvention från 1989 om barnets rättigheter och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjande av barn utgör allvarliga kränkningar av de grundläggande rättigheterna, framför allt av barns rätt till det skydd och den omvårdnad de behöver för sitt välbefinnande, i enlighet med vad som föreskrivs i FN:s konvention från 1989 om barnets rättigheter och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| B. | Barnets bästa måste prioriteras i genomförandet av åtgärder för att bekämpa dessa brott, enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Barnets bästa måste prioriteras i genomförandet av åtgärder för att bekämpa dessa brott, enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter.

| C. | Direktiv 2011/93/EU är ett övergripande rättsligt instrument som innehåller bestämmelser om materiell straffrätt och straffrättsliga förfaranden, åtgärder för stöd och skydd av offer och för förebyggande, inbegripet administrativa åtgärder, och dess genomförande kräver en nära medverkan av aktörer från olika sektorer, t.ex. brottsbekämpande myndigheter, rättsväsendet, föräldra- och familjeföreningar som spelar en viktig roll för skyddet av barn, icke-statliga organisationer, internetleverantörer och andra. |
| --- | --- |

C.

Direktiv 2011/93/EU är ett övergripande rättsligt instrument som innehåller bestämmelser om materiell straffrätt och straffrättsliga förfaranden, åtgärder för stöd och skydd av offer och för förebyggande, inbegripet administrativa åtgärder, och dess genomförande kräver en nära medverkan av aktörer från olika sektorer, t.ex. brottsbekämpande myndigheter, rättsväsendet, föräldra- och familjeföreningar som spelar en viktig roll för skyddet av barn, icke-statliga organisationer, internetleverantörer och andra.

| D. | Kommissionens genomföranderapport ger ingen statistik över avlägsnande och blockering av webbplatser som innehåller eller sprider bilder på sexuella övergrepp mot barn. Framför allt saknas statistik över hur snabbt innehållet tas bort, hur ofta rapporter följs upp av brottsbekämpande myndigheter, hur mycket avlägsnandet försenas av hänsyn till pågående utredningar, eller hur ofta sådana lagrade uppgifter faktiskt används av rättsväsendet eller brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

D.

Kommissionens genomföranderapport ger ingen statistik över avlägsnande och blockering av webbplatser som innehåller eller sprider bilder på sexuella övergrepp mot barn. Framför allt saknas statistik över hur snabbt innehållet tas bort, hur ofta rapporter följs upp av brottsbekämpande myndigheter, hur mycket avlägsnandet försenas av hänsyn till pågående utredningar, eller hur ofta sådana lagrade uppgifter faktiskt används av rättsväsendet eller brottsbekämpande myndigheter.

| E. | Ett av de största problemen när det gäller att utreda sexuella övergrepp mot barn och lagföra förövarna är att de inte anmäls av offren. Pojkar är mindre benägna att anmäla övergrepp. |
| --- | --- |

E.

Ett av de största problemen när det gäller att utreda sexuella övergrepp mot barn och lagföra förövarna är att de inte anmäls av offren. Pojkar är mindre benägna att anmäla övergrepp.

| F. | Barn som har fallit offer för sexuella övergrepp eller sexuellt utnyttjande drabbas av flera varaktiga fysiska och/eller psykiska trauman som kan följa dem långt in i vuxenlivet. |
| --- | --- |

F.

Barn som har fallit offer för sexuella övergrepp eller sexuellt utnyttjande drabbas av flera varaktiga fysiska och/eller psykiska trauman som kan följa dem långt in i vuxenlivet.

| G. | Sexuella övergrepp mot och sexuellt utnyttjande av barn på internet är ett växande fenomen och nya former av brottslighet, såsom ”hämndporr” och sexutpressning, har tillkommit på internet och måste hanteras med konkreta åtgärder av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

G.

Sexuella övergrepp mot och sexuellt utnyttjande av barn på internet är ett växande fenomen och nya former av brottslighet, såsom ”hämndporr” och sexutpressning, har tillkommit på internet och måste hanteras med konkreta åtgärder av medlemsstaterna.

| H. | Brottsbekämpande myndigheter står inför utmaningar såsom peer-to-peer-nätverk och privata nätverk där material med sexuella övergrepp mot barn utbyts. Redan i tidig ålder måste flickor och pojkar göras medvetna om riskerna och vikten av att respektera andras värdighet och integritet i den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

H.

Brottsbekämpande myndigheter står inför utmaningar såsom peer-to-peer-nätverk och privata nätverk där material med sexuella övergrepp mot barn utbyts. Redan i tidig ålder måste flickor och pojkar göras medvetna om riskerna och vikten av att respektera andras värdighet och integritet i den digitala tidsåldern.

| I. | Migrerande barn – i synnerhet flickor, men även en stor andel pojkar (5) – är särskilt utsatta för sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande. Det är människohandlare, människosmugglare, narkotikahandlare, prostitutionsnätverk och andra enskilda eller nätverk som utnyttjar deras sårbarhet på vägen till Europa och när de väl är där. |
| --- | --- |

I.

Migrerande barn – i synnerhet flickor, men även en stor andel pojkar (5) – är särskilt utsatta för sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande. Det är människohandlare, människosmugglare, narkotikahandlare, prostitutionsnätverk och andra enskilda eller nätverk som utnyttjar deras sårbarhet på vägen till Europa och när de väl är där.

| J. | Sexturismindustrin drabbar många barn, särskilt flickor, men även en stor andel pojkar. |
| --- | --- |

J.

Sexturismindustrin drabbar många barn, särskilt flickor, men även en stor andel pojkar.

| K. | För att vara förenliga med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna måste de åtgärder som vidtas enligt skäl 47 i direktiv 2011/93/EU, vad gäller blockering och avlägsnande av webbplatser online, respektera de garantier som anges i artikel 25 i det direktivet. |
| --- | --- |

K.

För att vara förenliga med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna måste de åtgärder som vidtas enligt skäl 47 i direktiv 2011/93/EU, vad gäller blockering och avlägsnande av webbplatser online, respektera de garantier som anges i artikel 25 i det direktivet.

| L. | Systematiska granskningar och metaanalyser har visat att barn med funktionsnedsättning löper cirka tre gånger så stor risk att falla offer för fysiskt eller sexuellt våld jämfört med barn utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

L.

Systematiska granskningar och metaanalyser har visat att barn med funktionsnedsättning löper cirka tre gånger så stor risk att falla offer för fysiskt eller sexuellt våld jämfört med barn utan funktionsnedsättning.

| M. | Termen ”barnpornografi” bör inte användas för att definiera överträdelser av artiklarna 5 och 2 c i direktiv 2011/93/EU och kan ha negativa följder för barn som fallit offer för människohandel. |
| --- | --- |

M.

Termen ”barnpornografi” bör inte användas för att definiera överträdelser av artiklarna 5 och 2 c i direktiv 2011/93/EU och kan ha negativa följder för barn som fallit offer för människohandel.

Huvudsakliga slutsatser och rekommendationer

| 1. | Europaparlamentet fördömer otvetydigt alla former av sexuella övergrepp mot eller sexuellt utnyttjande av barn samt våld mot och övergrepp av barn på alla nivåer. Parlamentet välkomnar Europarådets antagande av sin strategi för barnets rättigheter (2016–2021). Parlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner och medlemsstater att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra alla former av fysiskt och psykiskt våld, inklusive fysiska och sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, och att skydda barnen från dem. Parlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner och medlemsstater att vidta samlade och effektiva åtgärder för att utrota sexuella övergrepp, sexuellt utnyttjande och, mer allmänt, alla sexualbrott mot barn. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att uttryckligen behandla skydd av barn som en prioritering i planeringen och genomförandet av politiska åtgärder som kan påverka dem negativt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att direktiv 2011/93/EU utgör en stabil och heltäckande rättslig ram för bekämpande av sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjande av barn. Parlamentet beklagar att det har varit så svårt för medlemsstaterna att införliva och tillämpa direktivet, särskilt vad gäller bestämmelserna om förebyggande, utredning och åtal samt skydd av och stöd till brottsoffren, och att man ännu inte har utnyttjat direktivets fulla potential. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anstränga sig mer för ett fullständigt och korrekt införlivande av direktivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att införlivandet omsätts i ett konkret genomförande så att skydd av och stöd till barn som är brottsoffer och nolltolerans för sexuella övergrepp mot barn säkerställs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte kunde lägga fram sina genomföranderapporter inom den tidsfrist som anges i artikel 28 i direktiv 2011/93/EU och att de två utvärderingsrapporter som kommissionen har lagt fram endast beskriver medlemsstaternas införlivande i nationell lagstiftning och inte gör någon fullständig bedömning av efterlevnaden av direktivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta och förse kommissionen med all relevant information om genomförandet av direktivet, inbegripet statistik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parlamentet betonar att termen ”material med sexuella övergrepp mot barn” är lämpligare än ”barnpornografi” för sådana brott mot barn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda termen ”material med sexuella övergrepp mot barn” i stället för ”barnpornografi”. Parlamentet betonar emellertid att den nya terminologin inte på något sätt får begränsa de brott som anges som ”barnpornografi” i artikel 5 i direktiv 2011/93/EU i förhållande till artikel 2 c. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sin genomföranderapport inte anger om INHOPE-systemets effektivitet bedömts när den överlämnar rapporter till motparter i tredjeländer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har samlat in uppgifter om de typer av blockeringar som har använts. Parlamentet beklagar att uppgifter om antalet webbplatser på blockeringslistorna i varje land inte har offentliggjorts. Parlamentet beklagar djupt att det inte finns någon bedömning av användningen av säkerhetsmetoder, såsom kryptering, för att säkerställa att blockeringslistorna inte läcker och får en allvarlig kontraproduktiv effekt. Parlamentet välkomnar att kommissionen, efter att ha förordat obligatorisk blockering 2011, nu uttryckligen har övergett denna ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Materiella straffrättsliga bestämmelser (artiklarna 3, 4 och 5 i direktivet)

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att de materiella straffrättsliga bestämmelserna i direktiv 2011/93/EU har införlivats av medlemsstaterna. Parlamentet är dock oroat över att vissa medlemsstater inte fullt ut har införlivat bestämmelserna om brott som har samband med sexuellt utnyttjande (artikel 4), brott som rör sexuella övergrepp vid missbruk av en erkänd förtroendeställning eller av makt eller inflytande (artikel 3.5 i) eller missbruk av barnets särskilt utsatta situation (artikel 3.5 ii), samt om juridiska personers ansvar (artikel 12). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser framför allt att medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att motverka straffriheten för de förövare som begår sexuella övergrepp mot barn liksom de fysiska eller juridiska personer som underlättar, bidrar till eller medverkar till brott i form av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att medlemsstaterna säkerställer både fysiska och juridiska personers ansvar då en person som är medlem av denna juridiska enhet brister i övervakningen eller kontrollen och således möjliggör eller underlättar brottet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över de hot och risker som internet innebär för barn, i synnerhet när det gäller rekryteringen av barn på nätet, samt gromning och andra sorters uppmaningar. Parlamentet anser att man därför måste hitta metoder för att identifiera, rapportera och utreda sådan farlig verksamhet. Parlamentet betonar behovet av ökat skydd för barn på nätet, och av att man samtidigt genomför program som höjer medvetenheten och informerar om de faror som förekommer på nätet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet erinrar kommissionen om att restriktioner på onlineinnehållet bör förankras i lagstiftningen, vara väldefinierat, proportionerligt, berättigat och ha ett tydligt mål. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet ser med oro på de ökande direktsändningarna med sexuella övergrepp mot barn och på hur skickliga och innovativa gärningsmännen är när det gäller användning av avancerad teknik. Parlamentet anser att samtliga medlemsstater därför bör sträva efter att utveckla innovativa tekniska applikationer för att upptäcka och blockera tillträdet till sådant material, samtidigt som möjligheten att betala för sådana tjänster begränsas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av att hantera nya former av brottslighet på nätet såsom hämndporr och sexuell utpressning, som berör många ungdomar, särskilt tonårsflickor. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och rättsväsendet att vidta konkreta åtgärder för att bekämpa denna nya form av brottslighet, och uppmanar internetbranschen, telefonjourer, icke-statliga organisationer och alla berörda organ, att ta sitt gemensamma ansvar samtidigt som man strävar efter att erbjuda lösningar för att komma till rätta med dessa brott, inbegripet ett bättre utnyttjande av tillgänglig teknik och utveckling av ny teknik som underlättar identifieringen av personer som begår brott på internet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar varje individs rätt att bestämma över hur hans eller hennes personuppgifter ska användas, särskilt den exklusiva rätten att kontrollera användningen och utlämnandet av personuppgifter och rätten att bli glömd, dvs. möjligheten att snabbt få innehåll som kan skada individens värdighet raderat. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att medlemsstater som ännu inte har kriminaliserat nätstalkning eller förledande av barn på nätet och inte heller nätgromning, måste göra detta. Parlamentet påminner om att nätstalkning betyder att vuxna kommunicerar via internet med en minderårig eller en person som de vuxna tror är minderårig i syfte att i ett senare skede begå en kriminell eller brottslig handling mot vederbörande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att ingen statistik har tillhandahållits om användningen av straffrättsliga förfaranden för att beslagta utrustning i relevanta fall. |
| --- | --- |

15.

Utredning och lagföring

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att flera av medlemsstaterna inte har genomfört kravet på att lagföra brott inom en tillräckligt lång tidsperiod efter det att brottsoffret har uppnått myndighetsålder. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att den lagstadgade gränsen inom vilken dessa brott kan anmälas och åtal kan väckas är tillräckligt lång, och att de åtminstone börjar den dag då brottsoffret blir myndigt, i syfte att säkerställa möjligheten att lagföra brottet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att tillämpa artikel 17 för att säkerställa att medlemsstaterna har jurisdiktion i fråga om brott som begås med hjälp av informations- och kommunikationsteknik (IKT) till vilken åtkomsten skett från deras territorium, oavsett om tekniken är baserad inom deras territorium. Parlamentet understryker nödvändigheten av att utarbeta en konkret ram för en gemensam europeisk strategi om jurisdiktion i cyberrymden, vilket påpekades vid justitie- och inrikesministrarnas informella möte den 26 januari 2016. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt att inte alla brott som anges i direktiv 2011/93/EU ingår i medlemsstaternas nationella lagstiftning när det gäller extraterritoriell behörighet. Parlamentet beklagar likaså att vissa medlemsstater garanterar att brott i form av sexuella övergrepp som begås utomlands lagförs utan att offret har lämnat in ett klagomål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att åtgärda dessa brister på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att anslå tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser till de brottsbekämpande och rättsliga myndigheterna så att de kan bekämpa sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjande av barn, inklusive särskild utbildning för poliser och utredare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka de resurser som avsätts för identifiering av offer, och uppmanar med eftertryck de nio medlemsstater som ännu inte införlivat artikel 15.4 i direktiv 2011/93/EU som rör identifiering av offer att utan dröjsmål göra detta, och att verkställa den genom att tillsätta särskilda utredningsenheter utrustade med lämpliga verktyg och resurser. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att exakta statistiska uppgifter om hur många brott som begås på området för sexuella övergrepp mot barn och i synnerhet sexuellt utnyttjande av barn fortfarande saknas på grund av den höga andelen oanmälda brott, nya brottsformer och skillnaderna mellan de definitioner och metoder som används i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att några av de brottsbekämpande och rättsliga myndigheternas största problem vid utredning och åtal av sexuella övergrepp mot barn på nätet, oftast handlar om att utredningarna är gränsöverskridande och beroendet av elektroniska bevis. Parlamentet noterar i synnerhet behovet av att förbättra digitala utredningstekniker för att hålla jämna steg med den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka samarbetet mellan deras brottsbekämpande myndigheter, bl.a. genom ökad användning av gemensamma utredningsgrupper. Myndigheterna måste inse att ett alltför stort beroende av telefonjourer och branschen kan vara kontraproduktivt, eftersom det innebär att bekämpandet av material med sexuella övergrepp mot barn läggs över på externa aktörer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa bestämmelserna i direktiv 2011/93/EU på ett framtidssäkert sätt. Parlamentet uppmanar branschen och leverantörer av internettjänster att använda modern teknik och att investera i innovativa lösningar för att öka möjligheterna att identifiera och lagföra förövare, för att upplösa kriminella nätverk på internet samt för att skydda offren. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet ser med oro på internetleverantörers användning av en teknik som kallas Carrier-Grade Network Address Translation (CGN) och som gör det möjligt för flera användare att samtidigt dela en och samma IP-adress, vilket därmed hotar säkerheten på nätet och möjligheten att fastställa ansvar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att få internetleverantörer och nätoperatörer att vidta de åtgärder som krävs för att begränsa antalet användare per IP-adress, att stegvis avskaffa användningen av CGN-teknik och göra de investeringar som krävs för att omgående införa nästa generations IP-adresser, dvs. version 6 (IPv6). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sitt polisära och rättsliga samarbete samt att utnyttja EU:s befintliga instrument för samarbete som tillhandahålls av Europol – i synnerhet inom ramen för analysprojektet (AP) Twins och Europeiska it-brottscentrumet – och Eurojust för att garantera framgångsrika utredningar och lagföring av gärningsmän och eventuella medbrottslingar. Parlamentet betonar att Europol och Eurojust bör ges lämpliga resurser för att de ska kunna fullgöra sin uppgift i detta avseende och uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sitt polisära och rättsliga samarbete för att bekämpa människohandel och människosmuggling med migrerande barn som är särskilt sårbara för övergrepp, människohandel och sexuellt utnyttjande, i synnerhet flickor, men även pojkar. Parlamentet efterlyser förstärkt samarbete och snabbt informationsutbyte mellan myndigheter för att spåra försvunna barn samt driftskompatibilitet mellan databaser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa en helhetssyn som omfattar alla berörda aktörer och att öka samarbetet med brottsbekämpande myndigheter, sociala tjänster och det civila samhället. Parlamentet bekräftar det civila samhällets viktiga roll för att identifiera utsatta barn, med tanke på det bristande förtroende för brottsbekämpande myndigheter som migrantbarn har visat. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar för att bekämpa barnsexturism och lagföra gärningsmän och deras medbrottslingar, med beaktande av alla berörda aktörers ansvar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntras till att utveckla ett specialiserat internationellt nätverk för att bekämpa sexturism, åtföljt av statliga åtgärder såsom införande av finansieringsprogram för att stödja familjer och barn som bor i riskområden. |
| --- | --- |

28.

Förebyggande (artiklarna 22, 23 och 24 i direktivet)

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa effektiva förebyggande åtgärder och interventionsprogram, inbegripet regelbundna utbildningsprogram, för alla tjänstemän, utbildare, föräldraföreningar och intressenter som kommer i kontakt med barn för att bättre bedöma risken för att de ska begå brott. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att genomföra lämpliga åtgärder, såsom kampanjer för att höja medvetenheten hos allmänheten, förebyggande kampanjer, utbildning och särskilda utbildningsprogram för myndigheter, föräldrar, lärare, barn och minderåriga – även i samarbete med föräldraföreningar som arbetar aktivt med skydd av barn och minderåriga samt relevanta organisationer i det civila samhället – för att främja mediekompetens, onlinesäkerhet och betydelsen av familjevärderingar (t.ex. ömsesidigt ansvar, respekt och omsorg), mänsklig värdighet, självkänsla, icke-våld och, mer generellt, barnens rätt att skyddas mot alla former av sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att inrätta ett flerstegssystem för skydd av barn baserat på barnets bästa och med fullständig respekt för barnets grundläggande rättigheter, för att sända ett tydligt budskap om att allt slags fysiskt, sexuellt och emotionellt våld mot barn är oacceptabelt och straffbart. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta bästa praxis om läromaterial och utbildningsprogram för alla berörda aktörer, såsom lärare, föräldrar, utbildare och brottsbekämpande myndigheter, för att öka medvetenheten om gromning och andra hot mot barns säkerhet på nätet. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa ambitiösa utbildningsprogram som riktar sig till både föräldrar och ungdomar i syfte att ge dem egenmakt genom att göra dem medvetna om farorna med internet och uppmuntra dem till att rapportera händelser som de har bevittnat eller utsatts för, framför allt via telefonjourer för barn. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att ge föräldrar vägledning så att de kan bedöma de risker som deras barn kan ställas inför och upptäcka tidiga tecken på eventuella sexuella övergrepp på nätet. Parlamentet uppmanar tjänsteleverantörerna att intensifiera sina insatser för att öka medvetenheten om riskerna med att använda internet, i synnerhet för barn, genom att ta fram interaktiva verktyg och informationsmaterial. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i sin lagstiftning införa obligatoriska kontroller i brottsregistret av personer som söker arbete eller volontärarbete som innebär tillgång till barn, och att systematiskt utbyta information om enskilda personer som utgör en risk för barn. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta information om personer som förgripit sig sexuellt på barn för att förhindra att de obemärkt rör sig från en medlemsstat till en annan för att arbeta eller volontärarbeta med barn eller vid inrättningar för barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra utbytet av information om fällande domar och diskvalifikation, och att säkerställa en systematisk och konsekvent insamling av uppgifter i nationella register över förövare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina förpliktelser enligt artikel 22 i direktiv 2011/93/EU och att tillhandahålla effektiva akademiskt granskade interventionsprogram och interventionsåtgärder för personer som fruktar att de kan komma att begå sexuella övergrepp mot barn och andra brott som avses i artiklarna 3–7 i direktivet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har utvecklat särskilda operativa system och kriminalteknisk kapacitet för att utreda sexuella övergrepp mot barn. Parlamentet konstaterar dock att de flesta medlemsstaterna inte har specialiserade utredningstjänster eller ekonomiska medel för att köpa in kriminaltekniskt material, såsom särskild programvara för att utredningar online ska kunna utföras. Parlamentet rekommenderar därför att EU stödjer dessa tjänster genom att tillhandahålla tillräckliga medel där de behövs. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att i de flesta fallen rapporteras inte sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjande av barn till de brottsbekämpande myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra och stärka barns anmälningar av dessa brott samt planera att införa systematiska mekanismer för direktrapportering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa eller förstärka telefonjourer som ger hjälp och stöd till barn som har utsatts för sexuella övergrepp eller sexuellt utnyttjande, och som bidrar till arbetet med barnens grundläggande rätt att bli hörda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa telefonjourer finns tillgängliga dygnet runt via olika kommunikationsmedel, att de är konfidentiella, gratis för barnen, men även att telefonjourerna har en tydlig ställning i systemen för skydd av barn, samt att sådana telefonjourer garanteras strukturell och långsiktig finansiering. |
| --- | --- |

37.

Stöd till och skydd av brottsoffer (artiklarna 18, 19 och 20 i direktivet)

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktiv 2012/29/EU om brottsoffers rättigheter, att vidta särskilda åtgärder för att skydda barn som är brottsoffer och att utbyta bästa praxis för att se till att barn får lämplig hjälp och stöd under hela det straffrättsliga förfarandet och därefter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar den bästa praxis som tillämpas i vissa medlemsstater för att skydda barn, såsom bland annat Barnhuset i Sverige. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fokusera på att säkerställa att rättshjälp, psykologiskt stöd och hjälp finns, och att förhindra sekundär viktimisering av barn. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer på både regional och nationell nivå för att främja stöd till barn som är brottsoffer och att främja en kulturell förändring i den allmänna opinionen så att attityder där man skuldbelägger offren undviks, vilket kan orsaka ytterligare trauman hos barn som utsatts för övergrepp. |
| --- | --- |

39.

Avlägsnande och blockering (artikel 25)

| 40. | Europaparlamentet välkomnar att medlemsstaterna har infört lagstiftning och administrativa åtgärder för att avlägsna webbsidor som innehåller material med sexuella övergrepp mot barn och vars servrar ligger på deras territorium. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra artikel 25 i direktiv 2011/93/EU samt prioritera ett snabbt avlägsnande vid källan av material med sexuella övergrepp mot barn och med relevanta garantier. Parlamentet beklagar att endast hälften av medlemsstaterna har infört bestämmelser i sin lagstiftning som gör det möjligt att blockera tillträdet till sådana webbsidor för användare inom deras territorium. Parlamentet påminner om att i kampen mot spridning av material med sexuella övergrepp mot barn är åtgärder för att avlägsna materialet mer effektiva än blockering, eftersom blockering inte raderar innehållet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet beklagar och uttrycker oro över att, även om kommissionen har nämnt att medlemsstaterna 16 år efter ikraftträdandet av direktiv 2000/31/EG (e-handelsdirektivet) inte har fungerande förfaranden för ”anmälan och avlägsnande”, inte har angett vilka åtgärder som kommer att vidtas för att kräva att dessa medlemsstater efterlever EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att samla in de uppgifter som krävs för att fastställa vilka förfaranden som tillämpas i de medlemsstater som inte har fungerande förfaranden för anmälan och avlägsnande eller straffrättsliga förfaranden, och att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna om de inte uppfyller skyldigheterna i direktiv 2000/31/EG. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Parlamentet beklagar att kommissionen varken har bedömt blockeringslistornas säkerhet, de tekniker som används för blockering i de länder som har infört åtgärderna, genomförandet av säkerhetsåtgärder, såsom kryptering, för lagring och kommunikation av blockeringslistor eller gjort meningsfulla analyser av åtgärdens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar att obligatorisk blockering inte är ett krav enligt direktiv 2011/93/EU. Parlamentet inser att blockering inte är någon unik teknik och att den inte heller är tillförlitlig. Parlamentet rekommenderar att material med övergrepp mot barn, utnyttjande av barn och sexuella övergrepp mot barn avlägsnas vid källan genom effektiva rättsliga och brottsbekämpande åtgärder. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i samarbete med internetbranschen, påskynda de förfaranden för anmälan och avlägsnande som fortfarande tar för lång tid, och att upprätta partnerskap med internetbranschen, Europol och Eurojust för att förhindra att nätverk och system hackas och missbrukas för att distribuera material med sexuella övergrepp mot barn. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i de fall då innehåll finns att tillgå från tredje länder, öka sitt samarbete med berörda tredjeländer och med Interpol för att säkerställa ett snabbt avlägsnande av innehållet i fråga. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar att svarta listor över webbplatser med material med sexuella övergrepp mot barn regelbundet uppdateras av de behöriga myndigheterna och meddelas internetleverantörer för att undvika till exempel överblockering och säkerställa proportionalitet. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna utbyter sådana svarta listor över webbplatser med Europol och Europeiska it-brottscentrumet samt med Interpol. Parlamentet anser att den nyutvecklade tekniken hashing, med bland annat automatisk bilddetektering och bildigenkänning, skulle kunna tillämpas i detta sammanhang. Parlamentet betonar att all teknik som används bör kontrolleras noggrant för att undanröja eller åtminstone minimera risken för hackning, missbruk eller kontraproduktiva effekter. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmuntrar INHOPE-nätverket att arbeta tillsammans med sina medlemmar för att skapa en anonym rapporteringsmekanism om dolda nätverk, t.ex. de darknet som hittats på TOR-nätverket, vilken ger samma höga grad av anonymitet som pressorganisationer tillhandahåller visselblåsare, för att ge användare av sådana nätverk möjlighet att träda fram med information eller rapporter om material med sexuella övergrepp mot barn. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra det obligatoriskt för internetleverantörer att aktivt rapportera om material med sexuella övergrepp mot barn som upptäcks i deras infrastruktur till de brottsbekämpande myndigheterna, och till nationella telefonjourer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sin finansiering via Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) för att ge telefonjourer tillräckliga resurser så att de kan fullgöra sitt uppdrag och hantera olagligt innehåll på nätet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet erkänner den aktiva och stödjande roll som organisationer i det civila samhället spelar i kampen mot material med sexuella övergrepp mot barn på internet, såsom INHOPE-nätverket av telefonjourer, inklusive Internet Watch Foundation i Förenade kungariket. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med INHOPE identifiera och genomföra bästa praxis, särskilt i fråga om statistisk rapportering och effektiv samverkan med brottsbekämpande myndigheter. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att inrätta sådana telefonjourer och anser att de bör ges rätt att aktivt söka material med sexuella övergrepp mot barn på nätet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att utan dröjsmål inrätta säkra och barnanpassade rapporterings- och rådgivningsmekanismer, såsom telefonjourer eller datajourer med e-postadresser eller applikationer för datorplattor eller smarttelefoner som internetanvändare kan rapportera till – även anonymt – om material med sexuella övergrepp mot barn som de hittar på nätet, och som snabbt kan bedöma det rapporterade innehållet för att omedelbart tillämpa förfaranden för anmälan och avlägsnande och ta bort innehåll som finns på servrar utanför deras territorium. Parlamentet efterfrågar ett tydligt erkännande och stärkande av telefonjourerna och uppmuntrar medlemsstaterna att förse dem med tillräckliga resurser, inklusive lämplig budget och utbildad personal med sakkunskap. Parlamentet anser att dessa telefonjourer bör få söka aktivt efter material med sexuella övergrepp mot barn på nätet och ta emot anmälningar från allmänheten. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja och stödja EU:s informationsprogram för att allmänheten ska kunna uppmärksamma myndigheterna på onlinematerial som är olagligt eller skadligt för barn. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta hålla parlamentet regelbundet underrättad om läget när det gäller medlemsstaternas efterlevnad av direktivet, med uppdelade och jämförbara uppgifter om medlemsstaternas resultat i arbetet med att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp mot och sexuellt utnyttjande av barn på nätet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en mer omfattande rapport om genomförandet av direktivet, som innehåller ytterligare information och statistik om avlägsnande och blockering av webbplatser med material med sexuella övergrepp mot barn, statistik om hur snabbt olagligt innehåll avlägsnas efter en period på 72 timmar och om de brottsbekämpande myndigheternas uppföljning av de anmälda överträdelserna, förseningar i avlägsnande av hänsyn till pågående utredningar, information om rättsliga och brottsbekämpande myndigheters användning av lagrade uppgifter och om de åtgärder som vidtagits av telefonjourer efter det att de brottsbekämpande myndigheterna har uppmanats kontakta värdtjänsteleverantören. Parlamentet ger behörigt utskott i uppdrag att hålla en utfrågning om läget när det gäller genomförandet och eventuellt överväga att anta ytterligare ett betänkande om uppföljningen av genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(2)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(3)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 57.

(4)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 109.

(5)  Studier visar att särskilt pojkar kan dra sig för att avslöja sexuella övergrepp, bland annat på grund av orsaker kopplade till samhällets syn på män. Se t.ex. den studie som gjorts av enheten för efterhandsbedömningar vid Europaparlamentets utredningstjänst, PE 598.614, s. 16, samt Schaefer, G.A., I.A, Ahlers, C.J., och Bahls C, Child sexual abuse and psychological impairment in victims: results of an online study initiated by victims, Journal of Child Sex Abuse, vol. 21, nr 3, 2012, s. 343–360.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/105

---

P8_TA(2017)0502

Arbetet i utskottet för framställningar 2016

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2016 (2017/2222(INI))

(2018/C 369/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2016,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att inge framställningar till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att inge framställningar till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 216.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 216.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0387/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0387/2017), och av följande skäl:

| A. | Under 2016 mottogs 1 569 framställningar – jämfört med 1 431 under 2015 – varav 1 110 framställningar (70,8 %) förklarades tillåtliga. |
| --- | --- |

A.

Under 2016 mottogs 1 569 framställningar – jämfört med 1 431 under 2015 – varav 1 110 framställningar (70,8 %) förklarades tillåtliga.

| B. | 6 132 användare av parlamentets webbportal för framställningar gav sitt stöd åt en eller flera framställningar under 2016, jämfört med 902 under 2015, och stödet per framställning och användare låg på 18 810 under 2016, jämfört med 1 329 under 2015. |
| --- | --- |

B.

6 132 användare av parlamentets webbportal för framställningar gav sitt stöd åt en eller flera framställningar under 2016, jämfört med 902 under 2015, och stödet per framställning och användare låg på 18 810 under 2016, jämfört med 1 329 under 2015.

| C. | Antalet mottagna framställningar är lågt i förhållande till EU:s totala folkmängd. Dock visar antalet att en del av EU:s medborgare känner till och använder sig av rätten att inge framställningar och att de förväntar sig att EU-institutionerna genom framställningsförfarandet uppmärksammas på frågor som är angelägna för dem och som faller inom EU:s behörighetsområde. Mer behöver dock göras för att öka medvetenheten om och främja rätten att inge framställningar till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

C.

Antalet mottagna framställningar är lågt i förhållande till EU:s totala folkmängd. Dock visar antalet att en del av EU:s medborgare känner till och använder sig av rätten att inge framställningar och att de förväntar sig att EU-institutionerna genom framställningsförfarandet uppmärksammas på frågor som är angelägna för dem och som faller inom EU:s behörighetsområde. Mer behöver dock göras för att öka medvetenheten om och främja rätten att inge framställningar till Europaparlamentet.

| D. | Rätten att inge en framställning till Europaparlamentet ger EU:s medborgare och invånare möjlighet att lämna in en officiell begäran direkt till sina företrädare, och därför bör denna rättighet skyddas väl och värdesättas. Denna rättighet är oerhört viktig för att säkerställa att EU:s medborgare och invånare deltar aktivt inom Europeiska unionens verksamhetsområde. |
| --- | --- |

D.

Rätten att inge en framställning till Europaparlamentet ger EU:s medborgare och invånare möjlighet att lämna in en officiell begäran direkt till sina företrädare, och därför bör denna rättighet skyddas väl och värdesättas. Denna rättighet är oerhört viktig för att säkerställa att EU:s medborgare och invånare deltar aktivt inom Europeiska unionens verksamhetsområde.

| E. | Europaparlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har alltjämt det mest öppna och transparenta systemet i Europa, vilket framför allt gör det möjligt för framställarna att delta fullt ut i institutionens verksamhet. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har alltjämt det mest öppna och transparenta systemet i Europa, vilket framför allt gör det möjligt för framställarna att delta fullt ut i institutionens verksamhet.

| F. | Utskottet har en central roll när det gäller att ge makt åt EU-medborgarna. Denna roll bidrar till att stärka parlamentets anseende och auktoritet i valmanskårens ögon genom att göra det möjligt för institutionen att pröva och bättre kontrollera hur EU-lagstiftningen genomförs av medlemsstaterna och de andra EU-institutionerna. |
| --- | --- |

F.

Utskottet har en central roll när det gäller att ge makt åt EU-medborgarna. Denna roll bidrar till att stärka parlamentets anseende och auktoritet i valmanskårens ögon genom att göra det möjligt för institutionen att pröva och bättre kontrollera hur EU-lagstiftningen genomförs av medlemsstaterna och de andra EU-institutionerna.

| G. | Ett aktivt deltagande kan endast utgå från att det inom alla EU-institutioner finns ett demokratiskt och transparent förfarande som gör det möjligt för parlamentet och utskottet för framställningar att utföra sitt arbete på ett medborgarvänligt och ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

G.

Ett aktivt deltagande kan endast utgå från att det inom alla EU-institutioner finns ett demokratiskt och transparent förfarande som gör det möjligt för parlamentet och utskottet för framställningar att utföra sitt arbete på ett medborgarvänligt och ändamålsenligt sätt.

| H. | De som inger och stöder framställningar är engagerade medborgare som i sin tur förväntar sig att EU-institutionerna ska tillföra ett mervärde när det gäller att lösa deras problem. Om EU-institutionerna misslyckas med att på lämpligt sätt ta itu med framställningarna kan det uppstå frustration och därmed missnöje gentemot unionen. |
| --- | --- |

H.

De som inger och stöder framställningar är engagerade medborgare som i sin tur förväntar sig att EU-institutionerna ska tillföra ett mervärde när det gäller att lösa deras problem. Om EU-institutionerna misslyckas med att på lämpligt sätt ta itu med framställningarna kan det uppstå frustration och därmed missnöje gentemot unionen.

| I. | Medborgarna vänder sig ofta till utskottet för framställningar som en sista instans när andra organ och institutioner på regional och nationell nivå inte kan lösa deras problem. |
| --- | --- |

I.

Medborgarna vänder sig ofta till utskottet för framställningar som en sista instans när andra organ och institutioner på regional och nationell nivå inte kan lösa deras problem.

| J. | Framställningarna gör det möjligt för parlamentet att lyssna på de problem som EU-medborgarna ställs inför och att bidra till att lösa dem. Genom framställningarna bör man också utvärdera hur EU-lagstiftningen påverkar människors vardagsliv. |
| --- | --- |

J.

Framställningarna gör det möjligt för parlamentet att lyssna på de problem som EU-medborgarna ställs inför och att bidra till att lösa dem. Genom framställningarna bör man också utvärdera hur EU-lagstiftningen påverkar människors vardagsliv.

| K. | Att öka medborgarnas direkta deltagande i beslutsfattandet på EU-nivå och förbättra kvaliteten på detta beslutsfattande är möjligt endast om det finns ett demokratiskt styre som kan garantera insyn, effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna och beaktande av medborgarnas åsikter i EU:s politiska agenda. |
| --- | --- |

K.

Att öka medborgarnas direkta deltagande i beslutsfattandet på EU-nivå och förbättra kvaliteten på detta beslutsfattande är möjligt endast om det finns ett demokratiskt styre som kan garantera insyn, effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna och beaktande av medborgarnas åsikter i EU:s politiska agenda.

| L. | Framställningarna är en användbar informationskälla för att bland annat upptäcka överträdelser av EU-lagstiftningen och luckor och inkonsekvenser i EU-lagstiftningen med avseende på målet att säkerställa ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna för alla medborgare. |
| --- | --- |

L.

Framställningarna är en användbar informationskälla för att bland annat upptäcka överträdelser av EU-lagstiftningen och luckor och inkonsekvenser i EU-lagstiftningen med avseende på målet att säkerställa ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna för alla medborgare.

| M. | Framställningarna tillhandahåller en mängd viktig information på olika områden till nytta för andra parlamentsutskott, även i samband med deras lagstiftningsverksamhet. Hela parlamentet är ansvarigt för att tillförsäkra den grundläggande rätten att inge framställningar genom att se till att framställningarna behandlas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

M.

Framställningarna tillhandahåller en mängd viktig information på olika områden till nytta för andra parlamentsutskott, även i samband med deras lagstiftningsverksamhet. Hela parlamentet är ansvarigt för att tillförsäkra den grundläggande rätten att inge framställningar genom att se till att framställningarna behandlas på lämpligt sätt.

| N. | Alla framställningar bör bedömas och behandlas noga, och alla framställare har rätt att få ett första svar från utskottet för framställningar som till fullo beaktar de frågor som tas upp, med fullständig respekt för rätten till god förvaltning, som fastställs i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Ofta behövs en skriftväxling med frågor och svar efter den inledande behandlingen av framställningarna eller samverkan med kommissionen och nationella myndigheter som en ytterligare uppföljning för att hitta lösningar. |
| --- | --- |

N.

Alla framställningar bör bedömas och behandlas noga, och alla framställare har rätt att få ett första svar från utskottet för framställningar som till fullo beaktar de frågor som tas upp, med fullständig respekt för rätten till god förvaltning, som fastställs i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Ofta behövs en skriftväxling med frågor och svar efter den inledande behandlingen av framställningarna eller samverkan med kommissionen och nationella myndigheter som en ytterligare uppföljning för att hitta lösningar.

| O. | Enligt kriterierna för framställningars tillåtlighet, vilka anges i artikel 227 i EUF-fördraget och artikel 215 i parlamentets arbetsordning, ska framställningar uppfylla de formella villkoren för tillåtlighet, nämligen att framställaren, som ska vara en unionsmedborgare eller person bosatt i EU, berörs av en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. Det är underförstått att dessa verksamhetsområden går utöver EU:s samlade exklusiva befogenheter. 459 framställningar förklarades otillåtliga, eftersom de inte uppfyllde de formella kraven. |
| --- | --- |

O.

Enligt kriterierna för framställningars tillåtlighet, vilka anges i artikel 227 i EUF-fördraget och artikel 215 i parlamentets arbetsordning, ska framställningar uppfylla de formella villkoren för tillåtlighet, nämligen att framställaren, som ska vara en unionsmedborgare eller person bosatt i EU, berörs av en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. Det är underförstått att dessa verksamhetsområden går utöver EU:s samlade exklusiva befogenheter. 459 framställningar förklarades otillåtliga, eftersom de inte uppfyllde de formella kraven.

| P. | För att säkerställa ett effektivt arbete i utskottet för framställningar bör ogrundade eller otillåtliga framställningar avslutas, varvid en motivering bör skickas till framställaren. Förfarandet för behandling av framställningar bör alltid ha framställarnas bästa för ögonen. |
| --- | --- |

P.

För att säkerställa ett effektivt arbete i utskottet för framställningar bör ogrundade eller otillåtliga framställningar avslutas, varvid en motivering bör skickas till framställaren. Förfarandet för behandling av framställningar bör alltid ha framställarnas bästa för ögonen.

| Q. | Framställningsprocessens särskilda interaktiva natur liksom medborgarnas centrala roll i denna process gör varje fall unikt och utesluter en förutbestämd tidsram. Förfaranden av detta slag kräver särskild flexibilitet och PR-kompetens från administrationens sida. |
| --- | --- |

Q.

Framställningsprocessens särskilda interaktiva natur liksom medborgarnas centrala roll i denna process gör varje fall unikt och utesluter en förutbestämd tidsram. Förfaranden av detta slag kräver särskild flexibilitet och PR-kompetens från administrationens sida.

| R. | Ett stort antal framställningar diskuteras offentligt vid framställningsutskottets sammanträden. Framställarna har rätt att presentera sina framställningar, och deltar ofta fullt ut i diskussionen, och bidrar därmed aktivt till utskottets arbete. Under 2016 var 201 framställare närvarande vid utskottets överläggningar, varav 61 framställare deltog aktivt genom att yttra sig. |
| --- | --- |

R.

Ett stort antal framställningar diskuteras offentligt vid framställningsutskottets sammanträden. Framställarna har rätt att presentera sina framställningar, och deltar ofta fullt ut i diskussionen, och bidrar därmed aktivt till utskottets arbete. Under 2016 var 201 framställare närvarande vid utskottets överläggningar, varav 61 framställare deltog aktivt genom att yttra sig.

| S. | De uppgifter som tillhandahålls av medborgare i framställningar och under utskottssammanträden – och som kompletteras av expertis från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ – är avgörande för utskottets arbete. |
| --- | --- |

S.

De uppgifter som tillhandahålls av medborgare i framställningar och under utskottssammanträden – och som kompletteras av expertis från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ – är avgörande för utskottets arbete.

| T. | De vanligaste ämnen som togs upp i framställningar under 2016 hänförde sig till den inre marknaden (särskilt tillhandahållandet av tjänster och fri rörlighet för personer), grundläggande rättigheter (särskilt barns rättigheter och rättigheter för personer med funktionsnedsättning), sociala frågor (arbetsvillkor), miljöfrågor (avfallshantering, föroreningar och miljöskydd) och den specifika frågan om brexit (förlust av förvärvade rättigheter och folkomröstningens mandat). |
| --- | --- |

T.

De vanligaste ämnen som togs upp i framställningar under 2016 hänförde sig till den inre marknaden (särskilt tillhandahållandet av tjänster och fri rörlighet för personer), grundläggande rättigheter (särskilt barns rättigheter och rättigheter för personer med funktionsnedsättning), sociala frågor (arbetsvillkor), miljöfrågor (avfallshantering, föroreningar och miljöskydd) och den specifika frågan om brexit (förlust av förvärvade rättigheter och folkomröstningens mandat).

| U. | Framställningsportalen på parlamentets webbplats, som lanserades i slutet av 2014, är i drift. 1 067 framställningar (68 % av de som mottagits) lämnades in via webbportalen under 2016, jämfört med 992 under 2015. Det har gjorts tekniska förbättringar, bland annat förbättringar av sökfunktionen, vilket gynnar både användarna och portalens administratörer. Sammanfattningar av framställningarna laddas upp kort efter det att de antagits. Inställningar som rör konfidentialitet och hanteringen av personuppgifter har setts över och en uppsättning vanliga frågor har införts. Sammanfattningar av framställningar från 2015 och 2016 har laddats upp med hjälp av ett nytt migreringsverktyg. En process för optimering av sökmotorer har utförts. Dessutom har ett stort antal förfrågningar om tekniskt stöd från användare hanterats med framgång. Det är aktuellt att införa fler etapper i projektet. Härigenom skulle det bli möjligt med inslag såsom automatisk elektronisk underrättelse om att en framställning förts upp på utskottets föredragningslistor tillsammans med en webbstreaminglänk liksom även efterföljande uppladdning av hithörande protokoll och videoklipp från de berörda debatterna, till förmån för både framställare och dem som stöder de berörda framställningarna. |
| --- | --- |

U.

Framställningsportalen på parlamentets webbplats, som lanserades i slutet av 2014, är i drift. 1 067 framställningar (68 % av de som mottagits) lämnades in via webbportalen under 2016, jämfört med 992 under 2015. Det har gjorts tekniska förbättringar, bland annat förbättringar av sökfunktionen, vilket gynnar både användarna och portalens administratörer. Sammanfattningar av framställningarna laddas upp kort efter det att de antagits. Inställningar som rör konfidentialitet och hanteringen av personuppgifter har setts över och en uppsättning vanliga frågor har införts. Sammanfattningar av framställningar från 2015 och 2016 har laddats upp med hjälp av ett nytt migreringsverktyg. En process för optimering av sökmotorer har utförts. Dessutom har ett stort antal förfrågningar om tekniskt stöd från användare hanterats med framgång. Det är aktuellt att införa fler etapper i projektet. Härigenom skulle det bli möjligt med inslag såsom automatisk elektronisk underrättelse om att en framställning förts upp på utskottets föredragningslistor tillsammans med en webbstreaminglänk liksom även efterföljande uppladdning av hithörande protokoll och videoklipp från de berörda debatterna, till förmån för både framställare och dem som stöder de berörda framställningarna.

| V. | Det europeiska medborgarinitiativet är ett viktigt verktyg för att stärka medborgarnas delaktighet i EU:s politiska beslutsfattande som bör utnyttjas fullt ut för att öka medborgarnas förtroende för EU:s institutioner och bidra till skapandet av en verklig europeisk union för alla. Kommissionens lagstiftningsförslag av den 13 september 2017 om att se över den aktuella förordningen (EU) nr 211/2011 om det europeiska medborgarinitiativet (COM(2017)0482) utgör starten för en mycket nödvändig översynsprocess för att göra detta verktyg mer tillgängligt och användbart för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

V.

Det europeiska medborgarinitiativet är ett viktigt verktyg för att stärka medborgarnas delaktighet i EU:s politiska beslutsfattande som bör utnyttjas fullt ut för att öka medborgarnas förtroende för EU:s institutioner och bidra till skapandet av en verklig europeisk union för alla. Kommissionens lagstiftningsförslag av den 13 september 2017 om att se över den aktuella förordningen (EU) nr 211/2011 om det europeiska medborgarinitiativet (COM(2017)0482) utgör starten för en mycket nödvändig översynsprocess för att göra detta verktyg mer tillgängligt och användbart för EU:s medborgare.

| W. | Fyra undersökningsresor enligt artikel 216a i parlamentets arbetsordning var planerade. Undersökningsresor är centrala redskap för utskottet för framställningar, både eftersom de ger ett unikt tillfälle att samla in information från olika berörda parter i komplexa frågor och eftersom de samtidigt bidrar till att konkret synliggöra parlamentets arbete bland medborgare i hela Europa. Två undersökningsresor ägde rum – en till Spanien, efter att man mottagit flera framställningar från unionsmedborgare med avseende på eventuella överträdelser av ramdirektivet om vatten, och en till Slovakien om användningen av de europeiska strukturfonderna på långtidsboenden för personer med funktionsnedsättning i Slovakien. Två andra planerade undersökningsresor – en till Irland och en till Italien – ställdes in. |
| --- | --- |

W.

Fyra undersökningsresor enligt artikel 216a i parlamentets arbetsordning var planerade. Undersökningsresor är centrala redskap för utskottet för framställningar, både eftersom de ger ett unikt tillfälle att samla in information från olika berörda parter i komplexa frågor och eftersom de samtidigt bidrar till att konkret synliggöra parlamentets arbete bland medborgare i hela Europa. Två undersökningsresor ägde rum – en till Spanien, efter att man mottagit flera framställningar från unionsmedborgare med avseende på eventuella överträdelser av ramdirektivet om vatten, och en till Slovakien om användningen av de europeiska strukturfonderna på långtidsboenden för personer med funktionsnedsättning i Slovakien. Två andra planerade undersökningsresor – en till Irland och en till Italien – ställdes in.

| X. | Utskottet för framställningar har ansvar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannens kansli, som ansvarar för att undersöka klagomål från unionsmedborgare om eventuella administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

X.

Utskottet för framställningar har ansvar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannens kansli, som ansvarar för att undersöka klagomål från unionsmedborgare om eventuella administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ.

| Y. | Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2015 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 20 juni 2016, och årsrapporten från utskottet för framställningar är delvis baserad på ombudsmannens årsrapport. |
| --- | --- |

Y.

Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2015 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 20 juni 2016, och årsrapporten från utskottet för framställningar är delvis baserad på ombudsmannens årsrapport.

| Z. | Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, vilket också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och syftar till att främja informationsutbytet om EU:s lagstiftning och politik och att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

Z.

Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, vilket också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och syftar till att främja informationsutbytet om EU:s lagstiftning och politik och att utbyta bästa praxis.

| AA. | 147 av de mottagna framställningarna (varav 120 under 2016) kan hänföras till olika frågor – huvudsakligen skyddet av medborgerliga rättigheter – som uppkommit i samband med folkomröstningen i Förenade kungariket om utträde ur Europeiska unionen. |
| --- | --- |

AA.

147 av de mottagna framställningarna (varav 120 under 2016) kan hänföras till olika frågor – huvudsakligen skyddet av medborgerliga rättigheter – som uppkommit i samband med folkomröstningen i Förenade kungariket om utträde ur Europeiska unionen.

| AB. | De riktlinjer för utskottet för framställningar som antogs i januari 2016, och som genomförts sedan dess, har skapat klarhet och struktur i utskottets arbete och i behandlingen av framställningar. |
| --- | --- |

AB.

De riktlinjer för utskottet för framställningar som antogs i januari 2016, och som genomförts sedan dess, har skapat klarhet och struktur i utskottets arbete och i behandlingen av framställningar.

| AC. | Översynen av parlamentets arbetsordning (antagen vid plenarsessionen i december 2016) omfattar också ändringar i, och förtydliganden av, framställningsförfarandet. |
| --- | --- |

AC.

Översynen av parlamentets arbetsordning (antagen vid plenarsessionen i december 2016) omfattar också ändringar i, och förtydliganden av, framställningsförfarandet.

| AD. | Ett rent formellt tillvägagångssätt vid behandlingen av framställningar som rör miljöbedömningar äventyrar det korrekta genomförandet av EU:s miljölagstiftning i medlemsstaterna och trovärdigheten för kommissionen, som bör utöva ändamålsenlig tillsyn för att säkerställa att medborgarnas grundläggande rättigheter skyddas fullt ut. |
| --- | --- |

AD.

Ett rent formellt tillvägagångssätt vid behandlingen av framställningar som rör miljöbedömningar äventyrar det korrekta genomförandet av EU:s miljölagstiftning i medlemsstaterna och trovärdigheten för kommissionen, som bör utöva ändamålsenlig tillsyn för att säkerställa att medborgarnas grundläggande rättigheter skyddas fullt ut.

| 1. | Europaparlamentet framhäver den mycket viktiga roll som utskottet för framställningar har som kontaktpunkt, där unionsmedborgare och invånare i EU kan lämna in sina anmälningar om överträdelser och brister i tillämpningen av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna samt luckor och inkonsekvenser i EU-lagstiftningen. Parlamentet understryker behovet av att till fullo garantera att de frågor som tas upp behandlas på ett tidigt, uttömmande, opartiskt och rättvist sätt av institutionerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att framställningar utgör en viktig källa till förstahandsinformation inte bara om kränkningar och brister i medlemsstaternas tillämpning av EU-lagstiftningen, utan också om potentiella kryphål i EU:s lagstiftning och förslag från medborgarna till ny lagstiftning som skulle kunna antas, eller eventuella förbättringar av den lagstiftning som redan är i kraft. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att framställningarna gör det möjligt för parlamentet och andra EU-institutioner att återknyta kontakten med unionsmedborgare som berörs av tillämpningen av EU-lagstiftningen på olika förvaltningsnivåer. Parlamentet anser att möjligheten att säkerställa insyn, medborgarnas direkta medverkan, fullständigt skydd för de grundläggande rättigheterna, en tydlig förbättring av EU-institutionernas svar för att ta itu med och lösa de problem som medborgarna har uppmärksammat dem på samt ett förstärkt samarbete mellan å ena sidan EU-institutioner och andra EU-organ och å andra sidan nationella, regionala och lokala myndigheter i hög grad kan bidra till att stärka den demokratiska legitimiteten och ansvarsutkrävandet i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att en ändamålsenlig behandling av framställningarna utmanar och i slutändan stärker både kommissionens och parlamentets förmåga att reagera på och lösa problem med anknytning till införlivande och felaktig tillämpning av lagstiftning. Kommissionen betraktar genomförandet av EU-lagstiftningen som en prioriterad fråga och är angelägen om att medborgarna ska se att denna lagstiftning påverkar deras vardagsliv på ett positivt sätt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en tydlig definitionsmässig åtskillnad mellan statusen och rättigheterna för framställarna och dem som stöder dem, i enlighet med öppenhetsprinciperna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser fortfarande att det är en särskild skyldighet att se till att det inte dröjer oproportionellt länge innan otillåtliga eller ogrundade framställningar förklaras vara otillåtliga eller avslutas. Parlamentet betonar behovet av att noggrant motivera för framställaren varför framställningen är otillåtlig eller avslutas på grund av att den saknar grund. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att ändamålsenlig tillämpning av EU-lagstiftningen bidrar till att stärka EU-institutionernas trovärdighet. Parlamentet påminner om att rätten att göra framställningar, såsom föreskrivs i Lissabonfördraget, är en viktig del av unionsmedborgarskapet och ett verkligt lackmustest när det gäller att granska tillämpningen av EU-lagstiftningen och upptäcka möjliga kryphål. Parlamentet uppmanar utskottet för framställningar att inrätta regelbundna möten med sina motparter i respektive nationella sammanhang om viktiga framställningar i syfte att öka medvetenheten, både i EU och i medlemsstaterna, om EU-medborgarnas problem samt ytterligare stärka deras rättigheter genom bättre lagstiftning – och tillämpning – på EU-nivå. Parlamentet ser därför gärna att alla berörda myndigheter på nationell nivå och EU-nivå prioriterar att beslutsamt åta sig att behandla framställningar och hitta lösningar på de problem som tas upp i dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att framställningar erbjuder en unik möjlighet att ta upp situationer där EU-lagstiftningen inte efterlevs och att utreda dem med hjälp av Europaparlamentets politiska kontroll. Parlamentet påminner kommissionen om att framställningsutskottets begäranden om hjälp bör följas upp ordentligt, och upprepar sin uppmaning till kommissionen att förbättra kvaliteten på sina svar, även under utskottssammanträden, vad gäller både innehållet och analysen, samt att se till att unionsmedborgarnas frågor behandlas korrekt och på ett transparent sätt. Parlamentet påminner om att det sätt på vilket problemen i framställningarna behandlas har en avgörande inverkan på medborgarna, på den faktiska efterlevnaden av rätten att inge framställningar i enlighet med EU-lagstiftningen och på allmänhetens syn på EU-institutionerna. Parlamentet insisterar på att kommissionen identifierar medel för att förstärka samarbetet med medlemsstaternas myndigheter när det gäller att besvara förfrågningar om genomförandet och efterlevnaden av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att det faktum att nationella domstolar har det yttersta ansvaret för att säkerställa ett korrekt genomförande av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna ingalunda utesluter att kommissionen, i sin egenskap av fördragens väktare, får en mer proaktiv roll när det gäller att säkerställa efterlevnaden av EU-lagstiftningen, särskilt i fall rörande miljö- och folkhälsoskydd, där försiktighetsprincipen bör gälla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker behovet av att företrädare för rådet och kommissionen med högsta möjliga befattningar närvarar vid sammanträden och utfrågningar i utskottet för framställningar, om innehållet i de frågor som diskuteras kräver att dessa institutioner deltar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de kommissionstjänstemän som är närvarande vid sammanträdena i utskottet för framställningar att vara beredda att delta i en riktig dialog med framställarna och inte nöja sig med att läsa upp det svar som skrivits och skickats ut före sammanträdet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet begär att man undersöker möjligheten att använda telekonferenstjänster. Parlamentet uppmuntrar till användning av ny audiovisuell teknik för att göra det möjligt för framställarna att spela en större roll i utskottets arbete genom att i realtid delta i behandlingen av deras framställning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet tar avstånd från kommissionens återkommande tolkning av parlamentets 27:e årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2009). Enligt denna tolkning får kommissionen avsluta behandlingen av ärenden där det ännu inte tagits något formellt steg i riktning mot överträdelseförfaranden eller avbryta aktiva överträdelseförfaranden i sådana fall som behandlas i nationell domstol. Parlamentet påminner om att parlamentet i punkt 11 i sin årliga resolution om verksamheten i utskottet för framställningar av den 15 december 2016 (1) återigen tog avstånd från kommissionens ursprungliga strategi i ovannämnda rapport. Denna ståndpunkt hade parlamentet redan tidigare uttryckt i sin resolution (2) av den 14 september 2011, där kommissionen särskilt i punkterna 1, 23 och 32 uppmanades att inom sitt behörighetsområde göra mer för att säkerställa ett konsekvent genomförande av EU-lagstiftningen och att använda överträdelsemekanismer oberoende av förekomsten av rättsliga förfaranden på nationell nivå. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar med oro, med hänvisning till kommissionens årliga rapport av den 6 juli 2017 om kontroll av unionsrättens tillämpning 2016 (COM(2017)0370), att antalet öppna överträdelseärenden har ökat betydligt med hela 21 procent jämfört med föregående år. Kommissionen uppmanas att följa upp parlamentets krav på informationsutbyte om läget i pågående överträdelseförfaranden. Parlamentet framhåller att framställningarna har en viktig roll när det gäller att upptäcka bristfälligt genomförande eller sent införlivande av EU-lagstiftningen. Parlamentet påminner kommissionen om att utskottet för framställningar har åtagit sig att besvara medborgarnas förväntningar i god tid och på ett ansvarsfullt sätt och att samtidigt säkerställa demokratisk kontroll och korrekt tillämpning av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna exakt statistik över antalet framställningar som ledde till att ett EU Pilot-förfarande eller ett överträdelseförfarande inleddes. Parlamentet begär vidare att få rapporter om fall som rör pågående förfaranden och/eller förfaranden och de handlingar som utbytts under EU Pilot-förfaranden och överträdelseförfaranden när dessa har avslutats med tillämpning av rättspraxis vid Europeiska unionens domstol, i syfte att underlätta en strukturerad dialog och minska den tid det tar att lösa tvister. Kommissionen uppmanas vidare att diskutera dessa rapporter med utskottet för framställningar och att på ett proaktivt sätt involvera den vice talman som ansvarar för tillämpning och förenkling av lagstiftningen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att korrekt använda de befogenheter som hänger samman med dess roll som fördragens väktare, eftersom denna roll är av yttersta vikt för att EU ska fungera väl när det gäller medborgarna och EU:s lagstiftande organ. Parlamentet ser gärna att överträdelseförfaranden hanteras i god tid, så att man utan dröjsmål sätter stopp för situationer där EU-lagstiftningen inte respekteras. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att samarbetet med andra parlamentsutskott är av yttersta vikt. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till antagandet av riktlinjer för utskottet för framställningar, där man fastställer principen att inrätta ett framställningsnätverk tillsammans med de andra utskotten. Parlamentet välkomnar att riktlinjerna för ett sådant nätverk har antagits. Parlamentet lyfter fram det frågeformulär som skickats till alla utskott i syfte att bättre förstå deras förfaranden i samband med hanteringen av framställningar som lämnats in för yttrande eller för kännedom. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att det första nätverkssammanträdet på personalnivå ägde rum under 2016 och på ledamotsnivå två gånger under 2017. Parlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts i samordningen mellan utskottet för framställningar och andra utskott och den tematiska fördelningen av politikområden inom varje berört utskott, vilken kommer att möjliggöra en bättre uppföljning av de framställningar som skickats till andra utskott. Parlamentet efterlyser en förstärkning av PETI-utskottets nätverk i syfte att effektivisera framställningarna i det pågående lagstiftningsarbetet. Parlamentet rekommenderar att den personal som arbetar för Europaparlamentets ledamöter erbjuds särskild utbildning om rätten att inge framställningar. Tanken är att det därmed ska bli möjligt att bättre hjälpa de väljare som är intresserade av att fullfölja processen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt att stadgan om de grundläggande rättigheterna endast är tillämplig i EU:s medlemsstater när dessa tillämpar EU-lagstiftningen. Parlamentet upprepar att många medborgare finner att tillämpningen av stadgan är otydlig och bristfällig. Parlamentet beklagar att Europeiska unionens domstol har tolkat artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna på ett sätt som är försiktigt men ändå gör det möjligt att utvidga stadgans tillämpningsområde till att omfatta nationella bestämmelser som genomför EU-lagstiftningen samt bestämmelser som säkerställer en effektiv tillämpning av EU:s bestämmelser. Parlamentet anser att de flesta EU-medborgarna har förväntningar på rättigheterna i stadgan som vida överskrider det nuvarande tillämpningsområdet. Parlamentet betonar att en för smal eller inkonsekvent tolkning av artikel 51 ökar avståndet mellan medborgarna och EU. Parlamentet vädjar till kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa att tolkningen av tillämpningsområdet för artikel 51 är så konsekvent och bred som möjligt. Parlamentet välkomnar att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter infört ett interaktivt verktyg som ger enkel tillgång till information om vilka myndigheter man ska vända sig till i varje medlemsstat med förfrågningar om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar framställarnas oro i fråga om deras framtida rättigheter efter folkomröstningen i Förenade kungariket om utträde ur Europeiska unionen. Denna oro framgick tydligt i ett stort antal framställningar avseende Förenade kungariket. Parlamentet påminner om sin resolution av den 5 april 2017 (3), där det understryks att utträdesavtalet måste godkännas av Europaparlamentet och där det kräver en rättvis behandling av medborgare i EU-27 som bor eller har bott i Förenade kungariket och brittiska medborgare som bor eller har bott i EU-27, och anser att deras respektive rättigheter och intressen måste prioriteras fullt ut i förhandlingarna. Parlamentet noterar att det alltjämt finns en oro över om de brittiska medborgare som varit bosatta i ett annat EU-land i mer än 15 år ska ha rösträtt eller inte. Utskottet för framställningar har spelat en aktiv roll när det gäller att försvara EU-medborgarnas och de brittiska medborgarnas rättigheter genom att bidra till parlamentets resolutioner av den 5 april 2017 och den 3 oktober 2017 (4) om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket efter det att landet meddelat sin avsikt att lämna EU och genom att beställa en studie om effekterna av brexit för rätten att inge framställningar och om framställningsutskottets behörighet, ansvar och verksamhet samt genom att behandla framställningar om brexit och medborgerliga rättigheter vid utskottets sammanträde den 21 juni 2017. Parlamentet stöder kommissionens åtagande att fullt ut garantera rättigheterna för unionsmedborgare som är bosatta i Förenade kungariket under brexitförhandlingarna och efter det att landet har gått ur Europeiska unionen. Kommissionen uppmanas att garantera fullständiga rättigheter för brittiska medborgare som är bosatta i övriga EU, så att medborgare inte används som brickor i ett spel eller får sina rättigheter undergrävda som ett resultat av förhandlingarna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller det viktiga arbete som utskottet för framställningar kontinuerligt utfört när det gäller framställningar om situationen för personer med funktionsnedsättning, samt betonar att utskottet är villigt att fortsätta stödja arbetet med att stärka rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. EU-institutionerna uppmanas att föregå med gott exempel i denna fråga och att säkerställa att medlemsstaternas genomförandeåtgärder överensstämmer fullständigt och konsekvent med EU:s lagstiftning och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller att det den 22–23 september 2016 genomfördes en undersökningsresa till Slovakien för att samla in information om investeringar i institutioner för personer med funktionsnedsättning och att det då rekommenderades att kommissionen skulle titta närmare på den aktuella situationen. Parlamentet betonar behovet av att förbättra det politiska deltagandet för personer med funktionsnedsättning, i synnerhet i samband med förberedelserna inför nästa EU-val, samt att erkänna rösträtten för alla personer med funktionsnedsättning i enlighet med artiklarna 12 och 19 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om utskottets arbete för att stödja ratificeringen och ett snabbt genomförande av Marrakechfördraget från 2013 om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp. Parlamentet betonar i detta avseende betydelsen av den korta resolutionen av den 3 februari 2016 (5) om ratificeringen av Marrakechfördraget, där en snabb reaktion från alla berörda parter efterlystes för att lösa det låsta läget i syfte att underlätta ratificering på EU-nivå. Parlamentet och rådet har nått en överenskommelse om kommissionens lagstiftningsförslag om genomförandet av Marrakechfördraget (COM(2016)0595 och COM(2016)0596), som har blivit bindande (6). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet vill uppmärksamma två årsrapporter – årsrapporten om utskottets samtliga åtgärder under 2015 (7) samt Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2015 (8) – och flera yttranden från utskottet, t.ex. över gränsöverskridande erkännande av adoptioner (9), över EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (10), över genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för konventionen (11), över kontrollen av unionsrättens tillämpning: årsrapport 2014 (12) och över situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (13). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller utskottets stöd för det europeiska medborgarinitiativet. Parlamentet noterar kommissionens förslag till översyn av förordningen i syfte att öka medborgarinitiativets betydelse som ett verktyg för demokratiskt deltagande. Parlamentet beklagar att kommissionen misslyckades med att ta vederbörlig hänsyn till den senaste tidens arbete om en icke-lagstiftningsresolution om det europeiska medborgarinitiativet, i synnerhet yttrandet från utskottet för framställningar, och att den därmed också misslyckats med att respektera det interinstitutionella avtalet fullt ut. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att ta hänsyn till yttrandet från utskottet för framställningar under det kommande lagstiftningsförfarandet, för att uppnå ett fullständigt och effektivt deltagande av unionsmedborgarna i EU:s beslutsfattande genom det europeiska medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har utövat sina kontrollbefogenheter med beslutsamhet för att förhindra utsläppandet på den inre marknaden av förorenande dieselbilar, som avsevärt bidrar till utsläpp i atmosfären av kvävedioxid utöver dessa gränsvärden och inte uppfyller EU:s regler om typgodkännande och utsläpp från personbilar och lätta nyttofordon. Parlamentet påpekar att denna aspekt utgör en integrerad del av farhågorna för medborgare som har utnyttjat rätten att inge framställningar för att kräva ett effektivt skydd av människors hälsa, miljön och konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att grundregeln bör vara att det ska finnas öppenhet och att allmänheten ska ha tillgång till EU-institutionernas handlingar, i syfte att säkerställa högsta möjliga skyddsnivå för medborgarnas demokratiska rättigheter. Parlamentet anser att en ändring av förordning (EG) nr 1049/2001 i detta hänseende bör läggas fram i tid. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker sitt nära samarbete med Europeiska ombudsmannen och sitt engagemang i Europeiska ombudsmannanätverket. Parlamentet understryker även de utmärkta förbindelserna mellan ombudsmannen och utskottet för framställningar inom ramen för det institutionella samarbetet. Parlamentet uppskattar särskilt ombudsmannens regelbundna bidrag till utskottets arbete under hela året. Parlamentet betonar ombudsmannens avgörande bidrag för att förbättra beslutsfattande- och förvaltningsprocesserna på EU-nivå, som så snart som möjligt kommer att bli helt öppna och opartiska och lämpade för att skydda medborgarnas rättigheter på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Parlamentet stöder den sittande ombudsmannens arbete inom hennes olika befogenhetsområden, inklusive hennes egna initiativ och strategiska undersökningar som främjar inte bara ett gott styre, utan även ett bättre demokratiskt funktionssätt för unionen. Parlamentet välkomnar de initiativ som tagits av Europeiska ombudsmannen för att dra större nytta av nätverkets potential och öka dess synlighet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar utmärkelsen för god förvaltning som inrättades av Europeiska ombudsmannens kansli under 2016 som ett sätt att erkänna anställda, byråer och organ inom EU:s institutioner som ägnar sig åt att främja god förvaltning när de utför sitt dagliga arbete. Parlamentet ser gärna att den aktuella kodexen för god förvaltningssed uppgraderas till en bindande förordning som bör innehålla bland annat konkreta bestämmelser för att förebygga intressekonflikter på alla nivåer inom EU:s institutioner, byråer och organ. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar den mångfald av ämnen som tas upp i de ingivna framställningarna och som rör allt från den inre marknaden, rättsliga frågor, energi och transport till grundläggande rättigheter, hälsa, miljörätt, funktionshinder och djurhälsa samt de olika följder som brexit får för allmänheten. Parlamentet understryker att antalet framställningar som mottogs under 2016 (1 569) ökade med 10 procent, och begär att EU-institutionerna på lämpligt sätt tillsätter personal till de tjänsteenheter som hanterar framställningar, särskilt sekretariatet för utskottet för framställningar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en uttömmande analys av överensstämmelsen med EU-lagstiftningen för de miljöbedömningar som genomförts av medlemsstaterna om tillstånd att genomföra infrastrukturprojekt för vilka medborgarna via framställningar har betonat de allvarliga riskerna för människors hälsa och för miljön. Parlamentet framhåller vikten av dessa analyser och eventuella dithörande åtgärder från kommissionens sida som utförs proaktivt och på förhand i syfte att förebygga irreversibla skador på miljön, i enlighet med försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet lyfter fram de många framställningar som rör barnavårdsmyndigheters praxis och skyddet av barnets rättigheter, särskilt de ärenden som har gränsöverskridande följder. Parlamentet är medvetet om det arbete som utförts av utskottets arbetsgrupp för frågor om barns välfärd. Parlamentet uppmärksammar det korta resolutionsförslaget ”Att skydda barnets bästa (över gränserna) i Europa” som antogs i mars 2016. Parlamentet har tagit del av förslaget att omarbeta Bryssel IIa-förordningen om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn, samt noterar att många av de frågor som tas upp i framställningar – såsom de som rör de förfaranden och den praxis som medlemsstaternas behöriga myndigheter i praktiken använder vid beslut med gränsöverskridande konsekvenser för minderåriga och effektiviteten i förfarandet för att återlämna barn efter det att de förts bort vid internationella vårdnadstvister – måste granskas ordentligt för att lösa de befintliga problemen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker det konstanta och stora antalet framställningar om djurs välbefinnande och beklagar återigen förseningen i genomförandet av Europeiska unionens strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ta fram en ny strategi på EU-nivå för att överbrygga alla befintliga luckor och säkerställa ett fullständigt och effektivt skydd av djurs välbefinnande genom tydlig och uttömmande lagstiftning som helt uppfyller kraven i artikel 13 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att det inte har skett några betydande framsteg när det gäller icke-medborgares valrättigheter i Estland och Lettland till följd av framställning nr 0747/2016. Parlamentet framhåller att eventuella onödiga förseningar kan orsaka bristande tillit till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att Solvit-nätverket spelar en viktig roll i fråga om att ge medborgarna och företagen ett instrument för att hantera problem som rör myndigheters eventuella överträdelser av EU-lagstiftningen i andra medlemsstater. Kommissionen och de enskilda medlemsstaterna uppmanas att främja Solvit för att göra det mer användbart och synligt för medborgarna. Parlamentet välkomnar i detta avseende handlingsplanen för att förstärka Solvit-nätverket, som kommissionen offentliggjorde i maj 2017. Kommissionen uppmanas att säkerställa ett snabbt genomförande av denna handlingsplan och rapportera tillbaka till parlamentet om dess resultat. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet framhåller de förbättringar som gjorts på webbportalen för framställningar. Parlamentet betonar att det behövs ytterligare tekniska förbättringar av webbportalen för att se till att utskottet för framställningar är väl förberett för att kunna hantera oförutsedda situationer, t.ex. en plötslig ökning av antalet inlämnade framställningar. Parlamentet anser att den pågående tekniska utvecklingen av portalen, och den ökade tekniska kapaciteten, är oerhört viktig för ett smidigt framställningsförfarande. Parlamentet understryker portalens betydelse som lättillgänglig kommunikationsportal för både medborgare och framställare, men även för användare av mobila enheter och för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet ser fram emot ett snabbt genomförande av projektets återstående faser, vilket kommer att möjliggöra en stärkt interaktiv upplevelse och ökad realtidsinformation för framställare och dem som stöder framställningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser en mer fokuserad och aktiv press- och kommunikationstjänst och en aktivare närvaro på sociala medier och ser gärna att utskottets arbete blir mer lyhört för allmänhetens önskemål. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till dessa parlaments utskott för framställningar och deras ombudsmän eller liknande behöriga organ. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0512.

(2)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 66.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0102.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0361.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2016)0037.

(6)  EUT L 242, 20.9.2017, s. 1. och s. 6.

(7)  Yttrande antaget den 30 november 2016.

(8)  Yttrande antaget den 11 november 2016.

(9)  Yttrande antaget den 21 april 2016.

(10)  Yttrande antaget den 15 november 2016.

(11)  Yttrande antaget den 27 april 2016.

(12)  Yttrande antaget den 22 april 2016.

(13)  Yttrande antaget den 12 oktober 2016.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/114

---

P8_TA(2017)0503

En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2017 om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (2016/2327(INI))

(2018/C 369/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 28 mars 2011Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 28 mars 2011Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 1998Koldioxidutsläpp inom transportsektorn – Utveckling av en gemenskapsstrategi (COM(1998)0204), som offentliggjordes efter antagandet av Kyotoprotokollet men som inte resulterade i tillräckliga åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 1998Koldioxidutsläpp inom transportsektorn – Utveckling av en gemenskapsstrategi (COM(1998)0204), som offentliggjordes efter antagandet av Kyotoprotokollet men som inte resulterade i tillräckliga åtgärder,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 februari 2017 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet av den 20 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 februari 2017 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet av den 20 juli 2016,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1513 av den 9 september 2015 om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1513 av den 9 september 2015 om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016En europeisk strategi för samverkande intelligenta transportsystem, en milstolpe mot samverkande, uppkopplad och automatiserad rörlighet (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016En europeisk strategi för samverkande intelligenta transportsystem, en milstolpe mot samverkande, uppkopplad och automatiserad rörlighet (COM(2016)0766),

| — | med beaktande av översiktsplanen för utbyggnad av driftskompatibla och samverkande intelligenta transportsystem i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av översiktsplanen för utbyggnad av driftskompatibla och samverkande intelligenta transportsystem i EU,

| — | med beaktande av kommissionens direktiv 1999/52/EG av den 26 maj 1999 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 96/96/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens direktiv 1999/52/EG av den 26 maj 1999 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 96/96/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (14) och kommissionens beslut 2009/750/EG av den 6 oktober 2009 om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (14) och kommissionens beslut 2009/750/EG av den 6 oktober 2009 om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (16),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss och om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss och om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 (18),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (19),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (20),

| — | med beaktande av resultaten från Internationella civila luftfartsorganisationens 39:e sammanträde som hölls 2016 i Montreal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från Internationella civila luftfartsorganisationens 39:e sammanträde som hölls 2016 i Montreal,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/35/EG av den 7 september 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (21), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/123/EG av den 21 oktober 2009 (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/35/EG av den 7 september 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (21), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/123/EG av den 21 oktober 2009 (22),

| — | med beaktande av betänkandet från undersökningskommittén beträffande utsläppsmätningar i bilindustrin om resultaten av kommitténs undersökning (A8-0049/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från undersökningskommittén beträffande utsläppsmätningar i bilindustrin om resultaten av kommitténs undersökning (A8-0049/2017),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 december 2015 om hållbar rörlighet i städer (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 december 2015 om hållbar rörlighet i städer (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2016 om lägesrapporten om förnybar energi (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2016 om lägesrapporten om förnybar energi (24),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (25),

| — | med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 4 april 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen om utsläppsmätningar i bilindustrin (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 4 april 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen om utsläppsmätningar i bilindustrin (26),

| — | med beaktande av Europaparlamentets mandat avseende interinstitutionella förhandlingarom en översyn av typgodkännande och marknadstillsyn som antogs den 4 april 2017 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets mandat avseende interinstitutionella förhandlingarom en översyn av typgodkännande och marknadstillsyn som antogs den 4 april 2017 (27),

| — | med beaktande paketet om cirkulär ekonomi som kommissionen antog den 2 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande paketet om cirkulär ekonomi som kommissionen antog den 2 december 2015,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0356/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0356/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt Parisavtalet, som ratificerades av EU den 4 november 2016 och trädde i kraft samma dag, förbinder sig samtliga 151 parter att hålla ökningen av jordens medeltemperatur väl under 2 oC över förindustriell nivå samt till att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriell nivå. |
| --- | --- |

A.

Enligt Parisavtalet, som ratificerades av EU den 4 november 2016 och trädde i kraft samma dag, förbinder sig samtliga 151 parter att hålla ökningen av jordens medeltemperatur väl under 2 oC över förindustriell nivå samt till att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriell nivå.

| B. | Mot bakgrund av att vägtransporter står för över 70 procent av utsläppen av växthusgaser inom transportsektorn och för en stor del av luftföroreningarna, är det huvudsakligen inom detta område som åtgärder bör vidtas, även om insatserna för att minska utsläppen bör trappas upp inom alla transportområden. |
| --- | --- |

B.

Mot bakgrund av att vägtransporter står för över 70 procent av utsläppen av växthusgaser inom transportsektorn och för en stor del av luftföroreningarna, är det huvudsakligen inom detta område som åtgärder bör vidtas, även om insatserna för att minska utsläppen bör trappas upp inom alla transportområden.

| C. | Naturgas (t.ex. komprimerad naturgas (CNG) och flytande naturgas (LNG)), och i synnerhet biometan, syntetiskt metan och gasol (LPG) skulle kunna spela en roll vid utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, särskilt när det gäller sjöfart och tunga fordon. |
| --- | --- |

C.

Naturgas (t.ex. komprimerad naturgas (CNG) och flytande naturgas (LNG)), och i synnerhet biometan, syntetiskt metan och gasol (LPG) skulle kunna spela en roll vid utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, särskilt när det gäller sjöfart och tunga fordon.

| D. | I sin vitbok från 2011 fastställer kommissionen att den strävar efter att minska växthusgasutsläppen från transportsektorn med minst 60 % fram till 2050 jämfört med 1990 års nivåer. För att uppfylla villkoren i Parisavtalet kommer det att bli nödvändigt att drastiskt minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn fram till århundradets mitt. |
| --- | --- |

D.

I sin vitbok från 2011 fastställer kommissionen att den strävar efter att minska växthusgasutsläppen från transportsektorn med minst 60 % fram till 2050 jämfört med 1990 års nivåer. För att uppfylla villkoren i Parisavtalet kommer det att bli nödvändigt att drastiskt minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn fram till århundradets mitt.

| E. | En tillförlitlig och långsiktig utsläppsminskningsplan kan ge fordonstillverkare nödvändig säkerhet för att de ska kunna planera sina investeringar i ny teknik. |
| --- | --- |

E.

En tillförlitlig och långsiktig utsläppsminskningsplan kan ge fordonstillverkare nödvändig säkerhet för att de ska kunna planera sina investeringar i ny teknik.

| F. | En långsiktig utfasning av fossila bränslen i transportsektorn förutsätter en utbredd användning av förnybara energikällor, diversifierade enligt olika transportsätt. |
| --- | --- |

F.

En långsiktig utfasning av fossila bränslen i transportsektorn förutsätter en utbredd användning av förnybara energikällor, diversifierade enligt olika transportsätt.

| G. | Eldrivna transportsystem, såväl offentliga som privata, kan bidra till att tackla betydande problem som hänför sig till rörlighet i städer genom att de på ett hållbart sätt minskar koldioxidutsläppen och helt och hållet eliminerar föroreningar och buller. Elfordons grad av hållbarhet är också beroende av användningen av förnybar el. |
| --- | --- |

G.

Eldrivna transportsystem, såväl offentliga som privata, kan bidra till att tackla betydande problem som hänför sig till rörlighet i städer genom att de på ett hållbart sätt minskar koldioxidutsläppen och helt och hållet eliminerar föroreningar och buller. Elfordons grad av hållbarhet är också beroende av användningen av förnybar el.

| H. | Transportsektorn står för mer än 25 procent av växthusgasutsläpp varav mer än 70 procent kan tillskrivas vägtransporter. Transporter är den största källan till luftföroreningar i stadsområden. Sådana luftföroreningar orsakar mer än 400 000 förtida dödsfall (28) per år inom EU och medför hälso- och sjukvårdskostnader på uppskattningsvis 330–940 miljarder euro (29), vilket motsvarar 3–9 procent av EU:s BNP. Partikulärt material och kväveoxider har särskilt negativa konsekvenser för folkhälsan. |
| --- | --- |

H.

Transportsektorn står för mer än 25 procent av växthusgasutsläpp varav mer än 70 procent kan tillskrivas vägtransporter. Transporter är den största källan till luftföroreningar i stadsområden. Sådana luftföroreningar orsakar mer än 400 000 förtida dödsfall (28) per år inom EU och medför hälso- och sjukvårdskostnader på uppskattningsvis 330–940 miljarder euro (29), vilket motsvarar 3–9 procent av EU:s BNP. Partikulärt material och kväveoxider har särskilt negativa konsekvenser för folkhälsan.

| I. | Transportsektorn är den sektor där fossila bränslen fasats ut i minst utsträckning och den använder sig fortfarande till mer än 94 procent av fossila bränslen för att täcka sitt energibehov. Transportsektorns utsläpp av växthusgaser står redan för nästan en fjärdedel av de totala koldioxidutsläppen inom EU och de ökar hela tiden. |
| --- | --- |

I.

Transportsektorn är den sektor där fossila bränslen fasats ut i minst utsträckning och den använder sig fortfarande till mer än 94 procent av fossila bränslen för att täcka sitt energibehov. Transportsektorns utsläpp av växthusgaser står redan för nästan en fjärdedel av de totala koldioxidutsläppen inom EU och de ökar hela tiden.

| J. | Utvecklingen av person- och godstransporterna är till stor del beroende av ett effektivt utnyttjande av olika transportsätt, och den europeiska transportpolitiken bör grundas på en effektiv sammodalitet, där de mest energieffektiva och hållbara transportsätten bör prioriteras när så är möjligt. |
| --- | --- |

J.

Utvecklingen av person- och godstransporterna är till stor del beroende av ett effektivt utnyttjande av olika transportsätt, och den europeiska transportpolitiken bör grundas på en effektiv sammodalitet, där de mest energieffektiva och hållbara transportsätten bör prioriteras när så är möjligt.

| K. | Byte av transportslag kommer att leda till en optimal omfördelning mellan de olika transportsätten. Dessutom kommer det att skapa driftskompatibilitet inom och mellan transportsätten, främja hållbarare transport- och logistikkedjor och stärka smidiga trafikflöden för alla transportsätt och knutpunkter. |
| --- | --- |

K.

Byte av transportslag kommer att leda till en optimal omfördelning mellan de olika transportsätten. Dessutom kommer det att skapa driftskompatibilitet inom och mellan transportsätten, främja hållbarare transport- och logistikkedjor och stärka smidiga trafikflöden för alla transportsätt och knutpunkter.

| L. | Enligt undersökningen ”Särskild Eurobarometer 406” från 2013 använder cirka 50 procent av EU:s medborgare den egna bilen dagligen, medan endast 16 procent åker med kollektivtrafik och endast 12 procent cyklar. |
| --- | --- |

L.

Enligt undersökningen ”Särskild Eurobarometer 406” från 2013 använder cirka 50 procent av EU:s medborgare den egna bilen dagligen, medan endast 16 procent åker med kollektivtrafik och endast 12 procent cyklar.

| M. | Bunkerbränsle som används inom sjötransport är ett av de mest förorenande drivmedlen. Sektorns möjligheter att minska sina utsläpp genom att främja och integrera alternativa bränslesystem är därför goda. |
| --- | --- |

M.

Bunkerbränsle som används inom sjötransport är ett av de mest förorenande drivmedlen. Sektorns möjligheter att minska sina utsläpp genom att främja och integrera alternativa bränslesystem är därför goda.

| N. | Att skydda folkhälsan och miljön bör vara en gemensam samhällelig angelägenhet och ett gemensamt ansvar, där alla intressenter har en viktig roll att spela. |
| --- | --- |

N.

Att skydda folkhälsan och miljön bör vara en gemensam samhällelig angelägenhet och ett gemensamt ansvar, där alla intressenter har en viktig roll att spela.

| O. | I unionens sjunde miljöhandlingsprogram görs ett tydligt erkännande av transportsektorns roll för förverkligandet av unionens vision för 2050 ”Att leva gott inom planetens gränser”. |
| --- | --- |

O.

I unionens sjunde miljöhandlingsprogram görs ett tydligt erkännande av transportsektorns roll för förverkligandet av unionens vision för 2050 ”Att leva gott inom planetens gränser”.

| P. | Sedan biodrivmedelsdirektivet antogs 2003 har lagstiftningsramen ändrats vid flera tillfällen. De krävs en viss stabilitet i lagstiftningen för att locka till investeringar i avancerade biodrivmedel. |
| --- | --- |

P.

Sedan biodrivmedelsdirektivet antogs 2003 har lagstiftningsramen ändrats vid flera tillfällen. De krävs en viss stabilitet i lagstiftningen för att locka till investeringar i avancerade biodrivmedel.

| Q. | Övergången till en cirkulär ekonomi innebär också att konsumenterna i allt högre grad blir tjänsteanvändare, och denna övergång till nya typer av företag skulle kunna ha en betydande inverkan på transportsektorns resurseffektivitet. |
| --- | --- |

Q.

Övergången till en cirkulär ekonomi innebär också att konsumenterna i allt högre grad blir tjänsteanvändare, och denna övergång till nya typer av företag skulle kunna ha en betydande inverkan på transportsektorns resurseffektivitet.

| R. | Mer än 100 miljoner européer utsätts för bullernivåer som överskrider EU:s gränsvärde på 55 decibel (dB), varav cirka 32 miljoner utsätts för mycket höga nivåer, dvs. nivåer på mer än 65 dB. |
| --- | --- |

R.

Mer än 100 miljoner européer utsätts för bullernivåer som överskrider EU:s gränsvärde på 55 decibel (dB), varav cirka 32 miljoner utsätts för mycket höga nivåer, dvs. nivåer på mer än 65 dB.

| S. | Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) är buller enbart från vägtrafik den andra största miljöstressfaktorn i Europa efter luftföroreningar, och minst 9 000 personer dör i förtid varje år på grund av hjärtsjukdomar som orsakas av trafikbuller. |
| --- | --- |

S.

Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) är buller enbart från vägtrafik den andra största miljöstressfaktorn i Europa efter luftföroreningar, och minst 9 000 personer dör i förtid varje år på grund av hjärtsjukdomar som orsakas av trafikbuller.

| T. | Om man sänker koncentrationerna av fina partiklar (PM 2,5) till de nivåer som rekommenderas av WHO skulle medborgarnas genomsnittliga förväntade livslängd öka med cirka 22 månader. En sådan sänkning skulle också medföra en årlig inbesparing på cirka 31 miljarder euro. |
| --- | --- |

T.

Om man sänker koncentrationerna av fina partiklar (PM 2,5) till de nivåer som rekommenderas av WHO skulle medborgarnas genomsnittliga förväntade livslängd öka med cirka 22 månader. En sådan sänkning skulle också medföra en årlig inbesparing på cirka 31 miljarder euro.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet och instämmer i att en övergång till utsläppssnål rörlighet är avgörande för en bredare övergång till en hållbar, koldioxidsnål och cirkulär ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter att fullt ut delta i strategin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att växthusgasutsläppen från transportsektorn måste vara nära noll vid århundradets mitt för att man ska kunna respektera Parisavtalet och att utsläppen av luftföroreningar från transportsektorn måste minskas drastiskt för att man åtminstone ska nå WHO:s riktlinjer för folkhälsan utan dröjsmål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att övergången till utsläppssnål rörlighet inte bara gynnar folkhälsan och miljön utan även erbjuder stora utmaningar och möjligheter för tillverkare och leverantörer inom bil-, järnvägs-, sjötransport- och flygplanssektorn samt för innovativa energi-, transport-, logistik- och tjänsteleverantörer, i synnerhet små och medelstora företag. Parlamentet betonar att lämpligt stöd för att främja, på grundval av en kostnadseffektiv strategi, ny teknik och nya affärsmodeller som främjar innovativa partnerskap mellan stora företag, små och medelstora företag och nystartade företag, är nödvändigt för att uppnå en effektiv minskning av utsläppen av växthusgaser inom transportsektorn. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erkänner nödvändigheten av betydande ändringar av efterfrågestyrningen inom transportsektorn och den fysiska planeringen i syfte att göra den nödvändiga övergången till en multimodal strategi. Parlamentet upprepar att transport bör ses som en viktig tjänst och inte som ett mål i sig. Parlamentet stöder därför genomförandet av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Parlamentet upprepar att övergången till en hållbar, cirkulär och koldioxidsnål transportsektor innebär ökad medvetenhet hos tjänsteanvändare när det gäller resurseffektivitet. Parlamentet anser att en av de viktigaste faktorerna när det gäller ändrat beteende som innefattar byte till mer hållbara transportsätt är ett prisvärt, välutvecklat och multimodalt kollektivtrafiksystem som omfattar urbana knutpunkter och som är sammankopplat med landsbygden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att parlamentet i vitboken från 2011 om transporter underströk att en europeisk politik för hållbar rörlighet måste bygga på ett brett spektrum av politiska styrmedel för att det ska kunna ske en övergång till de minst förorenande och mest energieffektiva transportsätten på ett kostnadseffektivt sätt. Parlamentet påpekar att det är nödvändigt att ändra balansen mellan olika transportsätt för att bryta kopplingen mellan rörlighet och det nuvarande transportsystemets negativa effekter, såsom trafikstockningar, luftföroreningar, buller, olyckor och klimatförändringar. Parlamentet erkänner i detta sammanhang att strategin för byte av transportslag hittills inte har lett till tillfredsställande resultat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att bli den ledande aktören för globala och harmoniserade åtgärder för att åstadkomma hållbarare och effektivare transporter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sörja för fullständigt genomförande av befintlig lagstiftning och, om så är nödvändigt, föreslå ytterligare konkreta åtgärder inom transportsektorn i syfte att uppnå EU:s överenskomna klimatmål, som omfattar alla transportsätt, inbegripet rörlighet i städer, på ett sätt som inte äventyrar transportsektorns konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar också kommissionen att stödja marknadsspridningen av teknik som bidrar till utsläppssnål rörlighet genom att öka fordonens effektivitet samtidigt som säkerheten bibehålls. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samband med fullgörandet av åtgandena i Parisavtalet, lägga fram en uppdatering av sin vitbok från 2011 om transport. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är övertygat om att man vid en hållbarhetsbedömning bör ta hänsyn till hela fotavtrycket, från tillverkningen via användningen till det slutliga bortskaffandet av fordonen samt nödvändig infrastruktur, och understryker därför att realistiska och verkligt hållbara lösningar endast kan åstadkommas genom en teknikneutral energimix. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det för en hållbar övergång på transportområdet krävs systematiska insatser från flera aktörer i det civila samhället, konsumenterna, arbetsmarknadens parter, små och medelstora företag, innovativa nystartade företag, globalt verksamma storföretag samt politiker och offentliga organ på alla nivåer inom förvaltningen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den växande betydelsen av inbäddade utsläpp genom att införliva incitament till redovisning av livscykelutsläpp. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den allt större betydelsen av att mäta livscykelutsläpp, från energiförsörjning till tillverkning och uttjänta produkter, genom att lägga fram heltäckande förslag som leder tillverkare mot optimala lösningar, för att säkerställa att utsläpp i tidigare och senare led inte urholkar fördelarna med den förbättrade operativa energianvändningen hos fordon. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart införa och förbättra koldioxidstandarderna för all vägtransport, eftersom kostnadseffektiva fordonsstandarder förmodligen är den mest effektiva åtgärden för att förbättra energieffektiviteten inom EU fram till 2030. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att energieffektivitet bör betraktas som det bästa energialternativet och att alla åtgärder för att förbättra energieffektiviteten på ett kostnadseffektivt sätt och minska efterfrågan på energi därför bör prioriteras och främjas, samt vederbörligen integreras i transportpolitiken och de europeiska klimatåtgärderna. |
| --- | --- |

13.

Optimering av transportsystemet

Ökad effektivitet

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över anslutbarheten mellan olika regioner i EU, även när det gäller avlägset belägna, missgynnade regioner och gränsregioner i unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta hänseende se över EU:s strategi för anslutbarhet på luftfartsområdet och utforska möjligheten att ta fram ett förbindelseindex, och samtidigt beakta samspelet med andra transportsätt. Parlamentet understryker att detta bör kombineras med investeringar i och främjande av hållbara alternativ. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar med eftertryck medlemsstaterna att skynda på genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet eftersom den nuvarande splittringen leder till längre flygtider, förseningar, högre bränsleförbrukning och ökade koldioxidutsläpp. Parlamentet påpekar att detta skulle bidra till att utsläppen minskar med tio procent. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bibehålla sina höga ambitioner för innovation och uppmuntra till forskning om användning av solcellsenergi på det flygtekniska området (t.ex. Solar Impulse 2) och alternativa och förnybara flytande bränslen. |
| --- | --- |

16.

Rättvis och effektiv prissättning

| 17. | Europaparlamentet anser att tydligare prissignaler för alla transportsätt, som bättre återspeglar principen att förorenaren och användaren ska betala, är av avgörande betydelse för att säkerställa rättvisa och jämlika villkor för olika transportsätt i Europa. Parlamentet påpekar att befintliga strategier bör bedömas ur detta perspektiv. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att alla transportsätt bör täcka sina marginalkostnader, både när det gäller infrastrukturslitage (enligt principen att användaren betalar) och när det gäller externa kostnader, exempelvis för luftföroreningar och bullerföroreningar (enligt principen att förorenaren betalar). Parlamentet anser att tillämpningen av dessa två principer i hela EU kommer att bidra till att lösa problemet med olika avgifter för olika transportsätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att lagstiftningen om transportprissättning inte bör leda till osund konkurrens till nackdel för mer hållbara transportsätt som järnvägstransporter och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att garantera rättvis konkurrens i detta avseende. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att utveckla standarder för driftskompatibla elektroniska vägtullsystem i EU och den kommande översynen av Eurovinjettdirektivet, vilket bör inbegripa avståndsbaserade avgifter och differentiering på grundval av koldioxidutsläpp samt möjligheten till differentiering avseende avgifter på grundval av uppdaterade Eurostandarder. Parlamentet anser att en utvidgning av avståndsbaserade avgifter bör omfatta alla personbilar och lätta lastbilar, samtidigt som man bör tillåta en viss form av flexibilitet för avlägsna och glest befolkade områden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det för ett byte av transportslag krävs att man främjar och investerar i multimodalitet och kollektivtrafik. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast uppdatera sin handledning om de externa kostnaderna i samband med transporter och samtidigt beakta utsläppsdata vid verklig körning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att luftfarten är det transportsätt som står längst bort från internalisering av externa kostnader, och uppmanar därför kommissionen att leva upp till Parisavtalet och undersöka möjligheterna att harmonisera internationella åtgärder för beskattning av fotogen för luftfart och avskaffandet av momsbefrielsen på flygbiljetter. |
| --- | --- |

23.

Logistik och digitalisering

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att logistik kan spela en avgörande roll för minskningen av transportens koldioxidpåverkan genom miljövänliga samarbetsstrategier för integrering av leveranskedjan, multimodala transporter, konsolidering av leveranser och omvänd logistik. Parlamentet anser att digital teknik är avgörande för att man ska kunna nå dessa mål. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att intelligenta transportsystem, bilkolonner och autonoma och uppkopplade fordon kan vara en viktig tillgång för att förbättra effektiviteten för både enskilda och kommersiella transporter inom väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransportsektorerna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är medvetet om att tekniken för uppkopplade bilar inte bara kommer att öka trafiksäkerheten utan även kommer att ha betydande följder för miljön och uppmärksammar den täta nätinfrastruktur som behövs för att garantera hög kapacitet och låg latens för 5G-nät, så att man kan tillvarata möjligheterna med uppkopplade och autonoma fordon på bästa möjliga sätt för att förbättra rörligheten i städerna. Parlamentet inser att i samband med den övergripande processen för digitalisering i hela den europeiska industrin kommer många företag att vara tvungna att underbygga sina omvandlingsstrategier med rörlighet, vilket öppnar stora möjligheter för små och medelstora företag och nystartade företag inom transportsektorn, och anser att detta är något som bör stödjas. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att kollektivtrafiken, som en del av konceptet rörlighet som en tjänst, har stor potential att minska mängden trafik och relaterade utsläpp och uppmanar kommissionen att främja kollektivtrafikens digitalisering och anslutbarhet för att undanröja hinder mellan transportsätt och transportsystem och stimulera användningen av dem. Parlamentet anser samtidigt att de vidtagna åtgärderna bör anpassas till de berörda områdenas särdrag, antingen i städer eller på landsbygden, eftersom ekonomisk bärkraft är svårare att uppnå i landsbygdsområden. Parlamentet ber därför kommissionen och medlemsstaterna att ta fram specifika initiativ för en mer effektiv transport i landsbygdsområden och svårtillgängliga områden, där man även tar hänsyn till den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet stöder initiativ om transportstyrning som syftar till att uppnå mer effektiva och miljövänliga intermodala transporttjänster och smart rörlighet, som kan vara avgörande för att främja koncepten med rörlighet som en tjänst och synkroniserad intermodalitet (så kallad synkromodalitet). Parlamentet anser att för att ytterligare förbättra rörlighet som en tjänst bör man i samband med framtida lagstiftning ägna särskild uppmärksamhet åt bidraget från intelligenta transportsystem (ITS), utvecklingen av IKT-kapacitet, driftskompatibiliteten mellan system, delningstjänster och integrerade biljettsystem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att godsfordon i städer bidrar i oproportionerligt stor utsträckning till luft- och bullerföroreningarna och förvärrar trafikstockningarna. Parlamentet efterlyser därför bättre optimering av distributionskedjan i stadsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till användning av utsläppsfria lätta nyttofordon, utsläppsfria bussar, avfallsbilar, taxibilar och fraktcyklar under den sista sträckan fram till slutanvändaren. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker de potentiella fördelarna med lättare konstruktioner och med ett effektivare utnyttjande av den befintliga infrastrukturen, bland annat bättre fördelning av trafiken och bättre intermodala lösningar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med lagstiftningen för den digitala inre marknaden framhäva potentialen för säkrare, smartare och miljövänligare transportmedel på vägar, samt främja projekt om fordon till fordon-enheter och fordon till väg-enheter, som ett led i att stimulera ekonomin för innovation och öppna upp nya affärsmöjligheter för europeiska IKT-företag. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att investera i optimala inlandsförbindelser för att minska det ekologiska fotavtrycket för inlandstransporter genom att uppmuntra till användning av multimodala förbindelser, hållbara järnvägstransporter, inlandssjöfart, transportuppgifter i realtid och it-tillämpningar längs korridorerna i det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet är övertygat om att främjande av initiativ för transportstyrning i regioner och städer och inom institutioner och industrin har potential att minska medborgarnas behov av att resa avsevärt, både vad gäller avstånd och hastigheter. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja pilotprojekt som kommer att främja en ökad användning av elektriska fordon och alternativa, avancerade fordon som drivs med biobränslen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det behövs en helhetssyn från EU:s sida för att möjliggöra en snabb digitalisering inom transportsektorn, vilken tillsammans med bättre transportplanering och övergången till rörlighet som en tjänst kommer att i hög grad bidra till att förbättra effektiviteten och ha djupgående effekter på samhället. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att bättre transportplanering, bättre användning av digitaliseringen samt logistik är områden där potentialen för utsläppsminskningar är enorm och att många billiga och enkla lösningar som ger en mätbar effekt, såsom flödes- och lastoptimering samt e-transport, skulle kunna införas väldigt snabbt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förteckna och identifiera sådana åtgärder så att de kan främjas inom en snar framtid. Parlamentet efterlyser en enhetlig rättslig ram och normer för som gör det möjligt att tillämpa innovativa logistik- och transportlösningar i hela Europa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet stöder kommissionen och transportföretagen i deras arbete med att utarbeta projekt där man tillhandahåller enhetlig och jämförande information om olika transportsätts koldioxidavtryck genom publikationer, information, bokningar och biljettförsäljning. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att anpassa IKT-standardiseringspolitiken till utvecklingen på marknaden och inom politiken för att uppnå driftskompatibilitet för e-transport och intelligenta transportsystem. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av interoperabilitet för att minska utsläppen från tunga fordon i såväl stadstrafik som annan trafik. |
| --- | --- |

39.

Utsläppssnål alternativ energi

| 40. | Europaparlamentet understryker att lösningar som innefattar rörlighet som drivs av el från hållbara energikällor har stor potential att minska transportsektorns koldioxidutsläpp. Parlamentet anser dock att optimering av denna teknik och utbyggnaden av infrastruktur i stor skala inte kan förväntas förrän efter 2030. Parlamentet uppmuntrar återigen till teknisk innovation. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar insatser för att bygga ut och garantera en övergripande och driftskompatibel infrastruktur för försörjning av förnybar energi och/eller hållbara ersättningsbränslen för fordon. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna samordna åtgärder för att säkerställa ett fullständigt införlivande av de berörda bestämmelserna i direktiv 2014/94/EU av den om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen, samt med artikel 8 i direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda ändrat genom direktiv (EU) .../... (förfarande 2016/0381(COD)). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en ambitiös handlingsplan för marknadsspridning av elfordon, och ge medlemsstaterna vägledande rekommendationer i syfte att sporra dem till att införa skatteincitament för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon. Parlamentet betonar att tillgången och åtkomsten till laddnings- och tankningsinfrastruktur, både i privata och offentliga byggnader i enlighet med direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv 2010/31/EU (EPBD)), och elfordons konkurrenskraft är av avgörande betydelse för ökad acceptans bland konsumenter. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa att elektricitet som produceras för elfordon kommer från hållbara energikällor. Parlamentet efterlyser i detta avseende ett långsiktigt europeiskt initiativ om nästa generations batterier samt utveckling av nödvändig infrastruktur i syfte att främja socialt rättvisa och hållbara produktionsstandarder för energi och fordon med låga utsläpp. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram sin utvärdering av medlemsstaternas genomförande av direktivet om miljövänlig energi för transport (direktiv 2014/94/EU) om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen och att vidta åtgärder mot de medlemsstater som ännu inte har lagt fram en nationell strategi. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att en av de effektivaste metoderna för att minska klimatpåverkan av vägtransporter skulle vara att införa en skyldighet för bränsleleverantörer att minska utsläppen av växthusgaser från den energi som levereras genom förnybar el, väte, hållbara och avancerade biodrivmedel, syntetiska bränslen eller andra bränslen med låga koldioxidutsläpp (t.ex. CNG och LNG). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att man omgående måste rikta om de ekonomiska incitamenten som fortfarande främjar fossila bränslen så att de koncentreras på alternativ och hållbar energi, för det konkreta syftet att övergå till hållbar energi i hela samhället. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser en ambitiösare strategi för förnybar energi inom transportsektorn än vad som föreslås i omarbetningen av direktivet om förnybar energi för att uppnå långsiktig utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet förespråkar att särskilda incitament för att använda hållbara alternativa bränslen bör ges till sådana transportsätt där det ännu inte finns några alternativ till flytande bränslen. Parlamentet anser att sådana incitament bör återspeglas i omarbetningen av direktivet för hållbar energi samt i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, såsom föreslås i förordningen om styrningen av energiunionen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att 94 % av de europeiska transporterna är beroende av oljeprodukter och anser att hållbara inhemska biodrivmedel leder till en minskning av beroendet av import av fossila bränslen och därmed stärker EU:s energitrygghet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en utfasning av direkt och indirekt stöd för fossila bränslen senast 2020. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja potentialen hos flytande naturgas (LNG) för att göra rörligheten, ekonomin och sysselsättningen hållbara (30). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker den roll som naturgas (t.ex. CNG och LNG), och i synnerhet biometan, syntetiskt metan och gasol (LPG), skulle kunna spela vid övergången till utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, särskilt när det gäller sjöfart, tunga fordon och stadsbussar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar de gränsvärden som föreslås i omarbetningen av direktivet om förnybar energi i syfte att fasa ut första generationens biodrivmedel senast 2030 och uppnå långsiktig utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att göra åtskillnad mellan å ena sidan första generationens biodrivmedel med hög växthusgaseffektivitet och en låg risk för indirekt ändring av markanvändning och å andra sidan första generationens biodrivmedel som inte uppfyller dessa kriterier samt att så snabbt som möjligt vidta åtgärder för att fasa ut användningen av råvaror, inklusive palmolja som driver på avskogningen, eller användningen av torvmark som beståndsdel i biodrivmedel. Parlamentet betonar vikten av en stabil och förutsägbar lagstiftningsmiljö som tar vederbörlig hänsyn till investeringscykler i syfte att locka till nödvändiga investeringar i avancerade biodrivmedel. Parlamentet noterar de potentiella klimatfördelarna med en EU-jordbruksproduktion baserad på biodrivmedel med hög växthusgaseffektivitet och en låg risk för indirekt ändring av markanvändning, i synnerhet när man beaktar utsläpp från storskalig import av animaliskt protein från tredjeländer. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ta fram objektiva kriterier för erkännande av avancerade biobränslen i syfte att stimulera innovation och marknadsspridning. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av att uppnå långsiktig utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn, och uppmuntrar kommissionen att främja ökad marknadspenetration för avancerade biodrivmedel med hög växthusgaseffektivitet, vilket överensstämmer med avfallshierarkin som en del av den cirkulära ekonomin och uppfyller starka miljömässiga och sociala hållbarhetskriterier, i syfte att ytterligare minska användningen av fossila bränslen och utsläppen av växthusgaser. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att stärka kraven på minskade växthusgaser från biodrivmedel för att säkra att de fortsätter att uppfylla EU:s klimatmål. Parlamentet betonar vikten av en stabil och trovärdig redovisning av utsläpp och upptag från bioenergi i enlighet med den föreslagna förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (COM(2016)0479). |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att endast grödobaserade biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna bör räknas in i medlemsstaternas klimatmål inom ramen för den föreslagna förordningen om ansvarsfördelning (COM(2016)0482). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa utvecklingen när det gäller väteteknik som bygger på förnybara energikällor och att åta sig att göra en genomförbarhetsstudie om den roll och de möjligheter som vätet kan spela i det europeiska transportsystemet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att syntetiska bränslen (flytande och gasformiga) som kommer från ett överskott av förnybar energi, i synnerhet energi från sol- och vindkraft vid full produktion som annars skulle gå till spillo, kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser från befintliga fordonsparker ur ett livscykelperspektiv och samtidigt öka utbytet av förnybar energi. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för den cirkulära ekonomin, utsläpps- och klimatpolitiken och unionens mål för förnybar energi öka och fullt ut stödja produktionen av miljövänlig biogas genom gödselbearbetning. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar att EU-företag för närvarande är världsledande inom syntetiska drivmedel och ser detta som en chans att stärka den ekonomiska tillväxten och högkvalitativa sysselsättningen i EU. Parlamentet betonar därför betydelsen av att skapa en ram som uppmuntrar till fortsatt utveckling och spridning av sådan teknik. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att ett främjande av ursprungsgarantier skulle kunna leda till en betydande ökning av andelen förnybar energi inom transportsektorn. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet noterar att EU:s strategi för hållbar energi bör vara teknikneutral och att målen med EU:s hållbarhetspolitik bör vara inriktade på att minska klimat- och hälsofarliga utsläpp. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet vill att kommissionen till fullo utnyttjar det gemensamma forskningscentrumets potential när det gäller att bedriva forskning i ren energi för transporter. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar stödet inom ramen för Horisont 2020 till forskning, utveckling och innovation inom rena transporter och hållbar energi och vill att detta stöd ska finnas kvar i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar betydelsen av forskning och utveckling för att ta itu med tekniska utmaningar i samband med utsläppssnål rörlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med sitt starka stöd till forskningsprogram som Clean Sky och Sesar (forskningsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet). |
| --- | --- |

64.

Transportinfrastruktur och investeringar

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera EU:s samfinansiering av transportprojekt som bidrar till klimatåtgärder och luftkvalitet och minimering av externa kostnader, inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att projekt inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är mycket viktiga för den europeiska strategin för utsläppssnål rörlighet, och beklagar att budgeten för FSE användes för Efsi. Parlamentet begär därför att budgeten för FSE återinförs, och upprepar att Efsi II bör finansieras från andra källor. Parlamentet anser dessutom att man bör undvika att projekt som kan få medel genom FSE finansieras genom Efsi. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet framhåller vikten av ändamålsenlig användning av Efsi, eller av Efsi tillsammans med europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif). Parlamentet anser att medlemsstaterna bör investera mer i sina järnvägar och arbeta för att sammanhållningsfonderna för järnvägsprojekt ska utnyttjas mer. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet påminner om vikten av att upprätthålla ett välfungerande infrastrukturnät av hög kvalitet, eftersom detta underlättar trafikflödet och även gör det möjligt att minska trafikstockningarna och därmed nivåerna på koldioxidutsläppen och andra föroreningar. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att mer medel blir tillgängliga så att städer tillsammans kan ansöka om medel för infrastruktur och teknik som skulle kunna bidra till minskade koldioxidutsläpp i stadstrafiken och minskade luftföroreningar från vägfordon. Parlamentet framhåller att detta bland annat skulle inbegripa, men inte begränsas till, för allmänheten tillgängliga laddningsstationer för elfordon, bil- och cykelpooler samt utveckling av kollektivtrafik. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar betydelsen av ekonomiska stödåtgärder för att förnya branschen och bevara miljön under infrastrukturarbetet. |
| --- | --- |

70.

Att sporra medborgare och beslutsfattare att ändra sitt beteende

| 71. | Europaparlamentet uppmuntrar städer att införa mål för minskade utsläpp av växthusgaser och strategier för ren luft i sina planer för rörlighet (t.ex. planer för hållbar rörlighet i städer (Sump)), och uppmanar kommissionen att prioritera EU:s samfinansiering av rörlighetsprojekt i städer som bidrar till att uppnå dessa mål, bland annat genom att stödja innovationer som hjälper städer i detta avseende. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att ett av de mest effektiva sätten att minska utsläppen och förbättra transporternas effektivitet är att främja kollektivtrafiken. Parlamentet menar att det är viktigt att förstärka den roll som kollektivtrafiken spelar. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att med incitament främja både offentliga myndigheters och privatpersoners inköp av renare och mindre förorenande fordon. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar att miljöanpassad offentlig upphandling ger möjligheter till hållbarare transporter, särskilt för stadsbussar. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka nätverken av städer som är föregångare och som i sin stadsplanering prioriterar hållbar rörlighet, inbegripet gång, cykling, främjande av kollektivtrafik, bilpooler och samåkning, och att göra det möjligt för lokala, regionala och nationella myndigheter att utbyta bästa praxis både när det gäller minskade växthusgasutsläpp och strategier för ren luft. Parlamentet uppmanar också kommissionen att uppmuntra lokala, regionala och nationella myndigheter att fullt ut samordna behoven och förfarandena inom transporter, bostäder och markanvändning för att bättre uppnå målen i klimatpolitiken. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att – med tanke på att EU-normerna för lätta fordon inte återspeglar de verkliga utsläppen – undersöka fördelarna med att införa en märkning eller standard för fordon med mycket låga utsläpp (Ulev) som skulle uppfylla utsläppsgränsvärdena vid verklig körning. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet anser att större uppmärksamhet måste ägnas åt en ökning av icke-motoriserade transportformers integration och attraktionskraft, eftersom detta avsevärt skulle minska privata transportformers attraktionskraft. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina strategier för utsläppssnål rörlighet beakta transportbehoven hos medborgare på landsbygden och i avlägsna områden. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmuntrar alla offentliga organ att inkludera hållbarhetskriterier i sin offentliga upphandling. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet vill att kommissionen, medlemsstaterna och regionerna investerar mer i att länka samman det europeiska nätet av cykelvägar med järnvägen i det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att förslaget om en översyn av förordningen om allmän säkerhet är försenat och uppmanar kommissionen att lägga fram ett sådant förslag före utgången av 2017. Parlamentet anser att tekniken för intelligent hastighetsanpassning har blivit tillräckligt bra och kan rädda många liv och att den därför utan vidare dröjsmål bör installeras i alla fordon. Parlamentet understryker att direkt sikt för lastbilar är en väldigt effektiv lösning för att förhindra olyckor med oskyddade trafikanter och att förslaget bör innehålla bindande normer för direkt sikt. |
| --- | --- |

80.

Sektorsspecifika krav

Motorcyklar, personbilar och lätta lastbilar

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om utsläppsnormer 2025 för personbilar och lätta lastbilar som är i linje med den ståndpunkt parlamentet uttryckte i förfarandet om två lagstiftningsakter 2013 (31), och som bekräftades i tillhörande uttalande från kommissionen uttalanden om målet 2025 (32). Parlamentet betonar att dessa genomsnittsnormer för fordonsparken bör beräknas på grundval av det nya globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon (WLTP) och återspegla den långsiktiga utsläppsminskningsplanen i EU:s klimat- och energiram fram till 2030 och de långsiktiga målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar införandet av det nya WLTP. Parlamentet betonar dock att man som ett tillägg till WLTP bör utarbeta en riktad metod för att bedöma koldioxidutsläpp vid verklig körning i efterhand, eftersom forskning visar att laboratorieprovningscykeln inom det nya WLTP fortfarande kommer att ha en diskrepans på cirka 20 procent sett till de verkliga utsläppen och kommer att fortsätta att bli föremål för provningsrelaterad optimering och manipulation. Parlamentet konstaterar att metoden kan baseras på redan befintliga mätanordningar i fordonen, t.ex. bränsleförbrukningsmätare. Parlamentet anser vidare att man, för detta syfte och för att erhålla tillförlitliga uppgifter, bör utarbeta en standardmetod för inhämtning, lagring, användning och delgivning av bränsleförbrukningsvärden där man i största möjliga utsträckning utnyttjar de sensorer som redan finns i personbilar och samtidigt respekterar den personliga integriteten fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga ytterligare lösningar för att stoppa koldioxidutsläppen från transportsektorn och att framför allt ta större hänsyn till det faktum att lättare konstruktioner direkt kan bidra till minskade koldioxidutsläpp från fordon. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet påpekar att om test av utsläpp under faktiska körförhållanden effektivt ska kunna minska skillnaderna mellan de utsläpp som uppmäts i laboratorier och på väg, bör specifikationerna i test- och utvärderingsförfarandena utformas mycket noggrant och omfatta vitt varierande körförhållanden såsom skillnader i temperatur, motorbelastning, körhastighet, höjd över havet, vägtyp och andra parametrar som kan förekomma vid körning i unionen. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt antagande av ett harmoniserat, obligatoriskt och transparent EU-system för märkning, vilket skulle ge konsumenterna riktiga, tillförlitliga och jämförbara uppgifter om bränsleförbrukning, livscykel, CO2-utsläpp och luftförorenande utsläpp från bilar som släpps ut på marknaden. Parlamentet efterlyser en översyn av direktivet om märkning av bilar (direktiv 1999/94/EG), vilket skulle kunna ändras så att ett krav på information avseende andra luftförorenande utsläpp som kväveoxid och partikulärt material införs. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktivet om miljövänlig energi för transport (direktiv 2014/94/EU) och lägga fram ett förslag till förordning om koldioxidstandarder för fordon som släpps ut på marknaden från och med 2025, med målet att fasa ut nya fordon som släpper ut koldioxid. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett minimimål för andelen utsläppsfria fordon för alla tillverkare. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar att det innebär fördelar för den europeiska ekonomin om man snabbt ställer om till sådana fordon som har minst klimatpåverkan enligt resultaten från livscykelanalyser. Parlamentet betonar att en sådan omställning säkerställer att de europeiska biltillverkarna kan fortsätta att vara konkurrenskraftiga på den globala marknaden, samtidigt som man tryggar befintliga arbetstillfällen och skapar nya. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet vill se en större finansiering till förmån för teknisk forskning när det gäller tillverkning, hantering och bortskaffande av batterier till elektriska fordon, så att dessa blir allt mer hållbara ur miljösynpunkt. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har inlett en rad överträdelseförfaranden mot medlemsstater som har brutit mot direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet genom att kontinuerligt överskrida gränsvärdena för kvävedioxid och PM10. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöva sina kontrollbefogenheter för att förhindra utsläppande på marknaden av förorenande dieselbilar som avsevärt bidrar till utsläpp av kvävedioxid och PM10 i atmosfären och som inte överensstämmer med EU:s bestämmelser om typgodkännande av och utsläpp från personbilar och lätta motorfordon. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet poängterar behovet av att främja ett brett deltagande av små och medelstora företag i tillverkningen av fordon och komponenter för att säkerställa likvärdiga förutsättningar på transportmarknaden och uppmuntra forskning och innovation. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i möjligaste mån ta hänsyn till alla tekniska metoder som finns för att minska koldioxidutsläppen från vägtransporter i samband med koldioxidregleringen efter 2020. Parlamentet konstaterar att regleringen i synnerhet ska beakta de möjligheter som de senaste alternativa bränslena (elektriska drivmedel, syntetiska drivmedel, kraft till gas och kraft till vätska) har att erbjuda. |
| --- | --- |

91.

Tunga fordon

| 92. | Europaparlamentet noterar att tunga fordon kommer att stå för 40 procent av de totala koldioxidutsläppen från vägtransporter om inga andra åtgärder vidtas före 2030. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att lägga fram ett förslag om tunga fordons certifiering, övervakning och rapportering före utgången av 2017 och ambitiösa koldioxidstandarder för 2025 senast 2018 utifrån bästa tillgängliga uppgifter. Parlamentet välkomnar simulatorn Vecto (verktyget för beräkning av fordons energiförbrukning) för frakteffektivitet och understryker behovet av att ha fortsatt tillgång till transparenta, realistiska och uppdaterade övervakningsuppgifter. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja arbeta på en europeisk strategi för koldioxidsnål lastbilstrafik på grundval av en jämförande studie, i syfte att underlätta spridningen på marknaden av energieffektiva och utsläppsfria stadsbussar och lastbilar. Parlamentet påpekar att det redan finns medlemsstater som tagit initiativ i riktning mot utsläppsfria godstransporter på väg. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet anser att den växande användningen av rena motorer i tunga fordon, till exempel el- eller LNG-drivna, bör stödjas och att det därför behövs investeringar i viktig och strategisk infrastruktur. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet ber kommissionen att fastställa, och tillåta medlemsstaterna att införa, incitament till transit och prioritering av trafik med fordon med låga eller inga utsläpp inom hela det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet understryker att utsläppssnåla och utsläppsfria stadsbussar skulle kunna bidra till att avsevärt minska de förorenande utsläppen i stadsområdena. Parlamentet begär därför att utsläppsfria stadsbussar tas i bruk genom att kriterierna för miljöanpassad offentlig upphandling inom EU införlivas i direktivet om rena fordon (direktiv 2009/33/EC), som för närvarande är föremål för en översyn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta och främja användningen av tillgängliga EU-medel, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, för att stödja åtgärder på området. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet betonar vikten av att skapa de rätta förutsättningarna för att stimulera till användning av utsläppssnål alternativ energi inom transportbranschen och noterar att detta kan underlättas genom att säkerställa att branschen har en tydlig och långsiktig ram att utgå från vid investeringar i minskade koldioxidutsläpp från drivmedel och i annan teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inleda en genomförbarhetsstudie av de potentiella lösningarna som finns tillgängliga för att sedan utifrån denna studie utarbeta en strategi för koldioxidsnåla godstransporter på väg. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet stöder kommissionen planer på en plattform för rena bussar där bussföretag, lokala myndigheter, busstillverkare och energibolag sammanförs för att uppmuntra till en snabbt ökande andel renare fordon och uppmanar kommissionen att främja bussen som ett miljövänligt alternativ i kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet noterar att det finns mycket ny teknik, och många nya innovationer som grundar sig på befintlig teknik, som kan ha stora positiva miljöeffekter, till exempel bättre däck, mer avancerade smörjmedel, effektivare kraftöverföring och hybridmotorer, och att Europa borde sträva efter att vara teknikledande på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilken betydelse sådan teknik kan ha när det gäller att förbättra både effektivitet och miljövänlighet. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra luftkvaliteten i EU och respektera EU:s gränsvärden för luftkvalitet och WHO:s rekommenderade nivåer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att se över de utsläppsgränsvärden som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, och lägga fram förslag, där så är lämpligt, om nya teknikneutrala Euro 7-utsläppsgränsvärden som senast 2025 ska vara tillämpliga på alla lätta nyttofordon som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet betonar att minskade utsläpp och luftkvalitetsmål kräver åtgärder även när det gäller äldre fordon och påminner i detta avseende om att efteranpassning är det snabbaste och mest kostnadseffektiva sättet att minska utsläpp och förorenande ämnen från äldre fordonsparker, eftersom ett systematiskt införande av avancerade efterbehandlingssystem av dieselavgaser innebär att äldre tunga fordon, såsom bussar och lastbilar, kan bli miljövänliga samtidigt som man uppfyller till och med de hårdaste utsläppskrav och åstadkommer största möjliga minskning av kväveoxid, kvävedioxid och partikulärt material. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå gemensamma EU-riktlinjer för att uppmuntra medlemsstaterna att utnyttja möjliga efteranpassningslösningar fullt ut och även säkerställa stödberättigande inom ramen för EU:s finansiella instrument för utfasning av fossila bränslen i transportsystem. |
| --- | --- |

101.

Typgodkännande och marknadskontroll

| 102. | Europaparlamentet efterlyser ett mer heltäckande och samordnat system för typgodkännande och marknadskontroll på EU-nivå, vilket omfattar en stark och tillförlitlig EU-tillsyn och ett kontrollsystem, i syfte att ta itu med de brister och rättsliga kryphål som konstaterats i efterdyningarna av Dieselgate. Parlamentet understryker betydelsen av att snabbt anta kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om godkännande och marknadstillsyn av motorfordon och släpfordon till dessa fordon (COM(2016)0031) samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt förhandlingsmandat som antogs den 4 april 2017. Parlamentet bekräftar att det kommande antagandet av nämnda förordning bör säkerställa en konsekvent och mer öppen konkurrens för alla intressenter inom fordonsbranschen, fastställa effektiva regler för att skydda konsumenter samt garantera ett fullständigt genomförande av den nya ramen för typgodkännande och marknadskontroll. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet välkomnar den vägledning om utvärdering av hjälputsläppsstrategier och förekomsten av manipulationsanordningar som kommissionen offentliggjorde den 26 januari 2017 i syfte att stödja medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna i arbetet med att upptäcka manipulationsanordningar. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet beklagar antagandet av höga överensstämmelsefaktorer för kväveoxidutsläpp, vilka fungerar som ett kryphål som möjliggör överdrivna utsläpp, bland annat från bilar efter 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över överensstämmelsefaktorn för testerna vid utsläpp under faktiska körförhållanden under 2017 – i enlighet med vad som anges i det andra paketet om utsläpp under faktiska körförhållanden – och fortsätta att årligen granska överensstämmelsefaktorn utifrån den tekniska utvecklingen i syfte att sänka den till 1 senast 2021. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt antagande av det fjärde paketen om utsläpp under faktiska körförhållanden för att fullborda regleringsramen för det nya typgodkännandeförfarandet och för en snabb tillämpning av denna ram. |
| --- | --- |

105.

Järnvägar

| 106. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens nya uppmaningar att lämna förslag avseende saknade gränsöverskridande järnvägslänkar på regional nivå och välkomnar utsikterna till att minimera eller minska klimateffekterna. Parlamentet ber kommissionen att fortsätta att beakta dessa projekt och utfärda meddelanden om stödansökningar inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa, och inom ramen för ändringen av förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik, i syfte att bättre ta hänsyn till den verkliga effektiviteten hos olika typer av järnvägstransporter när det gäller deras inverkan på energieffektiviteten i transportsektorn. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Parlamentet stöder kommissionens prioritering av investeringar i järnvägsinfrastrukturer, i synnerhet när det gäller saknade länkar och gränsöverskridande förbindelser. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att järnvägen, i synnerhet för varutransporter, är ett effektivt och hållbart system för masstransport. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet stöder genomförandet av övergången från väg- till järnvägstransporter (Shift2rail) genom en ökning av driftskompabiliteten mellan de olika transportsätten. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet efterlyser ambitiösa förslag till direktiv om kombinerad transport som bättre främjar effektiva godstransporter och uppmuntrar till en övergång från andra transportslag till järnvägar och inre vattenvägar för att uppnå de trafikomställningsmål för 2030 och 2050 som fastställs i de tio målsättningar för ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem i vitboken om transporter från 2011. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och aktörerna inom järnvägssektorn att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra det gemensamma företaget Shift2Rail i syfte att påskynda integreringen av avancerad teknik i innovativa järnvägsproduktlösningar, öka efterfrågan på järnvägstransporter och stärka den europeiska järnvägssektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål grundligt och effektivt genomföra direktiv 2012/34/EU, kommissionens genomförandeakt förordning (EU) 2015/909 och det fjärde järnvägspaketet för att säkerställa konkurrensförhållandena för banavgifter så att det råder rättvis konkurrens mellan olika transportsätt. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka missgynnandet av passagerartrafik på järnväg (t.ex. i fråga om skatter, banavgifter och direkta och indirekta subventioner) jämfört med andra transportsätt i syfte att åstadkomma likvärdiga förutsättningar på marknaden. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet upprepar vikten av driftskompatibilitet och samordning med andra transportsätt, förbättrad tillförlitlighet och bullerreduktion samt av att det ska vara lätt att byta mellan olika trafikslag. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet betonar behovet av ett fullständigt, effektivt och enhetligt genomförande av förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik, vilket är till fördel för både godstrafiken och industrin. |
| --- | --- |

114.

Luftfart

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra luftfartens effektivitet, bl.a. genom att garantera att medlemsstaterna snabbt genomför det gemensamma europeiska luftrummet, aktivt delta i Internationella civila luftfartsorganisationens (ICAO) arbete i syfte att garantera ambitiösa internationella koldioxidnormer samt tillhandahålla tillräcklig finansiering för det gemensamma företaget Sesar (forskningsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet) och de gemensamma teknikinitiativen Clean Sky. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet påminner om att luftrummet också är en del av EU:s inre marknad och att all fragmentering till följd av ineffektivt utnyttjande eller av skilda nationella metoder (exempelvis i fråga om operativa förfaranden, skatter, avgifter osv.) orsakar längre flygtider, förseningar, ökad bränsleförbrukning och ökade koldioxidutsläpp, förutom att den övriga marknaden påverkas negativt och att EU:s konkurrenskraft hämmas. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet betonar att luftfartssektorn på ett tillräckligt, rättvist och effektivt sätt bör bidra till att klimatmålen för 2030 och målen i Parisavtalet uppnås, och därmed även till att det hållbara utvecklingsmålet om klimatåtgärder uppnås. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet noterar beslutet vid det 39:e sammanträdet i Icaos generalförsamling om att utveckla ett globalt marknadsbaserat åtgärdssystem för internationell luftfart. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera beslutet, inklusive de frivilliga åtaganden och reservationer som staterna gör, samt att övervaka framstegen mot genomförandet av beslutet, både internationellt och inrikes, i de 67 stater som avser att frivilligt delta i den globala marknadsbaserade åtgärden. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom kort genomföra en utvärdering av lämpligheten i åtgärdens bestämmelser om koldioxidneutral tillväxt, i syfte att begränsa utsläppsökningen inom luftfarten i enlighet med Parismålen. Parlamentet konstaterar att man planerar att se över Icao-åtgärden vart tredje år, vilket bör ge utrymme för att göra det mer ambitiöst och robust. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag av den 3 februari 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförandet av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 (COM(2017)0054), i vilken det föreslås fortsatt begränsad geografisk omfattning för EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en ny bedömning och se över EU:s utsläppshandelssystem för perioden efter 2020 då man vet mer om genomförandet av det globala marknadsbaserade åtgärdssystemet. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet betonar vikten av att uppmuntra till val av de bästa och kortaste flygrutterna för att minska bränsleförbrukningen och de skadliga utsläppen, jämfört med längre flygvägar som väljs för att undvika luftrum som medför större kostnader. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet understryker vikten av att fortsätta att stimulera till forskning på detta område för att driva på investeringarna i teknik för utveckling av hållbar luftfart, även genom utveckling av offentlig-privata partnerskap, och denna stimulans kan ske genom att man främjar konstruktion av lättare luftfartyg, användning av digital teknik och satellitteknik för att effektivisera planeringen av flygrutter samt produktion och användning av den nya generationens alternativa bränslen, särskilt med hänsyn till att det i denna sektor inte finns många alternativ till traditionella flytande bränslen. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka hitta nya sätt att stödja användningen av förnybara flygbränslen för att minska luftfartens utsläpp av växthusgaser. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och flygteknikindustrin att uppmuntra framtagandet av ytterligare åtgärder för att främja smarta initiativ för minskade utsläpp i luftfartssektorn, från, till och inom flygplatser. |
| --- | --- |

123.

Sjötransporter

| 124. | Europaparlamentet konstaterar att ansträngningar görs genom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att begränsa de internationella havsutsläppen och uppmanar därför IMO att så fort som möjligt anta tydliga mål och åtgärder för minskning av växthusgasutsläpp. I avsaknaden av ett jämförbart system som verkar under IMO betonar dock parlamentet att koldioxidutsläpp i unionens hamnar, och under resor till och från unionens hamnar, bör omfattas av EU:s utsläppshandelssystem från och med 2023. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fastställa villkoren för att främja användningen av alternativa drivmedel, såsom naturgas, gasol och väte samt att främja integreringen av teknik för förnybar energi (såsom segel, batterier, solpaneler och vindgeneratorer) inom sjöfartssektorn. Parlamentet betonar att det i detta sammanhang är nödvändigt att överväga att på medlemsstats- och unionsnivå ta fram finansiella instrument i syfte att påskynda investeringarna i en grön fordonspark. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet betonar att för att kunna säkerställa en effektiv global minskning av växthusgasutsläppen från den internationella sjöfarten, i enlighet med det mål att med god marginal begränsa temperaturökningen till under 2 oC som fastställdes i Parisavtalet (COP 21), och ta itu med befintliga hinder på marknaden avseende fartygens konstruktion och operativa effektivitet, bör EU:s system för övervakning, rapportering och verifiering (MRV) genomgående ändras för att anpassa det till IMO:s nyligen antagna system för datainsamling (DCS), samtidigt som man bör bevara öppenhet, kontroll och insamling av data över faktiska transporter. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet understryker vikten av att fullt ut införliva och genomföra direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (direktiv 2014/94/EU), inbegripet inrättandet av tankstationer för LNG i TEN-T-korridorerna och i hamnar. Parlamentet anser att en ökad användning av LNG inom godstrafiken kan bidra till den utsläppssnåla rörligheten med avseende på de internationella långsiktiga klimat- och energimålen. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att skapa en europeisk makroregion vid Svarta havet för att säkerställa att man kan dra nytta av de möjligheter som skapas av gränsöverskridande samarbete i regionen. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet understryker att innovativa finansieringslösningar och användning av EU:s stödsystem för investeringar, vilket är tillgängligt via Europeiska investeringsbanken (EIB), bör vara användbara verktyg som kan utnyttjas av fartygsägare för att bära och/eller täcka initialkostnaden för åtgärder som syftar till att minska utsläpp av växthusgaser. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet välkomnar att IMO nyligen antog ett gränsvärde för svavel på 0,5 %, vilket beräknas förhindra att 250 000 personer runt om i världen dör i förtid. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet stöder ett införande av fler kontrollområden för svavel- och kväveoxidutsläpp i hela Europa. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet påminner om att en minskning av sotutsläppen från sjöfarten, i synnerhet i den arktiska regionen, är av avgörande betydelse för att minska den globala uppvärmningen. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet understryker den betydelsefulla roll som kombinerade transporter kan spela för att minska utsläppen. Parlamentet tar del av kommissionens förslag för att modernisera direktivet om kombinerade transporter (COM(2017)0648), vilket ska ge incitament för en övergång till transporter på järnvägar och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

132.

Inre vattenvägar

| 133. | Europaparlamentet anser att det krävs ytterligare åtgärder för att garantera en klimatvänlig och effektiv transportsektor på de inre vattenvägarna. Parlamentet upprepar betydelsen av ekonomiska stödåtgärder för innovation inom branschen i syfte att öka fartygens energieffektivitet och bevara miljön under infrastrukturarbetet. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2018 lägga fram en översyn av direktivet om flodinformationstjänster (Ris) (33), i syfte att främja användningen av Ris för att minska utsläppen på inre vattenvägar, och att fastställa en EU-övergripande rättslig grund för gränsöverskridande datautbyte som skulle möjliggöra ett heltäckande genomförande av det gränsöverskridande Ris och digital integrering med andra transportsätt. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet betonar att transport på inre vattenvägar i Europa bör uppmuntras och utnyttjas och uppmanar kommissionen att anslå medel för bärgning av sjunkna fartyg med tanke på de höga kostnaderna för sådana insatser samt utsikterna för regional utveckling och utvidgandet av frakt och transport på de inre vattenvägarna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för användning av vind- och solkraft, och för miljöanpassning av motorer och drivmedel i fartyg i inlandssjöfart, bland annat genom att peka på föregångares goda praxis och stödja finansiering av rena inre vattenvägar genom den befintliga skrotningsfonden och Efsi- och EIB-verktyg. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet betonar att marknadens faktiska behov visar på att det för transporter på de inre vattenvägarna behövs starkt stöd på såväl EU-nivå som på nationell och regional nivå för att säkerställa att ett tillräckligt stort antal inlandshamnar i TEN-T-stomnätet utrustas med infrastruktur för alternativ energi och med för allmänheten tillgängliga tanknings- och lagringsplatser på lämpliga avstånd från varandra. |
| --- | --- |

137.

o

o o

| 138. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

138.

---

(1)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 155.

(2)  EUT L 120, 15.5.2009, s. 5.

(3)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.

(5)  EUT L 145, 31.5.2011, s. 1.

(6)  EGT L 12, 18.1.2000, s. 16.

(7)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 1.

(8)  EUT L 123, 19.5.2015, s. 55.

(9)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(10)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

(11)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 58.

(12)  EUT L 239, 15.9.2015, s. 1.

(13)  EGT L 142, 5.6.1999, s. 26.

(14)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 124.

(15)  EUT L 268, 13.10.2009, s. 11.

(16)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 22.

(17)  EGT L 368, 17.12.1992, s. 38.

(18)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 88.

(19)  EUT L 307, 28.10.2014, s. 1.

(20)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 81.

(21)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 11.

(22)  EUT L 280, 27.10.2009, s. 52.

(23)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 10.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2016)0292.

(25)  EUT L 344, 17.12.2016, s. 1.

(26)  Antagna texter, P8_TA(2017)0100.

(27)  Antagna texter, P8_TA(2017)0097.

(28)  https://www.eea.europa.eu/soer-2015/europe/air

(29)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2015/download

(30)  Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2016 om en EU-strategi för flytande naturgas och lagring av gas; antagna texter: P8_TA(2016)0406.

(31)  EUT L 103, 5.4.2014, s. 15. EUT L 84, 20.3.2014, s. 38.

(32)  Se rådets handlingar 5584/14 and 6642/14.

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (Ris) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 255, 30.9.2005, s. 152–159).

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 13 december 2017

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/132

---

P8_TA(2017)0491

Rekommendation till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt

Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen av penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (2016/3044(RSP))

(2018/C 369/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 116 och 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 116 och 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 8 juni 2016 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, dess ansvarsområden, antal ledamöter och mandatperiod (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 8 juni 2016 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, dess ansvarsområden, antal ledamöter och mandatperiod (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2015 (3) och av den 6 juli 2016 (4) om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2015 (3) och av den 6 juli 2016 (4) om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (5),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 26 juni 2017 om bedömningen av de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som påverkar den inre marknaden och berör gränsöverskridande verksamhet (COM(2017)0340), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 26 juni 2017 om bedömningen av de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som påverkar den inre marknaden och berör gränsöverskridande verksamhet (COM(2017)0340),

| — | med beaktande av kartläggningen och gapanalysen av Europeiska unionens plattform för finansiella underrättelseenheter (EU:s FIU-plattform) beträffande EU-finansunderrättelseenheternas befogenheter och hinder för att erhålla och utbyta information, 15 december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kartläggningen och gapanalysen av Europeiska unionens plattform för finansiella underrättelseenheter (EU:s FIU-plattform) beträffande EU-finansunderrättelseenheternas befogenheter och hinder för att erhålla och utbyta information, 15 december 2016,

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation från undersökningskommittén för penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation från undersökningskommittén för penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt,

| — | med beaktande av slutrapporten från undersökningskommittén för penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (A8-0357/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från undersökningskommittén för penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (A8-0357/2017),

| — | med beaktande av artikel 198.12 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 198.12 i arbetsordningen, och av följande skäl:

1.   
  Allmänt

| 1. | Europaparlamentet noterar bekymrat att Panamadokumenten har försvagat medborgarnas förtroende för våra finansiella system och skattesystem. Parlamentet betonar att det är av största vikt att återupprätta allmänhetens förtroende och säkerställa rättvisa och transparenta skattesystem samt skatterättvisa och social rättvisa. Parlamentet uppmanar för detta ändamål Europeiska unionen och dess medlemsstater att korrekt genomföra och förstärka sina rättsliga verktyg för att gå från sekretess till transparens, ömsesidigt samarbete och informationsutbyte, och att bekämpa penningtvätt på ett mer effektivt sätt och uppmanar medlemsstaterna att förenkla sina skattesystem, i syfte att säkerställa en mer rättvis beskattning och att investera i realekonomin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att den europeiska beskattningsmodellen å det snaraste måste omdefinieras för att begränsa osund konkurrens mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt det antal fall av administrativa missförhållanden som parlamentets undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande har upptäckt i förhållande till genomförandet av unionsrätten, och understryker sin djupa oro över brott mot det tredje- penningtvättsdirektivet (6) med anknytning till samarbete mellan finansunderrättelseenheter (FIU). Parlamentet uppmanar med kraft såväl kommissionen som medlemsstaterna att trappa upp sina ansträngningar, sina åtaganden, sitt samarbete och sina investeringar i ekonomiska resurser och personalresurser för att förbättra tillsynen och verkställandet inte enbart för att förebygga och på ett effektivare sätt bekämpa sådan olaglig praxis som penningtvätt, skatteundandragande och skattebedrägeri, utan även för att förebygga och bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering, som kan vara lagligt men ändå strider mot andemeningen i lagen. Parlamentet erinrar om principen om förutsägbarhet hos åtal som väcks. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att alla lagöverträdelser bestraffas på lämpligt sätt. Parlamentet insisterar på att åtgärder för detta ändamål är kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder avseende rapporterade fall av penningtvätt och misstänkta transaktionsrapporter så att ordentliga utredningar kan genomföras så snart som myndigheterna får kännedom om informationen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om EU:s ram för rapporter om misstänkta transaktioner, och betonar behovet av ett närmare internationellt samarbete mellan finansunderrättelseenheter inom och utanför EU. Parlamentet begär också större utredningsbefogenheter för EU:s organ, särskilt Europol och Eurojust, i fall av penningtvätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att det är absolut nödvändigt att kontrollera de verkliga huvudmännen för att undvika att skalbolag används för penningtvätt (såsom framgår av fallet med den azerbajdzjanska ”tvättomaten”). Parlamentet efterlyser också ett effektivt genomförande och verkställande av det europeiska direktivet om bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avstå från aggressiv skatteplanering för utbudssidan genom framhävandet av och erbjudanden om förhandsbesked i skattefrågor och skatteförmåner eller ad hoc-regler. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla jurisdiktioner som i nationell lagstiftning har genomfört eller kommer att genomföra OECD:s rekommendationer om urholkning av skattebasen och överföring av vinster att uppfylla inte bara bokstaven utan även andan i rekommendationerna. Parlamentet påminner om att transparens är ett viktigt instrument för att ta itu med skatteundandragande, och i synnerhet aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande finns många kryphål i gällande lagstiftning om skatteundandragande och om bekämpning av penningtvätt på både EU-nivå och på nationell nivå, och anser att denna lagstiftning med skyndsamhet måste genomföras grundligt och skärpas ytterligare. Parlamentet välkomnar de ökade ansträngningar som gjorts sedan offentliggörandet av Panamadokumenten för att lägga fram nya lagförslag om att införa inkluderande strategier, men beklagar att det saknas politisk vilja bland vissa medlemsstater att gå vidare med reformer och efterlevnadsåtgärder som skulle medföra verkliga förändringar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att den skattepolitik som rådet utfärdar ofta stoppas av enskilda medlemsstater. Parlamentet upprepar varningarna från utskottet TAXE 1 enligt vilka enhällighetsbestämmelsen i rådet minskar incitamentet att gå från status quo mot en mer samarbetsbaserad lösning genom att alla medlemsstater beviljas vetorätt i skattefrågor. Parlamentet upprepar uppmaningen till kommissionen att använda förfarandet i artikel 116 i EUF-fördraget vilket gör det möjligt att ändra kravet på enhällighet i fall där kommissionen anser att en skillnad mellan de bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar eller andra författningar snedvrider konkurrensvillkoren på den inre marknaden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt fortsätter att vara globala fenomen och att de därför måste motverkas på ett omfattande, tydligt och samstämmigt sätt genom ömsesidigt stöd och ökat samarbete på EU-nivå och på global nivå. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att gå i bräschen för den globala kampen mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar bekymrat bristen på ambitiösa och konkreta åtgärder för att bekämpa skatteparadis. Parlamentet riktar i detta sammanhang uppmärksamheten på det faktum att ökad transparens inte i sig kommer att vara tillräckligt för att hantera detta problem. Parlamentet betonar därför att det är angeläget att verka för internationellt samarbete och en multilateral strategi, där utvecklade länder och utvecklingsländer måste delta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU:s institutioner att stödja och främja ett mellanstatligt toppmöte på FN-nivå i syfte att fastställa en färdplan och en gemensam handlingsplan för att förhindra skatteparadis. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att för att full hänsyn ska kunna tas till digitaliseringen av företagsklimatet måste begreppet digitala affärsställen definieras och för att säkerställa att företag som uppbär intäkter i en medlemsstat utan att där ha ett fysiskt etableringsställe behandlas på samma sätt som företag med ett fysiskt etableringsställe. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inbegripa digitala företag i alla åtgärder mot skatteflykt och andra skatterelaterade åtgärder på europeisk nivå. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vara proaktiva och inte vänta på medieavslöjanden innan de prioriterar dessa frågor. Parlamentet erinrar om att transparensen inte kan vara sektorsspecifik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att man måste vara vaksam och säkerställa att brexit varken skapar gynnsamma förutsättningar för skattekonkurrens mellan de återstående 27 medlemsstaterna i syfte att locka till sig vissa näringar och tjänster som för närvarande är belägna i Förenade kungariket eller leder till att Förenade kungariket – och dess utomeuropeiska och tillhörande territorier – minskar ansträngningarna för att bekämpa skatteundandragande. Parlamentet uppmärksammar kommissionen på det faktum att vederbörlig hänsyn bör tas till denna aspekt under den andra brexitfasen vid alla förhandlingar om partnerskap och handelsavtal med Förenade kungariket. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen har beslutat att upphöra med sitt åtagande om att vartannat år genomföra en rapport om korruptionsbekämpning för alla medlemsstater. Parlamentet konstaterar att kommissionens övervakning av korruptionsbekämpningen kommer att ske inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser att korruptionsbekämpningen riskerar att överskuggas av andra ekonomiska och finansiella frågor inom ramen för planeringsterminen. Parlamentet uppmanar kommissionen att föregå med gott exempel, återuppta offentliggörandet av rapporten och åta sig att bedriva en mycket mer trovärdig och omfattande strategi för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en konsekvensbedömning av möjligheten till obligatorisk registrering av ägande eller förbud mot ägande, inbegripet uppgifter om verkligt huvudmannaskap, räkenskaper och skalbolag, från EU-medborgares och EU-företags sida i länder som är upptagna i EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner och EU:s förteckning över tredjeländer med strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, i syfte att förhindra skatteundandragande och skattebedrägeri. |
| --- | --- |

18.

2.   
  Skatteflykt och skatteundandragande

2.1   Offshore-strukturer

| 19. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av en gemensam internationell definition av vad som utgör ett offshore-centrum, ett skatteparadis, en icke samarbetsvillig skattejurisdiktion och ett högriskland när det gäller penningtvätt. Parlamentet efterlyser att dessa definitioner ska överenskommas internationellt, utan att det påverkar det omedelbara offentliggörandet av EU:s gemensamma svarta lista. Parlamentet betonar att dessa definitioner förutsätter att det upprättas tydliga och objektiva kriterier. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om vikten av GAAR-principen (allmänna regeln mot skatteflykt) i skattepolitiken och uppmanar skattemyndigheterna att tillämpa denna princip konsekvent i syfte att undvika strukturer som skapats för skattebedrägerier och skatteundandragande. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att det, i strävan efter att främja ökat internationellt samarbete, även är mycket viktigt att bevara dessa definitioners rättsliga objektivitet och deras genomförande, eftersom vissa jurisdiktioner skulle kunna skriva under på internationellt överenskomna standarder utan att tillämpa dem i praktiken. Parlamentet betonar att dessa definitioner inte bör vara föremål för politisk partiskhet och bör uppmuntra jurisdiktioner i förteckningen att vidta åtgärder som leder till att de plockas bort från den. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om att formella åtaganden om internationellt överenskomna standarder är det första steget, men att endast korrekt genomförande av dessa standarder och verkliga och ärligt menade ansträngningar kommer att begränsa riskfaktorerna och leda till en framgångsrik bekämpning av penningtvätt, skattebedrägeri och skatteundandragande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet erinrar om att frizoner och frihamnar inte får missbrukas i syfte att uppnå samma effekter som skatteparadis eller för att kringgå internationella transparensregler i syfte att tvätta pengar. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med frågan om frihamnar i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att säkerställa att offshore-strukturer med verkliga huvudmän i medlemsstaterna omfattas av likvärdiga upplysningsskyldigheter när det gäller revision och redovisning som gäller i den europeiska jurisdiktion där den verkliga huvudmannen finns. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att EU inte bör upprätthålla handelsförbindelser med juridiska konstruktioner med hemvist i skatteparadis då den slutliga mottagaren inte kan identifieras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en årlig offentlig rapport om användningen av EU:s medel såväl som om Europeiska investeringsbankens (EIB:s) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utvecklings (EBRD:s) penningöverföringar till offshorestrukturer, inbegripet antal och typ av projekt som stoppats, med förklaringar till varför projekten stoppats och vilka uppföljande åtgärder som vidtagits för att säkerställa att inga EU-medel varken direkt eller indirekt bidrar till skatteflykt och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

26.

2.1.1.   En gemensam EU-förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ledande roll i att upprätta kriterier för en gemensam EU-förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner. Parlamentet beklagar den orimligt långa tid denna process har tagit. Parlamentet uppmanar rådet att inte urvattna utan snarare höja ambitionsnivån i förhållande till kriterierna i tidigare nämnda förteckning. Parlamentet insisterar på att alla kriterier som kommissionen föreslagit ska beaktas, inbegripet, men inte begränsat till, att skattesatsen för företag är noll eller nära- noll-, och betonar vikten av att förteckningen uppfyller sitt syfte och inte är godtycklig. Parlamentet anser att transparenskriterierna bör vara fullt tillämpliga och att de även bör ta lämplig hänsyn till genomförande och verkställande. Parlamentet uppmanar rådet, för att denna förteckning ska vara effektiv och trovärdig, att påföra stränga, proportionerliga och avskräckande gemensamma sanktioner mot länder på förteckningen, och betonar att bedömningarna av enskilda länder bör genomföras på ett transparent sätt. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inrätta en transparent och objektiv översynsmekanism, vilken inbegriper parlamentets deltagande, för framtida uppdateringar av förteckningen. Parlamentet erinrar om att syftet med en sådan förteckning är att ändra beteendet hos sådana jurisdiktioner när det gäller penningtvätt och underlättande av skattebedrägerier. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner, som godkänts och offentliggjorts av rådet, endast är inriktad på jurisdiktioner utanför EU, och utelämnar länder inom EU som har spelat en systematisk roll i att främja och möjliggöra en skadlig skattepraxis och som inte uppfyller kriteriet för en rättvis beskattning. Parlamentet betonar att minst fyra medlemsstater skulle tas upp i förteckningen om den kontrolleras enligt samma EU-kriterier, såsom visas i en simulering som genomförts av Oxfam. Parlamentet är bekymrat över att förhandsuteslutandet av EU-länder från kontroll påverkar hela processens legitimitet, trovärdighet och effektivitet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är av åsikten att när väl EU-förteckningen över icke-samarbetsvilliga skattejurisdiktioner har upprättats bör kommissionen föreslå tillhörande lagstiftning som fastställer harmoniserade skyldigheter för skattemyndigheterna i varje medlemsstat att årligen offentliggöra data som innehåller det totala värdet på och mottagarna av penningöverföringarna från varje medlemsstat till varje jurisdiktion på förteckningen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet kräver att dessa sanktioner även ska gälla för företag, banker och revisions- och advokatbyråer, samt för skatterådgivare som bevisligen har varit involverade i olaglig, skadlig eller olovlig verksamhet med icke samarbetsvilliga jurisdiktioner eller som bevisligen har främjat olagliga, skadliga eller olovliga bolagsskattearrangemang, som involverar rättsliga konstruktioner i dessa jurisdiktioner. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att flera av EU:s medborgare, enheter och personer i politiskt utsatt ställning (PEP) figurerade i Panamadokumenten. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att klargöra huruvida dessa omnämnanden har utretts ordentligt och om de i så fall utgjorde överträdelser av den nationella lagstiftningen. Parlamentet måste tyvärr, på ett liknande sätt, också understryka att många medborgare, enheter och personer i politiskt utsatt ställning vägrade, när de ombads att samarbeta med denna undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, att inkomma med information som skulle ha varit användbar för denna kommittés syften. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar att enligt de senaste uppgifterna från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om utländska direktinvesteringar, har Luxemburg och Nederländerna tillsammans mer inkommande investeringar än Förenta staterna, varav största delen är i specialföretag utan väsentlig ekonomisk verksamhet, och Irland har mer inkommande investeringar än både Tyskland och Frankrike. Parlamentet påpekar att utländska investeringar i Malta, enligt landets nationella statistikbyrå, uppgick till 1 474 % av storleken på landets ekonomi. Parlamentet noterar att enligt en undersökning gjord av universitetet i Amsterdam, passerade 23 % av alla typer av företagsinvesteringar som hamnade i skatteparadis via Nederländerna. Parlamentet anser att dessa uppgifter klart visar att vissa medlemsstater underlättar alltför stora överföringar av vinster på bekostnad av andra medlemsstater. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2018 lägga fram en rapport med en bedömning av skattesystemen i medlemsstaterna och deras beroende territorier, regioner eller andra administrativa strukturer som underlättar skatteundandragande och skattebedrägeri och har en potentiellt skadlig inverkan på den inre marknaden. |
| --- | --- |

33.

2.1.2.   En EU-förteckning för penningtvättsbekämpning över tredjeländer med hög risk

| 34. | Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att kommissionen hittills inte har genomfört någon egen och oberoende bedömning för identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister i enlighet med bestämmelserna i penningtvättsdirektivet, utan har förlitat sig helt på den förteckning som tagits fram av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF), som kommissionen är medlem i. Parlamentet beklagar djupt att kommissionen inte på ett tillfredsställande sätt svarade på parlamentets krav i detta avseende. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att påskynda arbetet med sin egen förteckning och att rapportera till parlamentet om genomförandet av dess färdplan och i synnerhet sitt åtagande att öka alla resurser som krävs för arbetsgruppen för bekämpning av ekonomisk brottslighet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att EU:s målsättningar är ambitiösare än FATF:s i denna fråga. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av ökade investeringar i personella och finansiella resurser eller av att deras fördelning optimeras inom kommissionen för att förstärka screeningförfarandet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att syftet med denna förteckning är att uppmuntra till förändrat beteende hos jurisdiktioner i förhållande till penningtvätt eller terrorismfinansiering, och att avskräcka andra stater från att genomföra liknande, potentiellt skadlig politik. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet vill att kommissionen ska vara den centrala institutionen för både förteckningen för penningtvättsbekämpning över tredjeländer med hög risk och översynen av den europeiska förteckningen över skatteparadis, för att överensstämmelse och komplementaritet ska säkerställas. |
| --- | --- |

38.

2.2.   Annan skattelagstiftning

| 39. | Europaparlamentet välkomnar den nya lagstiftning som antagits under de två senaste åren som en reaktion på LuxLeaks. Parlamentet välkomnar EU:s engagemang i OECD:s BEPS-projekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt införliva EU-lagstiftningen i sina respektive rättssystem och att säkerställa att den genomförs. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser ambitiös, offentlig land-för-land-rapportering i syfte att uppnå skattetransparens och offentlig granskning av multinationella företag eftersom detta skulle ge den bredare allmänheten tillgång till information om vinster som gjorts, subventioner som mottagits och de skatter multinationella företag betalar i de jurisdiktioner de är verksamma i. Parlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att komma fram till en gemensam överenskommelse om förslaget att förhandla med övriga EU-institutioner i syfte att anta en offentlig land-för-land-rapportering, vilket är en av de viktigaste åtgärderna för att uppnå ökad transparens för alla medborgare när det gäller företagens skatteinformation. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhäver att offentlig land-för-land-rapportering kommer att göra det möjligt för investerare och aktieägare att ta hänsyn till företagens skattepolitik när de aktivt deltar i bolagsstämmor och fattar investeringsbeslut. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om att skatteinformation framöver bör vara ett grundläggande inslag i företagens finansiella rapportering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar rådet att nå en snabb och ambitiös överenskommelse om båda etapperna i den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Parlamentet påminner om att detta utöver att minska kostnaderna för såväl företagen som för medlemsstaternas skattemyndigheter också skulle lösa problemet med internprissättning och säkerställa en sundare konkurrens på den inre marknaden. Parlamentet betonar att harmoniseringen av skattebaser är den bästa lösningen för att få ett slut på skatteoptimering och aggressiv skatteplanering på lagliga vägar. Parlamentet erinrar om att en ny bindande definition av ”fast driftsställe” behövs för att se till att beskattningen äger rum där den ekonomiska aktiviteten äger rum och värdet skapas. Parlamentet betonar att detta bör åtföljas av bindande minimikriterier för att avgöra om den ekonomiska verksamheten är av tillräcklig betydelse för att beskattas i en medlemsstat för att undvika problemet med brevlådeföretag, särskilt i anslutning till de utmaningar som den digitala ekonomin skapat. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att röra sig mot mycket mer ambitiösa reformer inom beskattning. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att för att en enhetlig beskattning ska kunna fungera som ett medel för att få slut på överföringar av vinster måste den vara världsomfattande, och att det finns en risk att genomförandet av den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen på EU-nivå leder till att det uppstår en situation där nuvarande förluster från medlemsstater till andra länder i världen låses fast – liksom vissa medlemsstaters utnyttjande av andra länder i världen. Parlamentet konstaterar att en strategi som endast omfattar EU skulle kunna ta bort incitamenten till överföring av vinster inom EU, men öppna en dörr till ytterligare incitament och möjligheter att föra ut vinster ur EU. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om sina rekommendationer om att säkerställandet av automatiskt utbyte av information om skattebeslut utvidgas till att gälla alla skattebeslut och att kommissionen får tillgång till all relevant information, för att se till att europeiska konkurrensregler garanterat efterlevs (7). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett lagstiftningsförslag till översyn av direktivet om administrativt samarbete (DAC) (8) för att ytterligare förbättra samarbetet inom beskattning mellan medlemsstaterna genom en skyldighet att besvara gruppförfrågningar i skattefrågor, så att ett europeiskt land kan tillhandahålla andra all information som krävs för att åtala gränsöverskridande skattesmitare. Parlamentet påminner om sitt förslag om att ändra DAC för att förbättra samordningen av skatterevisioner (9) mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet beklagar att enligt EU:s regler för statligt stöd tillfaller obetald skatt, som drivs in från mottagare av olagligt skattestöd, det land som har beviljat stödet och inte de länder som har drabbats av en urholkning av sina skattebaser till följd av konkurrenssnedvridande skattesystem. Parlamentet uppmanar kommissionen i detta syfte att utarbeta lämpliga metoder för att kvantifiera intäktsförlusterna för de berörda medlemsstaterna och att utveckla lämpliga indrivningsförfaranden för att säkerställa att obetalda skatter fördelas till de medlemsstater där den ekonomiska verksamheten faktiskt ägde rum. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet är av åsikten att skattereformer alltid ska möjliggöra granskning från medborgarnas sida och erbjuda det civila samhället åtkomst, information och utbildning för att de ska kunna delta på ett produktivt sätt i utformningen av denna politik, vilket för närvarande inte är praxis. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser dessutom att skattelagstiftning, vare sig det är på nationell nivå eller på EU-nivå, måste förenklas och utarbetas på ett sådant sätt att den blir tillgänglig för alla medborgare i syfte att undvika den komplexitet som gynnar de som sysslar med skattesmitning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling (10), som inbegripet åtgärder för att förhindra att offentliga förvaltningar arbetar med företag som använder sig av skatteparadis. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inleda en omfattande utvärdering av uppförandekodgruppens (företagsbeskattning) 19 år långa arbete med fokus på de resultat som uppnåtts vid förebyggandet av gränsöverskridande skadliga bolagsskattesystem i form av en offentlig rapport. Parlamentet efterlyser en omdaning av uppförandekodgruppen utifrån resultaten som ska leda till ökad transparens och effektivitet i deras arbete, med tanke på att gruppen ska spela huvudrollen i EU:s förbättringsarbete på detta område. Parlamentet uppmanar parlamentet att skaffa större befogenheter för granskning av och ansvarsskyldighet för gruppen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa en lista över de skadliga system som uppförandekodgruppen hittills inte har kunnat enas om att vidta åtgärder mot och offentliggöra listan. Parlamentet uppmanar kommissionen att innan 2020 bedöma effekterna av nexusstrategin för patentboxsystem som är förenliga med denna strategi och om möjligt kvantifiera dennas effekt på innovation och förlust av skatteinkomster. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet beklagar att flera EU-medlemsstater figurerade i Panamadokumenten. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med skattemyndigheterna inleda en omfattande utvärdering av potentiellt skadliga skatteåtgärder i medlemsstaterna som snedvrider konkurrensen och av de befintliga motåtgärderna, samt av dessa åtgärders spridningseffekt- på andra jurisdiktioner. Parlamentet efterlyser att en effektiv kontrollmekanism inrättas för övervakning av EU:s medlemsstater, med avseende på de eventuella nya skadliga skatteåtgärder de kan komma att införa. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att avhjälpa problemet med gränsöverskridande ombildningar och flytt av säte och ge tydliga regler för flyttning av företags huvudkontor inom EU, inbegripet regler för att motverka brevlådebolag. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och alla medlemsstater att säkerställa ett stopp för metoden med skatteinversion, enligt vilken ett multinationellt företag förvärvas av ett mindre företag som har sitt säte i ett skatteparadis och antar detta företags lagliga hemvist, för att ”flytta” sitt huvudkontor och minska det kombinerade företagets totala skattebörda, vilket är en process som följs av en minskning av inkomsterna genom avdragsgilla betalningar till skatteparadis (i form av lån, royaltyer och tjänster, till exempel) och som syftar till att undvika skatt på det berörda multinationella förtegets nationella vinster. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar behovet av att särskilt uppmärksamma de vanligaste skadliga skatteåtgärderna, till exempel missbruk av patentboxar, derivat, swappar, etc., som används för skatteflykt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens slutsats om statligt stöd från augusti 2016 om att Irland olagligt beviljat Apple 13 miljarder euro i otillbörliga skattelättnader. Parlamentet ifrågasätter den irländska regeringens beslut att överklaga detta beslut i ett försök att inte återkräva den summa Apple är skyldiga. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att identifiera och avbryta användningen av alla former av skatteamnestier som skulle kunna leda till penningtvätt och skatteflykt eller som skulle kunna hindra nationella myndigheter från att använda inlämnade uppgifter för att genomföra utredningar om ekonomisk brottslighet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de planer som USA:s statsförvaltning har att främja skattelättnader för stora företag och finansiell avreglering. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka den föreslagna skattereformen i Förenta staterna, känd som Blueprint, och möjligheten att skatteamnesti genomförs i USA för att göra det möjligt för stora teknologiska företag att repatriera vinster till en mycket låg skattesats. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka sina skattemyndigheter med en tillräcklig personalstyrka för att säkerställa en effektiv insamling av skatteintäkter och ta itu med skadlig skattepraxis, eftersom resursbrist och nedskärning av personal, såväl som brist på lämplig utbildning, tekniska verktyg och granskningsbefogenheter, i hög grad har hindrat skattemyndigheterna i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet noterar ett exempel på ett upplägg för skatteundandragande i EU, den så kallade Double Irish-strukturen som kommer att fasas ut fram till 2020. Alla medlemsstater uppmanas att övervaka sina dubbelbeskattningsavtal för att säkerställa att skatteflyktsupplägg inte utnyttjas genom skattemissmatchningar. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet beklagar djupt avsaknaden av tillförlitlig och objektiv statistik rörande omfattningen av skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet betonar vikten av att utarbeta lämpliga och transparenta metoder för att kvantifiera omfattningen av dessa fenomen och även deras inverkan på länders offentliga finanser, ekonomiska verksamheter och offentliga investeringar. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utfärda riktlinjer för att dra en tydlig gräns mellan vad som är olagligt och vad som är lagligt, även om det strider mot lagstiftningens anda, inom ramen för metoder för skatteflykt och skatteundandragande för att säkerställa rättssäkerheten för alla berörda parter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och tredjeländer att säkerställa att de böter och finansiella sanktioner som påförs skattesmitare och intermediärer inte är avdragsgilla. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet understryker att genomförande av en ansvarsfull skattestrategi ska betraktas som en pelare för företagens sociala ansvar (CSR) och att skatteflykt, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering är oförenliga med CSR. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att låta denna faktor ingå i en uppdaterad EU-strategi för CSR. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar företagen att göra det totala uppfyllandet av alla skattemässiga förpliktelser utan någon som helst form av skatteflykt till en integrerad del av sitt CSR. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet upprepar efterlysningen från utskottet TAXE 2 av inrättandet av ett nytt centrum för en konsekvent och samordnad skattepolitik inom kommissionens struktur, som kan bedöma och övervaka medlemsstaternas skattepolitik på unionsnivå och säkerställa att inga nya skadliga skatteåtgärder vidtas av medlemsstaterna. Parlamentet föreslår att ett sådant centrum bör kunna övervaka medlemsstaternas efterlevnad av den gemensamma EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner utöver att säkerställa och främja samarbete mellan nationella skatteförvaltningar (t.ex. i relation till utbildning och utbyte av bästa praxis). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet upprepar sina rekommendationer (11) att skapa en katalog över motåtgärder som unionen och medlemsstaterna, i egenskap av aktieägare till och finansiärer av offentliga organ, banker och stödprogram, bör vidta mot företag som använder sig av skatteparadis för att bedriva aggressiv skatteplanering och därför inte följer unionens standarder för god förvaltning i skattefrågor. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att ändra europeisk lagstiftning, däribland bestämmelserna rörande Europeiska investeringsbankens (EIB) stadgar, förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), de fyra förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), och de fem europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden) så att de förbjuder att EU-medel går till slutliga förmånstagare eller finansiella intermediärer som har bevisats vara inblandade i skatteflykt eller aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att upprätta ett obligatoriskt standardiserat offentligt europeiskt företagsregister för att få aktuell och tillförlitlig information om företag och för att uppnå transparens genom gränsöverskridande tillgång till jämförbar och pålitlig information om företag i EU. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen utvärderar den inverkan som gränsöverskridande övergångar av fotbollsspelare har på medlemsstaternas uppbörd av inkomster och att föreslå åtgärder som kan tänkas vara relevanta för att ta itu med betydande inkomstförluster, inbegripet åtgärder avseende de förmedlare som underlättar sådana övergångar. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte sluta handelsavtal med jurisdiktioner som definieras som skatteparadis av EU. |
| --- | --- |

72.

2.3.   Informationsutbyte

| 73. | Europaparlamentet beklagar att bestämmelserna i direktivet om administrativt samarbete (DAC), som var i kraft under den period som omfattades i de avslöjanden som gjordes i Panamadokumenten, inte genomfördes på ett effektivt sätt, och att lite information och beslut utbyttes. Parlamentet erinrar om att det automatiska informationsutbytet mellan skattemyndigheterna är avgörande för att medlemsstaterna ska kunna säkerställa ömsesidigt bistånd med att ta upp skatteinkomster och skapa lika spelregler. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att ytterligare stärka samarbetet inom beskattning mellan medlemsstater genom en skyldighet att besvara gruppförfrågningar i skattefrågor, så att ett europeiskt land kan tillhandahålla andra all information som krävs för att åtala gränsöverskridande skattesmitare. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över att antalet förhandsbesked i skattefrågor som medlemsstaterna beviljat multinationella företag har ökat under de senaste åren, trots den sociala oro som LuxLeaks-skandalen gav upphov till. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, bör ha tillgång till all information som utbytts inom ramen för DAC i syfte att korrekt övervaka genomförandet av detta och se till att det fullföljs. Parlamentet understryker att denna information bör lagras i ett centralt register som sköts av kommissionen på grund av dess exklusiva behörighet på konkurrensområdet. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet efterlyser ett mer effektivt utbyte, mer effektiv behandling och användning av information globalt och efterlyser med kraft att bestämmelserna om de gemensamma redovisningsstandarderna genomförs på ett effektivt och konsekvent sätt, och att man övergår från systemet med namngivning och uthängning inom expertutlåtandesystemet till ett sanktionssystem. Parlamentet uppmärksammar behovet av ömsesidighet vid informationsutbytet mellan Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och deltagande signatärstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja de deltagande utvecklingsländerna i genomförandet av dessa standarder. Parlamentet understryker behovet av att länder inte enbart åtar sig att följa de gemensamma redovisningsstandarderna, utan även att genomföra systemet och att säkerställa att de uppgifter som lämnas har hög kvalitet. Parlamentet påpekar att de gemensamma redovisningsstandarderna har brister och välkomnar att OECD arbetar med att finjustera standarden för att göra den mer effektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att täppa till påträffade kryphål. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet efterlyser förbättrade offentliga handelsregister, offentliga register över verkliga huvudmän och offentlig land-för-land-rapportering i syfte att lösa problemet med de begränsningar som följer av informationsutbytet enligt OECD:s multilaterala konvention för genomförande av skatteavtalsrelaterade åtgärder för att förhindra urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) från juni 2017, som ger länder valet att välja partners, vilket i praktiken möjliggör bilateralism. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet understryker att inte bara skattemyndigheter bör ha tillgång till det obligatoriska automatiska informationsutbytet gällande potentiellt aggressiv skatteplanering av gränsöverskridande dimension (DAC6). |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ömsesidighet vid informationsutbytet mellan EU och tredjeländer som inte skrivit under på internationellt överenskomna standarder. Parlamentet betonar behovet av effektiva sanktioner mot finansinstitut som har europeiska klienter och inte uppfyller standarderna för automatiskt informationsutbyte. Parlamentet anser att en tvistlösningsmekanism bör ingå i ett sådant förslag för att potentiella konflikter mellan EU och tredjeländer ska kunna lösas. Parlamentet påminner om sin rekommendation att införa en källskatt eller åtgärder med liknande effekt för att undvika att vinster lämnar EU utan att ha beskattats. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet anser att de enheter som är skyldiga att lämna information till skattemyndigheterna måste vara desamma som de som listas i penningtvättsdirektivet, och i synnerhet






  1) | kreditinstitut, |
| --- | --- | --- |

80.

1)

kreditinstitut,

| 2) | finansiella institut, |
| --- | --- |

2)

finansiella institut,

| 3) | följande juridiska eller fysiska personer vid utövandet av deras yrkesmässiga verksamhet:






  a) | revisorer, externa revisorer och skatterådgivare, |
| --- | --- | --- |

3)

följande juridiska eller fysiska personer vid utövandet av deras yrkesmässiga verksamhet:

a)

revisorer, externa revisorer och skatterådgivare,

| b) | notarier och andra oberoende jurister, där de på en klients vägnar och för dennes räkning deltar i finansiella transaktioner eller fastighetstransaktioner eller bistår vid planering eller utförande av transaktioner för dennes räkning i samband med






  i) | inköp eller försäljning av egendom eller företag, |
| --- | --- | --- |

b)

notarier och andra oberoende jurister, där de på en klients vägnar och för dennes räkning deltar i finansiella transaktioner eller fastighetstransaktioner eller bistår vid planering eller utförande av transaktioner för dennes räkning i samband med

i)

inköp eller försäljning av egendom eller företag,

| ii) | förvaltning av fonder, värdepapper eller andra tillgångar som tillhör klienten, |
| --- | --- |

ii)

förvaltning av fonder, värdepapper eller andra tillgångar som tillhör klienten,

| iii) | öppnande eller förvaltning av bank-, spar- eller värdepapperskonton, |
| --- | --- |

iii)

öppnande eller förvaltning av bank-, spar- eller värdepapperskonton,

| iv) | anordnande av insatser som krävs för att inrätta, driva eller förvalta företag, |
| --- | --- |

iv)

anordnande av insatser som krävs för att inrätta, driva eller förvalta företag,

| v) | bildande, drift eller ledning av truster, bolag, stiftelser eller liknande strukturer, |
| --- | --- |

v)

bildande, drift eller ledning av truster, bolag, stiftelser eller liknande strukturer,

| c) | tjänsteleverantörer till bolag eller truster som inte redan omfattas av leden a eller b, |
| --- | --- |

c)

tjänsteleverantörer till bolag eller truster som inte redan omfattas av leden a eller b,

| d) | fastighetsmäklare, |
| --- | --- |

d)

fastighetsmäklare,

| e) | andra personer som handlar med varor, endast i den mån det betalda eller mottagna beloppet uppgår till minst 10 000 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen utfördes vid ett enda tillfälle eller vid flera tillfällen som förefaller ha något samband, |
| --- | --- |

e)

andra personer som handlar med varor, endast i den mån det betalda eller mottagna beloppet uppgår till minst 10 000 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen utfördes vid ett enda tillfälle eller vid flera tillfällen som förefaller ha något samband,

| f) | tillhandahållare av speltjänster. |
| --- | --- |

f)

tillhandahållare av speltjänster.

3.   
  Penningtvätt

3.1.   Lagstiftning mot penningtvätt

| 81. | Europaparlamentet betonar att alla bestämmelser i penningtvättsdirektivet bör genomföras effektivt och konsekvent av medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa korrekt brottsbekämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra de befintliga övervakningssystemen och anslå tillräckliga resurser till dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att anslå mer resurser till sin arbetsgrupp för bekämpning av ekonomisk brottslighet. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet understryker att det rättsliga ramverket för EU:s fjärde penningtvättsdirektiv totalförbjuder innehavaraktier eftersom de, såvida de inte är vederbörligen registrerade, har visat sig vara användbart verktyg för att skapa internationella system för penningtvätt. Medlemsstaterna uppmanas att på ett korrekt sätt genomföra och tillämpa det fjärde penningtvättsdirektivet, som trädde i kraft den 26 juni 2017. Kommissionen uppmanas att övervaka att direktivet införlivas och genomförs korrekt. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater för de fall av underlåtelse att följa unionslagen som avslöjats genom Panamadokumenten och andra läckor |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet betonar behovet av regelbundet uppdaterade, standardiserade, sammanlänkade och offentligt tillgängliga register över verkliga huvudmän för företag, stiftelser, truster och liknande juridiska arrangemang för att förhindra att de slutliga förmånstagarna är anonyma. Parlamentet efterlyser en sänkning av den nuvarande tröskeln för aktieinnehav i definitionen av verkligt huvudmannaskap. Parlamentet är av uppfattningen att EU och dess medlemsstater måste ta täten när det gäller att verka för standarder för transparens för slutliga förmånstagare i internationella forum. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet understryker den efterlysning som gjordes av representanterna för den franska finansunderrättelseenheten i parlamentets undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande enligt vilken det i enlighet med FATF:s rekommendation 26 om finansiell tillsyn uttryckligen bör framgå på EU-nivå att den behöriga tillsynsmyndighetens användning av tillsyn kan kopplas tillbaka till koncernens moderföretag. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka inrättandet av offentligt tillgängliga fastighetsregister. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet efterlyser identifiering av verkliga huvudmän som omfattar alla fysiska personer som ytterst äger eller kontrollerar en juridisk enhet, dock ej bolag noterade på en reglerad marknad som omfattas av informationsskyldighet enligt unionsrätten eller omfattas av motsvarande internationella normer som säkerställer tillräcklig transparens beträffande information om ägande, genom direkt eller indirekt ägande av minst en aktie eller likvärdig minsta intresseandel i den enheten, t.ex. genom innehav av innehavaraktier, eller genom kontroll genom andra medel. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet konstaterar att de olagliga pengar som satts in genom inlösen av dessa transaktioner omvandlas till legitima tillgångar som härrör ur legitima transaktioner. Parlamentet framhåller därför med eftertryck behovet av att utvidga reglerna om penningtvätt till att även omfatta fastighetsmarknaden i syfte att förhindra nya olagliga fenomen. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra verkställandet av kundkontroller för att se till att en korrekt bedömning genomförs av riskerna med anknytning till kundprofilen. Parlamentet betonar att även när kundkontroller utkontrakteras bör skyldigheten alltid vara de ansvariga enheternas ansvar. Parlamentet efterlyser att detta ansvar ska vara tydligt och att straff ska ombesörjas i händelse av försummelse eller intressekonflikter vid utkontraktering. Parlamentet anser vidare att tillämpningsområdet för ansvariga enheter bland annat bör utvidgas till att även omfatta fastighetsmäklare för att säkerställa att kundkontrollsbestämmelserna gäller lika för reglerade och för närvarande icke-reglerade aktörer. Parlamentet efterlyser en harmonisering av kundkontroller på EU-nivå som skulle ge dessa förfaranden en lämplig utformning i syfte att garantera att de följs. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet anser att sanktionerna för penningtvätt, skatteundandragande och skattebedrägeri bör vara strängare och mer avskräckande och att medlemsstaterna bör tillgå den riskbaserade strategin när de anslår resurser till bekämpning av dessa olagliga metoder. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser COM(2016)0826. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka om det går att förbjuda uppgörelser vid mycket allvarliga skattebedrägerier. Parlamentet noterar dock att EU och medlemsstaterna parallellt bör utarbeta incitament för varje kategori av ansvariga enheter för att avskräcka dem från att inlåta sig i sådan verksamhet och göra det olönsamt för dem att göra detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över preskriptionstiderna för penningtvätt för att undvika preskribering på grund av att de behöriga myndigheterna inte agerat. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet efterlyser att en effektiv övervakningsmekanism genomförs på europeisk nivå som sträcker sig in i anslutna jurisdiktioner, eftersom FATF:s expertutlåtande och regelbundna ömsesidiga utvärderingar lätt kan omintetgöras genom hemligt samförstånd av politisk eller annan art. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet betonar behovet av att på EU-nivå komma överens om en gemensam förståelse och definition av en PEP. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet efterlyser en harmoniserad definition av skattebrott på EU-nivå och inrättandet av ett tydligt straffrättsligt instrument som ska antas i enlighet med artikel 83.2 i EUF-fördraget eller ytterst i enlighet med artikel 116 i EUF-fördraget om medlemsstaterna inte kan enas om att hindra snedvridning av konkurrensvillkoren på den inre marknaden. Parlamentet efterlyser att definitionen av förbrott till penningtvätt ska harmoniseras inom EU och att de undantag som medlemsstaterna kan använda för att vägra samarbete och utbyte av information ska begränsas. Parlamentet erinrar om sin ståndpunkt rörande översynen av det fjärde och femte penningtvättsdirektivet om att undanta skattebrott från kravet att vara straffbart genom frihetsstraff eller beslut om frihetsberövande. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uttrycker oro över antagandet av medborgarskapsprogram för personer som inte är bosatta i EU, de så kallade guldvisa-programmen eller investerarprogrammen för tredjelandsmedborgare i utbyte mot finansiella investeringar utan att några ordentliga kundkontroller, eller några kundkontroller över huvud taget, genomförts. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma medlemsstaternas efterlevnad av penningtvättsdirektivet och annan relaterad EU-lagstiftning när medborgarskap beviljas inom ramen för sådana program. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta på allvar den ambitiösa översyn av det fjärde penningtvättsdirektivet (COM(2016)0450) som parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor röstade om den 28 februari 2017 (12) och som skulle täppa till många befintliga kryphål och på ett betydande sätt stärka nuvarande lagstiftning rörande penningtvätt, till exempel genom en stramare definition av vem som är en verklig huvudman, genom att inte låta chefer, nominella direktörer och andra ombud som verkliga huvudmän om de inte uppfyllde kriterierna, genom att ge full offentlig tillgång till företags och trusters register över verkliga huvudmän och genom att genomföra en effektivare sanktionsmekanism för överträdelser av penningtvättsdirektivet. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck kommissionen och rådet att inte låta parlamentets starka förslag urvattnas under de pågående trepartsförhandlingarna. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet efterlyser ett ökat politiskt och lagstiftningsmässigt fokus på framväxande risker med anknytning till ny teknik och finansiella produkter såsom derivatinstrument, swappar och virtuella valutor (13). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att utnyttja den potential som ny teknik medför, såsom unika digitala identiteter, för att underlätta för fastställandet av grova fall av ekonomisk brottslighet, samtidigt som det säkerställs att grundläggande rättigheter respekteras, däribland rätten till integritet. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet efterlyser en akut bedömning från kommissionen rörande konsekvenserna av penningtvätt och skattebrott som inbegripet onlinespelverksamhet, virtuella valutor, kryptovalutor samt blockkedje- och finansteknik. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att överväga möjliga åtgärder, inklusive lagstiftning, för att skapa ett rättsligt ramverk för dessa verksamheter i syfte att begränsa verktygen för penningtvätt. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet kräver att tillgångar som skapats genom kriminell verksamhet konfiskeras. Parlamentet efterlyser för detta ändamål ett snabbt antagande av förordningen om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande för att underlätta gränsöverskridande återvinnande av brottsliga tillgångar. Parlamentet understryker att de rättsliga instrument som föreslagits av kommissionen kommer att göra det möjligt att förbättra samarbetet och lättare erkänna sådana regler, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet betonar att åtgärder även krävs för att anpassa de nationella strategierna till strategierna vid sådana EU-byråer och EU-organ som Europol, Eurojust och Olaf. Parlamentet efterlyser med eftertryck att de rättsliga hindren för informationsutbyte bör undanröjas i syfte att göra detta samarbete smidigare. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet välkomnar det nyligen fattade beslutet av Portugals regering att förbjuda utfärdandet av innehavaraktier och att omvandla de nuvarande till ägarregistrerade värdepapper, och uppmanar med kraft kommissionen att föreslå EU-omfattande lagstiftning med samma verkan. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet efterlyser mycket strängare granskning från de behöriga myndigheternas sida avseende bedömning av duglighet och lämplighet hos styrelseledamöterna och aktieägarna i kreditinstitut i EU. Parlamentet anser att villkor måste inrättas för att göra det möjligt för behöriga myndigheter att utföra löpande tillsyn över bedömningskriterierna för såväl aktieägare som styrelseledamöter, vilka för närvarande gör det väldigt svårt att återkalla godkännandet när det väl utfärdats. Parlamentet anser vidare att tidplanerna och flexibiliteten med anknytning till invändningar mot förvärv måste breddas, i synnerhet där det är nödvändigt för de behöriga myndigheterna att genomföra sina egna undersökningar av information som lämnats om händelser i tredjeländer och med anknytning till personer i politiskt utsatt ställning. |
| --- | --- |

102.

3.2.   Finansunderrättelseenheter (FIU)

| 103. | Europaparlamentet anser att informationsutbytet skulle stärkas genom harmonisering av europeiska finansunderrättelseenheters status och funktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att sjösätta ett projekt inom ramen för FIU-plattformen för att fastställa de informationskällor som finansunderrättelseenheterna för närvarande har tillgång till. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda riktlinjer för hur man ska säkerställa ökad konvergens avseende europeiska finansunderrättelseenheters funktioner och befogenheter, som fastställer ett minsta gemensamma tillämpningsområde samt innehåll i finansiell, administrativ och brottsbekämpningsrelaterad information som finansunderrättelseenheter bör erhålla och kunna utbyta mellan varandra. Parlamentet anser att sådana riktlinjer även bör inbegripa förklaringar av en gemensam förståelse av finansunderrättelseenheternas funktioner avseende strategisk analys. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet anser att alla finansunderrättelseenheter i EU, för att bli mer effektiva, bör ha obegränsad och direkt tillgång till all information med anknytning till deras funktioner från ansvariga enheter och register. Parlamentet anser att finansunderrättelseenheter även bör kunna erhålla sådan information på grundval av en begäran från en annan finansunderrättelseenhet i unionen och utbyta denna information med den begärande finansunderrättelseenheten. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet föreslår till medlemsstaterna att de vid genomförandet av penningtvättsdirektivet stryker kravet på att finansunderrättelseenheter ska skaffa godkännande av en tredje part att utbyta information med en annan finansunderrättelseenhet i underrättelsesyfte, i syfte att främja informationsutbyte mellan finansunderrättelseenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda riktlinjer för allmänna bestämmelser i penningtvättsdirektivet, i synnerhet avseende behovet av att ”spontant och snabbt” utbyta information med andra finansunderrättelseenheter. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet betonar behovet av effektivare kommunikation mellan de relevanta behöriga myndigheterna på nationell nivå, men även mellan finansunderrättelseenheter i olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett riktmärkningssystem för EU som ett verktyg för att standardisera den information som ska samlas in och utbytas och för att förbättra samarbetet mellan finansunderrättelseenheter. Parlamentet påpekar att detta bör omfatta förstärkning av FIU.net inom ramen för Europol, men även av själva Europol, i synnerhet för att göra det möjligt för Europol att hämta information och statistik om informationsflöden, verksamheter och resultat av analyser som finansunderrättelseenheterna utfört, men även av Eurojusts befogenheter och resurser för att hantera penningtvätt och skatteflykt. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att öka de personella, finansiella och tekniska resurserna inom finansunderrättelseenheter för att stärka deras utrednings- och samarbetskapacitet för att korrekt kunna behandla och utnyttja det ökade antalet rapporter om misstänkta transaktioner. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet noterar att ändamålsbegränsningen för användning av den information som finansunderrättelseenheterna utbyter bör ses över och göras enhetlig på EU-nivå och på global nivå i syfte att göra det möjligt att använda information för att bekämpa skattebrott och för att lägga fram bevisning. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet insisterar på att utnämningarna till chefsbefattningar inom finansunderrättelseenheter måste vara oberoende och fria från politisk partiskhet, baseras på yrkeskvalifikationer och att urvalsprocessen måste vara transparent och stå under tillsyn. Parlamentet betonar behovet av gemensamma regler för oberoendet vid de institutioner som ansvarar för verkställandet av regler avseende skattebedrägerier och penningtvätt samt behovet av brottsbekämpande organs fullständiga oberoende vid uppföljningen av rapporter från finansunderrättelseenheter. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekräfta huruvida denna skyldighet vederbörligen respekteras i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt rörande det femte penningtvättsdirektivet avseende inrättandet av en europeisk finansunderrättelseenhet och behovet av att säkerställa ett effektivt och samordnat system för utbyte av information samt centraliserade databaser. Parlamentet betonar behovet av att stödja medlemsstaternas finansunderrättelseenheter, i synnerhet i gränsöverskridande ärenden. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet betonar att behöriga myndigheter inte bör vänta tills de överväldigas av skatterådgivares och skattebetalares allt större användning av digital teknik. Parlamentet anser att behöriga myndigheter följaktligen bör utveckla egna verktyg och egen utredningskapacitet. Parlamentet anser att detta kan ge behöriga myndigheter nya möjligheter när det gäller återkommande problem med resursfördelning eller förbättra samarbetet dem emellan. |
| --- | --- |

111.

4.   
  Intermediärer

| 112. | Europaparlamentet beklagar att intermediärer för närvarande regleras på ett icke-homogent sätt i EU. Parlamentet uppmanar rådet att snabbt undersöka och anta kommissionens förslag om obligatoriskt automatiskt informationsutbyte på skatteområdet med avseende på rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (COM(2017)0335) i syfte att stärka intermediärernas rapporteringsskyldighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta eventuella fördelar med att utvidga direktivets tillämpningsområde till rent inhemska ärenden. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet understryker behovet av att detta förslag ska täppa till kryphålen som eventuellt möjliggör aggressiv skatteplanering genom att utforma nya regler för intermediärer som deltar i sådana metoder. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet noterar att förmögenhetsförvaltning genomförs på ett till stor del oreglerat sätt och att bindande internationella regler och standarder bör skapas för att skapa lika spelregler och bättre reglera och definiera yrket. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ta initiativ i alla relevanta internationella forum för skapandet av sådana standarder och regler. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet erkänner att övervakning bör ske i samband med självorganiseringen och självregleringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av riktade EU-åtgärder, inbegripet möjligheten att utarbeta lagstiftning, att säkerställa lämplig tillsyn av ansvariga enheters självreglering, dvs. via en separat och oberoende nationell regel- och tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna och tillsynsmyndigheterna, utfärda riktlinjer i syfte att standardisera rapporteringsformaten för ansvariga enheter för att underlätta finansunderrättelseenheternas behandling och utbyte av information. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet efterlyser reglering av skatteintermediärer med incitament för att de ska avhålla sig från att inlåta sig i skatteflykt och skatteundandragande och att skydda faktiska betalningsmottagare. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet betonar att den berörda skattebetalaren, om intermediären har sin hemvist utanför EU, ska överlämna sin potentiellt aggressiva skatteplanering direkt till skattemyndigheterna i sitt hemland, innan dessa genomförs, för att skattemyndigheterna ska kunna bemöta skatteriskerna genom att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet anser att strängare regler rörande intermediärers roll skulle gynna branschen som helhet eftersom uppriktiga intermediärer inte längre kommer att missgynnas genom illojal konkurrens, och kommer därmed att skilja agnarna från vetet. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet efterlyser mer effektiva, avskräckande och proportionerliga sanktioner på såväl EU-nivå som medlemsstatsnivå för banker och intermediärer som uppsåtligen, medvetet och systematiskt deltar i olagliga skattearrangemang eller penningtvättsarrangemang. Parlamentet betonar att sanktionerna bör riktas mot såväl företagen själva som de anställda på ledningsnivå samt styrelseledamöter som är ansvariga för arrangemangen. Parlamentet betonar att det är avgörande med kännbara böter och anser att offentliga uthängningar skulle kunna avskräcka intermediärer från att kringgå sina skyldigheter och uppmuntra till efterlevnad. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de sektorer som är mest utsatta för risker som härrör från svårgenomträngliga system för verkligt huvudmannaskap (i enlighet med kommissionens bedömning av riskerna för penningtvätt) omfattas av effektiv övervakning och tillsyn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla vägledning om riskfaktorerna i samband med transaktioner som involverar skatterådgivare, revisorer, externa revisorer, notarier och andra oberoende jurister. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet efterlyser bättre verkställande av reglerna med anknytning till penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt och att dessa ska ha en avskräckande effekt genom att de ökar den offentliga uppmärksamheten, särskilt genom förbättrad offentliggjord statistik om verkställighetsåtgärder som involverar professionella skatterådgivare och yrkespersoner som ger råd om penningtvätt. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet understryker behovet av ökad granskning, tillsyn och samordning av nationella system för certifiering av intermediärer som är yrkesverksamma inom skatteområdet i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att återkalla licenser om intermediärer kan påvisas delta i aktivt främjande eller möjliggörande av gränsöverskridande skatteflykt, olaglig skatteplanering och penningtvätt. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma huruvida de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har efterlevt licensieringsförfarandena för intermediärer som redan föreskrivs i unionsrätten, t.ex. i det fjärde kapitalkravsdirektivet. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet efterlyser att man inom yrket antar en metod varigenom principen om rätten till förtrolig kommunikation mellan advokat och klient inte utgör ett hinder för lämpliga rapporter om misstänkta transaktioner eller annan potentiellt olaglig verksamhet utan att det påverkar de rättigheter som garanteras genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna straffrättsliga principerna, eller förbättrar en befintlig metod med samma verkan. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa negativa incitament för EU-baserade intermediärer att vara verksamma i jurisdiktioner som är upptagna i EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner och EU:s förteckning över länder med strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt, exempelvis genom att undanta dem från offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning i fråga om möjligheten att förbjuda EU-baserade intermediärer att vara verksamma i jurisdiktioner som är upptagna i EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner och EU:s förteckning över tredjeländer med strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och terroristbekämpning. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet betonar att i syfte att förbättra det internationella samarbetet bör revisions- och redovisningskrav samordnas på global nivå, för att på så vis avskräcka revisionsbyråer från att medverka till olagliga skattearrangemang. Parlamentet anser i detta sammanhang att ett bättre genomförande av internationella redovisningsstandarder bör anses vara ett effektivt verktyg. |
| --- | --- |

127.

4.1.   Banker

| 128. | Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att i enlighet med rekommendationerna i det fjärde penningtvättsdirektivet inrätta system för bankkontoregister eller elektroniska datasökssystem som skulle ge finansunderrättelseenheterna och de behöriga myndigheterna tillgång till information om bankkonton. Parlamentet rekommenderar att man överväger en standardisering och sammanlänkning av nationella bankkontoregister, som innehåller alla konton med koppling till juridiska eller fysiska personer, så att det vara enkelt tillgängligt för behöriga myndigheter och finansunderrättelseenheter. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet rekommenderar att ett sådant kontoregister bör registrera och publicera statistik över transaktioner med skatteparadis och högriskländer, och dela upp informationen per transaktion med relaterade parter och icke-relaterade parter, samt per medlemsstat. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet erkänner att banker befanns vara inblandade i fyra breda aktiviteter: tillhandahålla och sköta offshorestrukturer, leverera bankkonton till offshorebolag, tillhandahålla andra finansiella produkter samt korrespondentbanktjänster (14). Parlamentet betonar vikten av att göra lagstiftningen om korrespondentbanktjänster tydligare och striktare när det gäller överföring av medel till offshore-centrum och icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, med ett krav på att upphöra med denna verksamhet när det saknas information om verkliga huvudmän. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet kräver en strikt tillämpning gentemot banker av effektiva sanktioner, som omfattar upphävande eller återkallelse av banklicensen för finansinstitut som bevisligen har varit involverade i att främja eller underlätta penningtvätt, skatteundandragande eller aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet betonar vikten av bättre samordning mellan bankers huvudkontor och filialer, både inom EU och med tredjeländer för att säkerställa fullständig efterlevnad av interna uppförandekoder och lagstiftningen för bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet understryker att nationella banktillsynskontroller bör sörja för systematiska och slumpmässiga kontroller för att säkerställa fullständigt genomförande av reglerna mot penningtvätt i alla banker. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet efterlyser ökade befogenheter för Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) att genomföra regelbundna efterlevnadskontroller (som både meddelas i förväg och som genomförs utan förvarning) i EU:s banksektor i stället för det nuvarande systemet med kontroller som enbart genomförs när ett särskilt fall utreds eller har blivit offentligt. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet begär att man ska analysera genomförbarheten i att ge tillsynsmyndigheterna befogenhet att göra en bankutredning i händelse av att namnet på innehavaren av ett konto är okänt. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet välkomnar den befintliga analysen av risker och sårbarheter i EU:s finansiella system. Parlamentet understryker vikten av att fastställa ny teknik och finansiella produkter som potentiellt skulle kunna utnyttjas för penningtvätt. Parlamentet efterlyser, med grund i denna analys, att bestämmelser avseende penningtvätt inkluderas i alla nya förslag som tar upp sådan ny teknik, inbegripet finansteknik. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet efterlyser skapandet av banked, liknande det nederländska exemplet, i form av ett frivilligt åtagande av sektorn att inte samarbeta med skatteparadis. |
| --- | --- |

137.

4.2.   Jurister

| 138. | Europaparlamentet påminner om att yrkessekretessen varken får användas till att skydda eller dölja brott eller gå emot lagens andemening. Parlamentet efterlyser kraftfullt att principen om rätten till förtrolig kommunikation mellan advokat och klient inte bör utgöra ett hinder för lämpliga rapporter om misstänkta transaktioner eller annan potentiellt olaglig verksamhet utan att det påverkar de rättigheter som garanteras genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna straffrättsliga principerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utfärda riktlinjer för tolkning och tillämpning av principen om yrkesmässiga privilegier för yrkespersoner och att införa en tydlig skiljelinje mellan traditionell juridisk rådgivning och jurister som agerar som finansiella aktörer. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet understryker att en advokat som verkar i ett ärende som går utöver vederbörandes specifika uppdrag som försvarare eller juridiskt biträde och juridisk rådgivare under vissa omständigheter med anknytning till bevarandet av allmän ordning kan åläggas en skyldighet att meddela myndigheterna vissa upplysningar som vederbörande har kännedom om. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet betonar att jurister som ger råd åt klienter bör hållas rättsligt medansvariga när de utformar planer för skatteundandragande och aggressiv skatteplanering som är straffbara enligt lag eller arrangemang för penningtvätt. Parlamentet påpekar att när de deltar i bedrägeri ska de systematiskt vara föremål för såväl straffrättsliga påföljder som disciplinära åtgärder. |
| --- | --- |

140.

4.3.   Redovisning

| 141. | Europaparlamentet betonar att i syfte att förbättra det internationella samarbetet bör revisions- och redovisningskrav samordnas bättre på global nivå samtidigt som de europeiska standarderna respekteras avseende demokratisk legitimitet, transparens, ansvarsskyldighet och integritet, för att på så vis avskräcka revisionsbyråer och enskilda rådgivare från att utforma strukturer för skatteundandragande, aggressiv skatteplanering eller offshore-strukturer. Parlamentet efterlyser korrekt verkställande av det nyligen antagna programpaketet för revision (15) och kommittén för europeiska tillsynsorgan för revisorer (Committee of European Auditing Oversight Bodies – CEAOB) som en ny ram för samarbete mellan nationella tillsynsorgan för revisorer på EU-nivå i syfte att förbättra EU-omfattande- revisionstillsyn. Parlamentet anser i detta avseende att ett bättre genomförande av internationella redovisningsstandarder bör anses vara ett effektivt verktyg för att säkerställa respekten för EU-standarder för transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet noterar att EU:s befintliga definition av den kontroll som krävs för att skapa en företagskoncern bör tillämpas på revisionsfirmor som ingår i ett nätverk av firmor som är associerade genom juridiskt verkställbara kontraktsordningar som ombesörjer delning av ett namn eller arrangemang för marknadsföring, yrkesstandarder, kunder, stödtjänster, finanser eller yrkesansvarsförsäkring, vilket redan förutsågs i direktiv 2013/34/EU (16) om årsbokslut. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag för åtskillnaden av revisionsbyråer och tillhandahållare av finansiella och skattetjänster samt för alla rådgivningstjänster, inbegripet ett EU-system för vad som är oförenligt för skatterådgivare, i syfte att förhindra dem att ge råd till både offentliga skattemyndigheter och skattebetalare samt förhindra andra intressekonflikter. |
| --- | --- |

143.

4.4.   Truster, förvaltningsbolag och liknande juridiska arrangemang

| 144. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag missbruket av truster, förvaltningsbolag och liknande juridiska arrangemang för att tvätta pengar. Parlamentet efterlyser därför tydliga regler som underlättar en rak och enkel identifiering av den faktiska betalningsmottagaren, inbegripet en skyldighet för truster att finnas i skriftlig form och att vara registrerad i den medlemsstat där trusten skapas, administreras eller verkar. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Europaparlamentet efterlyser standardiserade, regelbundet uppdaterade, offentligt tillgängliga och sammanlänkade register över verkliga huvudmän på EU-nivå, för alla parter till kommersiella och icke-kommersiella truster, förvaltningsbolag, stiftelser och liknande juridiska arrangemang som ska utgöra grunden för ett globalt register. |
| --- | --- |

145.

| 146. | EU-registret över truster bör omfatta följande:






  a) | Alla förvaltares namn och adress, samt namn och namn och adress till alla vars instruktioner de följer. |
| --- | --- | --- |

146.

a)

Alla förvaltares namn och adress, samt namn och namn och adress till alla vars instruktioner de följer.

| b) | Trusturkunden. |
| --- | --- |

b)

Trusturkunden.

| c) | Alla instruktionsbrev. |
| --- | --- |

c)

Alla instruktionsbrev.

| d) | Instiftarens namn och adress. |
| --- | --- |

d)

Instiftarens namn och adress.

| e) | Namnet på eventuell verksamhetsrevisor och dennes instruktioner. |
| --- | --- |

e)

Namnet på eventuell verksamhetsrevisor och dennes instruktioner.

| f) | Trustens årsredovisningar. |
| --- | --- |

f)

Trustens årsredovisningar.

| g) | Uppgifter om alla trustens utdelningar och tilldelningar med namn och adresser till alla förmånstagare. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter om alla trustens utdelningar och tilldelningar med namn och adresser till alla förmånstagare.

| h) | nominella intermediärer, inbegripet deras namn och adresser. |
| --- | --- |

h)

nominella intermediärer, inbegripet deras namn och adresser.

| 147. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera i vilken utsträckning frihamnar och fartygslicensiering kan missbrukas för skatteundandragande, och, vid behov, komma med lämpliga förslag för att minska sådana risker. |
| --- | --- |

147.

5.   
  Tredjelandsdimensionen

| 148. | Europaparlamentet understryker behovet av ett förbättrat globalt samarbete med avseende på frågor rörande beskattning och penningtvätt på grund av dessas internationella karaktär under ledning av FN. Parlamentet betonar att enbart samordnade och globala gensvar som baseras på samarbete kommer att tillhandahålla effektiva lösningar och uppmanar EU att vara en pådrivande kraft i arbetet för ett rättvist globalt skattesystem. Parlamentet betonar att alla EU-åtgärder på internationell nivå enbart kommer att vara effektiva och trovärdiga om ingen EU-medlemsstat eller utomeuropeiskt land eller territorium (ULT) agerar som bolagsskatteparadis. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet noterar med oro den starka korrelationen mellan antalet skalbolag och skattebeslut och vissa tredjeländers skattejurisdiktioner och EU:s medlemsstater. Parlamentet välkomnar det automatiska informationsutbytet mellan EU:s medlemsstater rörande dessas förhandsbesked i skattefrågor. Parlamentet uttrycker dock sin oro över att vissa medlemsstater eller vissa av dessas ”skatteparadis”-territorier lämnar ”muntliga förhandsbesked i skattefrågor” för att kringgå denna skyldighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka denna praxis. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet betonar att EU bör omförhandla sina handelsavtal, ekonomiska avtal och andra relevanta bilaterala avtal med Schweiz för att harmonisera dem med EU:s policy för bekämpning av skattebedrägeri och lagstiftningen mot penningtvätt och finansiering av terrorism, för att eliminera de allvarliga brister i det schweiziska tillsynssystemet som möjliggör fullföljandet av en politik med intern banksekretess, etableringen av offshorestrukturer i hela världen, skattebedrägeri, skatteundandragande som inte betraktas som straffbara handlingar, bristfällig tillsyn, otillräcklig självreglering för ansvariga enheter och aggressiva förföljelser och trakasserier av visselblåsare. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Europaparlamentet anser att EU bör tala med en röst genom kommissionen vid förhandlingar om skatteavtal med tredjeländer istället för att fortsätta med bilaterala förhandlingar som ger suboptimala resultat. Parlamentet anser att samma strategi bör anammas av EU vid förhandling om framtida frihandelsavtal, partnerskaps- och samarbetsavtal, genom att inkludera klausuler om god förvaltning i skattefrågor, krav på transparens och bestämmelser om penningtvätt. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka bestämmelserna mot skatteflykt i den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen för att eliminera internprissättning till tredjelandsjurisdiktioner vilket leder till ett minskat beskattningsunderlag för företag i EU. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet anser i synnerhet att när framtida handels- eller partnerskapsavtal ska förhandlas, eller befintliga avtal ses över, bör de innehålla en bindande klausul om skattemässig villkorlighet som ska omfatta efterlevnad av de internationella standarderna i OECD:s BEPS-handlingsplan, samt FATF:s rekommendationer. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Europaparlamentet begär att kapitlen om investeringar eller finansiella tjänster i framtida handels- eller partnerskapsavtal förhandlas på grundval av principen om positiva förteckningar, så att enbart de finanssektorer som krävs för kommersiell utveckling, realekonomin och hushåll gynnas av främjandet och liberaliseringen som avtalet mellan EU och berörd tredje part medför. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet efterlyser starka verkställighetsåtgärder i alla internationella avtal för utbyte av information mellan skattemyndigheter i syfte att säkerställa ett korrekt genomförande av samtliga jurisdiktioner och tillämpning av effektiva, avskräckande och proportionerliga automatiska förfaranden för sanktioner i händelse av uteblivet genomförande. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Europaparlamentet betonar vikten av full effektiv ömsesidighet inom sådana ramar som avtalet Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA) och andra liknande avtal. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar relevanta medlemsstater att använda möjligheten som kommer av deras direkta relationer med de relevanta länderna för att vidta de åtgärder som krävs för att utöva påtryckningar på de länder och territorier (utomeuropeiska länder och territorier) (17) samt de yttersta randområden (18) som inte respekterar internationella standarder med anknytning till skattesamarbete, transparens och bekämpning av penningtvätt Parlamentet anser att skyldigheterna avseende transparens och rimlig aktsamhet bör verkställas effektivt i dessa territorier. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet understryker vikten av tydliga definitioner av ”offshore”, ”utomeuropeiska länder” och ”yttersta randområde”, eftersom var och en av dessa termer avser olika rättsliga system, metoder och system. Parlamentet betonar behovet av att bekämpa alla former av skattebedrägeri och skatteundandragande, oavsett var de inträffar. Parlamentet noterar att de nuvarande i systemen i de yttersta randområdena följer unionslagstiftning och internationella standarder, och deras särskilda ställning finns fastställd i artikel 349 i EUF-fördraget och har bekräftats av EU-domstolen i dess beslut C132/14 (19). |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet anser att missbruk av lagstiftningen om skydd av personuppgifter inte kan användas för att skydda de som deltar i missförhållanden från lagens fulla kraft. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Europaparlamentet efterlyser ett globalt toppmöte om kampen mot penningtvätt, skattebedrägeri och skatteundandragande för att få ett stopp på hemlighetsmakeriet inom den finansiella sektorn och förbättra det internationella samarbetet och sätta press på alla länder, i synnerhet deras finanscentrum, att efterleva globala standarder samt att kommissionen ska ta initiativ till ett sådant toppmöte. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera förhållandet mellan den övergripande kostnaden för och nyttan med samt de möjliga konsekvenserna av en omfattande skatt på kapital som återförs till hemlandet från tredjeländer med låg beskattning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utvärdera skattebestämmelserna om uppskjuten betalning i USA och en möjlig skatteamnesti som tillkännagetts av den nya administrationen samt en möjlig försvagning av det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Europaparlamentet betonar vikten av ett bättre, bilateralt informationsutbyte mellan tredjeländer och finansunderrättelseenheter i EU. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet erinrar om att mängden stöd till stöd för användning av inhemska resurser fortfarande är låg, och uppmanar med kraft kommissionen att bistå utvecklingsländerna i kampen mot skatteflykt och att öka det finansiella och tekniska stödet till deras nationella skattemyndighet, i enlighet med åtagandena i Addis Abeba-handlingsplanen. |
| --- | --- |

163.

Utvecklingsländer

| 164. | Europaparlamentet uppmanar EU att beakta de särskilda rättsliga kraven och motsvarande sårbarheter i utvecklingsländer, exempelvis bristande kapacitet vid myndigheter som givits i uppdrag att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och penningtvätt. Parlamentet betonar behovet av lämpliga övergångsperioder för utvecklingsländer som inte har kapacitet att samla in, förvalta och dela den erfordrade informationen inom ramen för automatiskt informationsutbyte. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet framhäver att det på nationell, europeisk och internationell nivå, när åtgärder och politik utformas för att ta itu med skatteflykt, bör fästas särskild uppmärksamhet vid situationen för utvecklingsländer och i synnerhet de minst utvecklade länderna, som normalt sett är de som påverkas mest av företags skatteflykt och har en mycket smal skattebas och en låg skatteandel av BNP. Parlamentet betonar att dessa åtgärder och denna politik bör bidra till att generera offentliga intäkter som motsvarar det mervärde som skapats på deras territorium, för att göra det möjligt för de berörda länderna att på lämpligt sätt finansiera sina utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vända sig till Afrikanska unionen (AU) med en begäran om att åtgärderna för att bekämpa olagliga finansiella flöden ska framhävas i Afrikanska unionens konvention om förebyggande och bekämpning av korruption. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka den politiska samstämmigheten för utveckling på detta område, och upprepar sin efterlysning av en spridningsanalys av nationell skattepolitik och EU-skattepolitik i syfte att bedöma dennas inverkan på utvecklingsländerna vad gäller överenskomna skatteavtal och avtal om ekonomiska partnerskap. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt säkerställa rättvis behandling av utvecklingsländerna när skatteavtal förhandlas, med hänsyn till deras särskilda situation, samt säkerställa en rättvis fördelning av beskattningsrätten mellan ursprungs- och bosättningslandet. Parlamentet efterlyser i detta avseende anslutning till FN:s modellavtal för skatter och att transparens kring avtalsförhandlingarna säkerställs. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet efterlyser att mer internationellt stöd ges till utvecklingsländer för bekämpning av korruption och sekretess som underlättar olagliga finansiella flöden. Parlamentet understryker att kampen mot olagliga finansiella flöden kräver internationellt samarbete och samordnade insatser från utvecklade länder och utvecklingsländer, i partnerskap med den privata sektorn och civilsamhället. Parlamentet understryker nödvändigheten av att bidra till en förstärkning av skattemyndigheternas kapacitet och till kunskapsöverföring till partnerländer. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Europaparlamentet kräver att det offentliga utvecklingsbiståndet i större utsträckning ska inriktas på införande av ett anpassat regelverk samt på förstärkning av skattemyndigheter och de institutioner som har i uppdrag att bekämpa olagliga finansiella flöden, och att detta stöd ska förverkligas genom ett tillskott av teknisk sakkunskap avseende resursförvaltning, finansiella upplysningar och antikorruptionslagstiftning. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Europaparlamentet beklagar att OECD:s nuvarande skattekommitté inte är tillräckligt inkluderande. Parlamentet erinrar om sin ståndpunkt (20) avseende inrättandet av ett globalt organ, inom ramen för FN, som är välutrustat och har tillräckligt med ytterligare resurser, för att säkerställa att alla länder kan delta på lika villkor i formuleringen och reformen av den globala skattepolitiken. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet beklagar att utvecklingsländer för att inte bli märkta som icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner måste betala för att ses som deltagare i OECD:s globala forum om transparens och informationsutbyte i skattesyfte, där länder genomgår bedömning av sin praxis, mot riktmärken som de inte har varit fullt delaktiga i att fastställa. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Europaparlamentet understryker den väsentliga roll som regionala organisationer och regionalt samarbete spelar vid genomförande av gränsöverskridande skattekontroller, med beaktande av tillämpningen av subsidiaritets- och komplementaritetsprinciperna. Parlamentet uppmanar till utarbetande av en gemensam avtalsmodell i syfte att undvika dubbelbeskattning och därmed förhindra missbruk. Parlamentet påminner om att samarbete och informationsutbyte mellan olika underrättelsetjänster är avgörande i detta sammanhang. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet påminner om att skatteparadisen plundrar världens naturresurser, i synnerhet utvecklingsländernas. Parlamentet uppmanar EU att stödja utvecklingsländerna i kampen mot korruption, brottslig verksamhet, skattebedrägerier och penningtvätt. Parlamentet uppmanar kommissionen genom samarbete och informationsutbyte ska hjälpa dessa länder att bekämpa urholkningen av skattebasen, överföringen av vinster till skatteparadis och banker som tillämpar banksekretess. Parlamentet betonar att alla dessa länder ska efterleva de globala standarderna för automatiskt informationsutbyte om bankkonton. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i det framtida avtalet om förbindelserna mellan EU och AVS-länderna efter 2020 införliva bestämmelser om bekämpning av skatteflykt, skattebedrägerier och penningtvätt. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål inom ramen för unionslagstiftningen om konfliktmineraler fastställa kompletterande åtgärder. Parlamentet betonar att dessa åtgärder ska fastställa en integrerad strategi som syftar till att stärka den pågående dialogen med länder med stora mineralfyndigheter och därigenom främja internationella standarder för tillbörlig aktsamhet och transparens, såsom de som fastställs i OECD:s riktlinjer. |
| --- | --- |

176.

| 177. | Europaparlamentet anser att det internationella samfundet, inbegripet parlamenten, bör vidta alla de åtgärder som krävs för att införa effektiv och transparent skatte- och handelspolitik. Parlamentet efterlyser större samstämmighet och bättre samordning vad gäller de internationella åtgärder som vidtas av OECD, G20, G8, G77, Afrikanska unionen, Världsbanken, Internationella valutafonden (IMF) och Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB). |
| --- | --- |

177.

6.   
  Visselblåsare

| 178. | Europaparlamentet uttrycker farhågor om att åtal av visselblåsare i syfte att bevara sekretessen kan avskräcka från avslöjande av oegentligheter. Parlamentet betonar att skyddet bör utformas för att skydda de som handlar i allmänhetens intresse och undvika att tysta visselblåsare samtidigt som företags juridiska rättigheter också beaktas. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt färdigställa en grundlig bedömning av den möjliga rättsliga grunden för ytterligare åtgärder på EU-nivå och, där så är lämpligt, att lägga fram omfattande lagstiftning som omfattar både de offentliga och privata sektorerna, inbegripet verktyg till stöd för visselblåsare för att säkerställa att de ges effektivt skydd och tillräcklig ekonomisk hjälp så snart som möjligt. Parlamentet menar att visselblåsare bör ha rätt att rapportera anonymt, eller att lämna in klagomål, som ett prioriterat ärende, till den berörda organisationens interna rapporteringssystem eller till de behöriga myndigheterna, och att de dessutom bör skyddas oavsett av vilken rapporteringskanal de väljer. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen studerar bästa praxis från de program för visselblåsare som redan finns i andra länder runtom i världen och genomför ett offentligt samråd för att få intressenters synpunkter om rapporteringsmekanismer. |
| --- | --- |

180.

| 181. | Europaparlamentet betonar den roll som undersökande journalistik spelar, och uppmanar kommissionen att säkerställa att dess förslag ger undersökande journalister samma skydd som visselblåsare. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Europaparlamentet anser att arbetsgivare bör uppmuntras att införa rutiner för att slå larm internt och att det inom varje organisation bör finnas en enda person som ansvarar för att samla in rapporter från visselblåsare. Parlamentet anser att arbetstagarnas företrädare bör delta i tillsättningen av denna funktion. Parlamentet rekommenderar att EU:s institutioner föregår med gott exempel genom att snabbt installera en intern ram för skydd av visselblåsare. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka medvetenheten bland anställda och andra personer om den positiva roll som visselblåsare spelar och om redan existerande rättsliga ramar avseende visselblåsning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra upplysningskampanjer. Parlamentet anser att det är nödvändigt att införa åtgärder för skydd mot eventuella vedergällningsåtgärder och destabiliserande handlingar gentemot visselblåsare samt heltäckande ersättning av eventuella skador som dessa ådrar sig. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram instrument som i synnerhet syftar till och kräver att skydd mot orättfärdiga åtal och ekonomiska sanktioner mot samt diskriminering av visselblåsare säkerställs, och begär i detta sammanhang att det inrättas en allmän fond för adekvat ekonomiskt stöd – delvis finansierad genom medel som återvunnits eller böter som utdöms – till visselblåsare som till följd av att de upptäckt relevanta förhållanden riskerar sin tillvaro. |
| --- | --- |

184.

7.   
  Interinstitutionellt samarbete

7.1   Samarbete med undersökningskommittén beträffande penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (PANA)

| 185. | Europaparlamentet upprepar vikten av att respektera principen om lojalt samarbete mellan EU:s institutioner. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Europaparlamentet anser att utbytet av information mellan EU:s institutioner bör förstärkas, i synnerhet avseende bestämmelsen om att relevant information ska göras tillgänglig för undersökningskommittéer. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Europaparlamentet beklagar att rådet, uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) och vissa medlemsstater uppvisade ett svagt engagemang gentemot PANA-kommitténs begäranden om samarbete. Parlamentet anser att ett större åtagande från medlemsstaternas sida är avgörande för att göra gemensamma ansträngningar och uppnå bättre resultat. Parlamentet föresätter sig att övervaka uppförandekodgruppen för företagsbeskattnings verksamhet och resultat genom regelbundna utfrågningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag inom ramen för artikel 116 i EUF-fördraget fram till mitten av 2018 om medlemsstaterna vid den tidpunkten ännu inte antagit en reform av uppförandekodgruppens mandat. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Europaparlamentet kritiserar att till och med dokument som nu är offentligt tillgängliga endast till viss del tillhandahölls dess undersökningskommitté. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Europaparlamentet erinrar om att Ekofinrådet i december 2015 uppmanade högnivågruppen att avgöra huruvida det krävdes en förbättring av de övergripande styrnings-, transparens- och arbetsmetoderna och att slutföra reformen av uppförandekodgruppen under det nederländska ordförandeskapet. Parlamentet erinrar om att Ekofinrådet i mars 2016 uppmanade högnivågruppen att granska de nya styrnings-, transparens- och arbetsmetoderna och då i synnerhet när det gäller effektiviteten i beslutsfattandeprocessen, även vad gäller tillämpningen av regeln om brett samförstånd under 2017. Parlamentet ser med spänning fram emot resultatet av detta arbete. |
| --- | --- |

189.

7.2.   Europaparlamentets undersökningsrätt

| 190. | Europaparlamentet betonar att det nu gällande regelverket för Europaparlamentets undersökningskommittéers verksamhet är föråldrat och innehåller brister i tillhandahållandet av de nödvändiga förutsättningar enligt vilka utövandet av parlamentets undersökningsrätt kan ske på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Europaparlamentet betonar att denna brist på befogenheter och den begränsade tillgången till handlingar kraftigt har hämmat och försenat undersökningsarbetet mot bakgrund av den tillfälliga karaktären hos utredningen och har uteslutit en fullständig bedömning av påstådda överträdelser av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

191.

| 192. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen och rådet, i flera undersöknings- och specialkommittéer (däribland PANA-kommittén) på senare tid inte har tillhandahållit de begärda dokumenten i vissa fall och i andra tillhandahållit dessa först lång tid därefter. Parlamentet efterlyser införandet av en ansvarsmekanism för att se till att sådana dokument som undersöknings- eller specialkommittéerna begär och har rätt till garanterat överförs till parlamentet utan dröjsmål. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Europaparlamentet anser att undersökningsrätten är ett viktigt behörighetsområde för parlamentet. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner att förstärka parlamentets undersökningsrätt på grundval av artikel 226 i EUF-fördraget. Parlamentet anser bestämt att förmågan att kalla personer av intresse och att få tillgång till relevanta handlingar är av yttersta vikt för att de parlamentariska undersökningskommittéerna ska fungera korrekt. |
| --- | --- |

193.

| 194. | Europaparlamentet betonar att parlamentet måste få undersökningsbefogenheter liknande de som de nationella parlamenten i EU: medlemsstater har, för att utöva demokratisk kontroll över den verkställande makten. Parlamentet anser att parlamentet, för att kunna utöva denna demokratiska kontroll, måste ha befogenhet att kalla och tvinga vittnen att infinna sig samt begära handlingar. Parlamentet anser att, för att dessa rättigheter ska kunna utövas, måste medlemsstaterna ge sitt samtycke till påföljder gentemot enskilda personer som inte infinner sig eller lägger fram handlingar i enlighet med nationell lagstiftning om nationella parlamentsundersökningar. Parlamentet upprepar sitt stöd till den ståndpunkt som presenterades i huvuddrag dess förslag från 2012 på detta område (21). |
| --- | --- |

194.

| 195. | Europaparlamentet föresätter sig att inrätta en permanent undersökningskommitté enligt samma modell som hos Förenta staternas kongress. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Europaparlamentet uppmanar de politiska grupperna att besluta om inrättandet av ett tillfälligt särskilt utskott under innevarande valperiod för att följa upp arbetet i PANA-kommittén och att utreda den senaste Paradiseläckan. |
| --- | --- |

196.

| 197. | Europaparlamentet begär, utan att det påverkar någon annan lämplig åtgärd, att generalsekreteraren i enlighet med artikel 166a.3 i parlamentets arbetsordning drar tillbaka passerkort med lång giltighetstid från alla företag som vägrat att lyda en kallelse att inställa sig vid en undersökningskommitté. |
| --- | --- |

197.

| 198. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med skyndsamhet öka transparensen, ansvarsskyldigheten och effektiviteten hos uppförandekodgruppens arbetsmetoder. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Europaparlamentet uppmanar uppförandekodgruppen att ta fram en årsrapport där man presenterar och beskriver den mest skadliga skattepraxis som tillämpats i medlemsstaterna och de motåtgärder som vidtas. |
| --- | --- |

199.

| 200. | Europaparlamentet efterlyser ett slutförande av den nödvändiga reformen av uppförandekodgruppen (företagsbeskattning), i syfte att garantera fullständig transparens och delaktighet för alla EU-institutioner och civilsamhället. Parlamentet anser att denna reform bör leda till en radikal omdefiniering av uppförandekodgruppens förvaltningsstruktur och transparens, inklusive mandat och arbetsordning, liksom beslutsprocesserna och kriterierna för att identifiera skadlig skattepraxis som antagits av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

200.

7.3.   Övriga institutioner

| 201. | Europaparlamentet välkomnar, som ett första steg, inrättandet av en gemensam och oberoende europeisk åklagarmyndighet, och uppmanar alla medlemsstater att ansluta sig till initiativet. |
| --- | --- |

201.

| 202. | Europaparlamentet efterlyser att kommissionen ska få starkare verkställighetsbefogenheter för att säkerställa ett effektivt och konsekvent genomförande av unionslagstiftningen i medlemsstaterna och strängare granskning från Europaparlamentets sida. |
| --- | --- |

202.

| 203. | Europaparlamentet efterlyser inrättande av ett nytt centrum för en konsekvent och samordnad skattepolitik inom kommissionen som ska hantera systembetingade svagheter inom samarbetet mellan behöriga myndigheter i EU. |
| --- | --- |

203.

| 204. | Europaparlamentet efterlyser en betydande förstärkning av FIU.net-samarbetet inom ramen för Europol, och föreslår att verksamheten kopplas till det föreslagna centrumet för en konsekvent och samordnad skattepolitik i förhoppning om att skapa ett skatte-Europol som både kan samordna medlemsstaternas skattepolitik och förstärka medlemsstaternas myndigheter vid utredning och avslöjande av olagliga, internationella skattearrangemang. |
| --- | --- |

204.

| 205. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samband med reformen av fördragen stödja att beslut om skattepolitik ska kunna antas genom kvalificerad majoritet i rådet och inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

205.

o

o o

| 206. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation och undersökningskommitténs slutrapport till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

206.

---

(1)  EUT L 113, 19.5.1995, s. 1.

(2)  EUT L 166, 24.6.2016, s. 10.

(3)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 51.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0310.

(5)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 74.

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15).

(7)  Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen. Rekommendation A4.

(8)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

(9)  Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen. Rekommendation B5.

(10)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(11)  Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen, rekommendation C3.

(12)  Se betänkande A8-0056/2017.

(13)  PANA-kommitténs utfrågning av Brooke Harrington och andra experter den 24 januari 2017

(14)  The Panama Papers: Breaking the Story of How the World’s Rich and Powerful Hide their Money, Obermayer och Obermaier, 2016.

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/56/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2006/43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (EUT L 158, 27.5.2014, s. 196), och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 537/2014 av den 16 april 2014 om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse och om upphävande av kommissionens beslut 2005/909/EG (EUT L 158, 27.5.2014, s. 77).

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

(17)  Grönland, Nya Kaledonien och tillhörande områden, Franska Polynesien, de franska sydliga och antarktiska områdena, Wallis- och Futunaöarna, Mayotte, Saint-Pierre och Miquelon, Aruba, Nederländska Antillerna (Bonaire, Curaçao, Saba, Sint Eustatius, Sint-Maarten), Anguilla, Caymanöarna, Falklandsöarna, Sydgeorgien och Sydsandwichöarna, Montserrat, Pitcairn, S:ta Helena med tillhörande områden, Brittiska antarktiska territoriet, Brittiska territoriet i Indiska oceanen, Turks- och Caicosöarna, Brittiska Jungfruöarna och Bermuda.

(18)  De yttersta randområdena: Kanarieöarna, Réunion, Guayana, Martinique, Guadeloupe, Mayotte, Saint-Martin, Azorerna och Madeira.

(19)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:62014CJ0132&from=SV

(20)  Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt. (Antagna texter, P8_TA(2016)0310).

(21)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 41.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/156

---

P8_TA(2017)0495

Hongkong 20 år efter överlämnandet

Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (2017/2204(INI))

(2018/C 369/17)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag som antogs den 4 april 1990 och som trädde i kraft den 1 juli 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag som antogs den 4 april 1990 och som trädde i kraft den 1 juli 1997,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av Förenade kungarikets regering och regeringen i Folkrepubliken Kina om Hongkong-frågan av den 19 december 1984, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av Förenade kungarikets regering och regeringen i Folkrepubliken Kina om Hongkong-frågan av den 19 december 1984, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen,

| — | med beaktande av kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma rapporter av den 26 april 2017 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2016 (JOIN(2017)0016), av den 25 april 2016 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2015 (JOIN(2016)0010) och av den 24 april 2015 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2014 (JOIN(2015)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma rapporter av den 26 april 2017 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2016 (JOIN(2017)0016), av den 25 april 2016 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2015 (JOIN(2016)0010) och av den 24 april 2015 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2014 (JOIN(2015)0012),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 juni 2016Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina (JOIN (2016)0030), kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” (COM(2015)0497) och rådets slutsatser av den 18 juli 2016 om EU-strategin för Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 juni 2016Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina (JOIN (2016)0030), kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” (COM(2015)0497) och rådets slutsatser av den 18 juli 2016 om EU-strategin för Kina,

| — | med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina,

| — | med beaktande av avtalet från 1999 mellan EU och den särskilda administrativa regionen Hongkong om tullsamarbete (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet från 1999 mellan EU och den särskilda administrativa regionen Hongkong om tullsamarbete (1),

| — | med beaktande av befrielsen från skyldighet att inneha visering vid inresa till Schengenområdet (2) och resten av Europeiska unionen för innehavare av pass med beteckningen ”Hong Kong Special Administrative Region” och vice versa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av befrielsen från skyldighet att inneha visering vid inresa till Schengenområdet (2) och resten av Europeiska unionen för innehavare av pass med beteckningen ”Hong Kong Special Administrative Region” och vice versa,

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina som inleddes 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina som inleddes 1995,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Hong Kong, särskilt de av den 24 november 2016 om Fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (3), av den 4 februari 2016 om fallet med de försvunna bokförläggarna i Hongkong (4), av den 15. december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tibet och Hongkong (5), av den 8 april 2003 om kommissionens tredje och fjärde årliga rapporter till rådet och Europaparlamentet om den särskilda administrativa regionen Hongkong (6), av den 19 december 2002 om Hong Kong (7), av den 26 oktober 2000 om kommissionens första och andra årliga rapport om den speciella administrativa regionen Hongkong (8), av den 8 oktober 1998 om meddelandet från kommissionen till rådet om Europeiska unionen och Hong Kong efter 1997 (9) och av den 10 april 1997 om situationen i Hong Kong (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Hong Kong, särskilt de av den 24 november 2016 om Fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (3), av den 4 februari 2016 om fallet med de försvunna bokförläggarna i Hongkong (4), av den 15. december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tibet och Hongkong (5), av den 8 april 2003 om kommissionens tredje och fjärde årliga rapporter till rådet och Europaparlamentet om den särskilda administrativa regionen Hongkong (6), av den 19 december 2002 om Hong Kong (7), av den 26 oktober 2000 om kommissionens första och andra årliga rapport om den speciella administrativa regionen Hongkong (8), av den 8 oktober 1998 om meddelandet från kommissionen till rådet om Europeiska unionen och Hong Kong efter 1997 (9) och av den 10 april 1997 om situationen i Hong Kong (10),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt de av den 16 december 2015 (11) och av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt de av den 16 december 2015 (11) och av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (12),

| — | med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0382/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0382/2017), och av följande skäl:

| A. | Överhöghet över Hongkong överlämnades från Förenade Kungariket till Folkrepubliken Kina den 1 juli 1997. |
| --- | --- |

A.

Överhöghet över Hongkong överlämnades från Förenade Kungariket till Folkrepubliken Kina den 1 juli 1997.

| B. | Enligt 1984 års kinesisk-brittiska gemensamma förklaring och 1990 års grundlag för den särskilda administrativa regionen Hongkong kommer Hongkong att behålla självstyre och oberoende för den verkställande, lagstiftande och dömande makten under 50 år efter överlämnandet av överhögheten. |
| --- | --- |

B.

Enligt 1984 års kinesisk-brittiska gemensamma förklaring och 1990 års grundlag för den särskilda administrativa regionen Hongkong kommer Hongkong att behålla självstyre och oberoende för den verkställande, lagstiftande och dömande makten under 50 år efter överlämnandet av överhögheten.

| C. | EU och Europaparlamentet förblir starka anhängare till principen ”ett land, två system” och Hongkongs höga grad av självstyre under Kinas överhöghet. |
| --- | --- |

C.

EU och Europaparlamentet förblir starka anhängare till principen ”ett land, två system” och Hongkongs höga grad av självstyre under Kinas överhöghet.

| D. | EU och Hongkong håller varje år ett högnivåmöte, den s.k. strukturerade dialogen, som inleddes 2005. Den tionde årliga strukturerade dialogen ägde rum i Bryssel den 17 november 2016. |
| --- | --- |

D.

EU och Hongkong håller varje år ett högnivåmöte, den s.k. strukturerade dialogen, som inleddes 2005. Den tionde årliga strukturerade dialogen ägde rum i Bryssel den 17 november 2016.

| E. | De bilaterala förbindelserna mellan EU och Hongkong fortsätter att stärkas ytterligare. EU är Hongkongs näst största handelspartner efter Fastlandskina, och Hongkong är EU:s 14:e största handelspartner när det gäller varor och en viktig partner när det gäller handel med tjänster. Framtida bilaterala relationer bör gynnas av Hongkongs behov av ytterligare ekonomisk diversifiering, täta förbindelser med den nya Sidenvägen och djupare integration med regionen Pärlflodens delta. Enligt FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) är Hongkong världens näst största målmarknad för utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

E.

De bilaterala förbindelserna mellan EU och Hongkong fortsätter att stärkas ytterligare. EU är Hongkongs näst största handelspartner efter Fastlandskina, och Hongkong är EU:s 14:e största handelspartner när det gäller varor och en viktig partner när det gäller handel med tjänster. Framtida bilaterala relationer bör gynnas av Hongkongs behov av ytterligare ekonomisk diversifiering, täta förbindelser med den nya Sidenvägen och djupare integration med regionen Pärlflodens delta. Enligt FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) är Hongkong världens näst största målmarknad för utländska direktinvesteringar.

| F. | Hongkongs försvars- och utrikespolitik ligger inom Folkrepubliken Kinas ansvarsområde. |
| --- | --- |

F.

Hongkongs försvars- och utrikespolitik ligger inom Folkrepubliken Kinas ansvarsområde.

| G. | Den särskilda administrativa regionen Hongkong fick i och med grundlagen rätt att självständigt utforma förbindelser för internationell handel och också att vara medlem i internationella organisationer. |
| --- | --- |

G.

Den särskilda administrativa regionen Hongkong fick i och med grundlagen rätt att självständigt utforma förbindelser för internationell handel och också att vara medlem i internationella organisationer.

| H. | Även efter den 1 juli 1997 fortsätter redan tidigare införda konventioner om medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, men också internationella människorättsöverenskommelser, att vara i kraft i Hongkong. Även Folkrepubliken Kina har undertecknat och ratificerat internationella överenskommelser om dessa rättigheter och har därmed erkänt de mänskliga rättigheternas betydelse och allmänna giltighet. Kina har tillsammans med EU och andra internationella partner skapat dialogutrymmen för frågor som rör rättsstatlighet. |
| --- | --- |

H.

Även efter den 1 juli 1997 fortsätter redan tidigare införda konventioner om medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, men också internationella människorättsöverenskommelser, att vara i kraft i Hongkong. Även Folkrepubliken Kina har undertecknat och ratificerat internationella överenskommelser om dessa rättigheter och har därmed erkänt de mänskliga rättigheternas betydelse och allmänna giltighet. Kina har tillsammans med EU och andra internationella partner skapat dialogutrymmen för frågor som rör rättsstatlighet.

| I. | Hongkong är medlem eller associerad medlem av mer än 20 internationella organisationer, bland annat Världshandelsorganisationen (WTO), Internationella valutafonden (IMF), Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet (Apec), Interpol, Banken för internationell betalningsutjämning (BIS), Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB), Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), Internationella olympiska kommittén, Internationella Handelskammaren och Fria Fackföreningsinternationalen. |
| --- | --- |

I.

Hongkong är medlem eller associerad medlem av mer än 20 internationella organisationer, bland annat Världshandelsorganisationen (WTO), Internationella valutafonden (IMF), Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet (Apec), Interpol, Banken för internationell betalningsutjämning (BIS), Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB), Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), Internationella olympiska kommittén, Internationella Handelskammaren och Fria Fackföreningsinternationalen.

| J. | Hongkong är part i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Hongkong är part i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| K. | I grundlagen fastställs bestämmelser som ger skydd för de mänskliga rättigheterna och de individuella friheterna. |
| --- | --- |

K.

I grundlagen fastställs bestämmelser som ger skydd för de mänskliga rättigheterna och de individuella friheterna.

| L. | I artikel 27 i grundlagen garanteras yttrande-, tryck- och publikationsfriheten samt förenings-, mötes- och demonstrationsfriheten. |
| --- | --- |

L.

I artikel 27 i grundlagen garanteras yttrande-, tryck- och publikationsfriheten samt förenings-, mötes- och demonstrationsfriheten.

| M. | I artiklarna 45 och 68 i grundlagen föreskrivs att chefsministern och samtliga ledamöter av den lagstiftande församlingen som slutgiltigt mål ska väljas genom allmänna val. |
| --- | --- |

M.

I artiklarna 45 och 68 i grundlagen föreskrivs att chefsministern och samtliga ledamöter av den lagstiftande församlingen som slutgiltigt mål ska väljas genom allmänna val.

| N. | Folkrepubliken Kinas statliga råd utfärdade den 10 juni 2014 en vitbok om tillämpningen av politiken ”ett land, två system” i Hongkong, där det påpekades att den särskilda administrativa regionen Hongkongs självstyre ytterst är underordnat Folkrepubliken Kinas centralregerings godkännande. |
| --- | --- |

N.

Folkrepubliken Kinas statliga råd utfärdade den 10 juni 2014 en vitbok om tillämpningen av politiken ”ett land, två system” i Hongkong, där det påpekades att den särskilda administrativa regionen Hongkongs självstyre ytterst är underordnat Folkrepubliken Kinas centralregerings godkännande.

| O. | Hongkongs traditionellt öppna samhälle har banat väg för utvecklingen av ett genuint och oberoende civilsamhälle som aktivt och konstruktivt deltar i det offentliga livet i den särskilda administrativa regionen. |
| --- | --- |

O.

Hongkongs traditionellt öppna samhälle har banat väg för utvecklingen av ett genuint och oberoende civilsamhälle som aktivt och konstruktivt deltar i det offentliga livet i den särskilda administrativa regionen.

| P. | Hongkongs civilsamhälle har bidragit till att öka allmänhetens medvetande om medborgerliga och politiska rättigheter, religion, hälso- och sjukvård, miljö, klimatförändringar, kvinnors politiska deltagande, inhemska arbetstagares rättigheter, hbti-personers rättigheter och akademiska och kulturella friheter. |
| --- | --- |

P.

Hongkongs civilsamhälle har bidragit till att öka allmänhetens medvetande om medborgerliga och politiska rättigheter, religion, hälso- och sjukvård, miljö, klimatförändringar, kvinnors politiska deltagande, inhemska arbetstagares rättigheter, hbti-personers rättigheter och akademiska och kulturella friheter.

| Q. | Hongkong åtnjuter ett livligt flerpartisystem. Under årens lopp har Hongkongs befolkning bevittnat massdemonstrationer för demokrati och det fulla genomförandet av grundlagen, däribland protesterna 2014, den så kallade paraplyrevolutionen, för mediernas frihet och mot bland annat Hongkong-bokhandlarnas försvinnande. |
| --- | --- |

Q.

Hongkong åtnjuter ett livligt flerpartisystem. Under årens lopp har Hongkongs befolkning bevittnat massdemonstrationer för demokrati och det fulla genomförandet av grundlagen, däribland protesterna 2014, den så kallade paraplyrevolutionen, för mediernas frihet och mot bland annat Hongkong-bokhandlarnas försvinnande.

| R. | Under de senaste 20 åren har vissa journalister och andra mediearbetare, som ofta är anhängare av demokrati och uttrycker kritiska åsikter, tvingats avgå eller övergå till att bevaka mindre känsliga områden och i vissa fall till och med hotats med våld. |
| --- | --- |

R.

Under de senaste 20 åren har vissa journalister och andra mediearbetare, som ofta är anhängare av demokrati och uttrycker kritiska åsikter, tvingats avgå eller övergå till att bevaka mindre känsliga områden och i vissa fall till och med hotats med våld.

| S. | I slutet av 2015 försvann fyra Hongkong-invånare och en utomlands hemmahörande person med anknytningar till förlaget Mighty Current och dess bokhandel, och flera månader senare kom uppgifter fram om att de kvarhölls på hemlig ort i Fastlandskina. En av de släppta bokhandlarna rapporterade att hans erkännande av oegentligheter var framtvingat. |
| --- | --- |

S.

I slutet av 2015 försvann fyra Hongkong-invånare och en utomlands hemmahörande person med anknytningar till förlaget Mighty Current och dess bokhandel, och flera månader senare kom uppgifter fram om att de kvarhölls på hemlig ort i Fastlandskina. En av de släppta bokhandlarna rapporterade att hans erkännande av oegentligheter var framtvingat.

| T. | Under de senaste åren har en ökande självcensur observerats i Hongkongs media om frågor som rör Fastlandskina, vilket även bekräftas av undersökningar och rapporter från journalistförbundet i Hongkong. |
| --- | --- |

T.

Under de senaste åren har en ökande självcensur observerats i Hongkongs media om frågor som rör Fastlandskina, vilket även bekräftas av undersökningar och rapporter från journalistförbundet i Hongkong.

| U. | Det finns i Hongkong möjligheter till att läsa högkvalitativ utbildning och nå en hög akademisk nivå, men den akademiska friheten är hotad på grund av den kinesiska centralregeringens inblandning, särskilt när det gäller utnämningar till universitetens styrelser. |
| --- | --- |

U.

Det finns i Hongkong möjligheter till att läsa högkvalitativ utbildning och nå en hög akademisk nivå, men den akademiska friheten är hotad på grund av den kinesiska centralregeringens inblandning, särskilt när det gäller utnämningar till universitetens styrelser.

| V. | Av en undersökning som regelbundet genomförs av opinionsinstitutet vid Hongkongs universitet framgår att identifieringen med Kina sedan lång tid har försämrats. |
| --- | --- |

V.

Av en undersökning som regelbundet genomförs av opinionsinstitutet vid Hongkongs universitet framgår att identifieringen med Kina sedan lång tid har försämrats.

| W. | I januari 2017 offentliggjorde Hongkongs miljöbyrå den sektorsövergripande klimathandlingsplanen Hong Kong Climate Action Plan 2030+, som till följd av Parisavtalet fastställer nya mål för koldioxidutsläpp, närmare bestämt genom att minska koldioxidintensiteten med två tredjedelar och de absoluta koldioxidutsläppen med en tredjedel fram till 2030 jämfört med 2005 års nivå. |
| --- | --- |

W.

I januari 2017 offentliggjorde Hongkongs miljöbyrå den sektorsövergripande klimathandlingsplanen Hong Kong Climate Action Plan 2030+, som till följd av Parisavtalet fastställer nya mål för koldioxidutsläpp, närmare bestämt genom att minska koldioxidintensiteten med två tredjedelar och de absoluta koldioxidutsläppen med en tredjedel fram till 2030 jämfört med 2005 års nivå.

| X. | Hongkongs hamn är betydelsefull för Folkrepubliken Kina och den internationella handeln. |
| --- | --- |

X.

Hongkongs hamn är betydelsefull för Folkrepubliken Kina och den internationella handeln.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik






  a) | att betona för myndigheterna i den särskilda administrativa regionen Hongkong och Folkrepubliken Kina att på samma sätt som EU:s politik för ett enat Kina utgör hörnstenen för EU:s engagemang, är fullständig respekt för den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag och principen ”ett land, två system” av central vikt för utveckling och ytterligare stärkande av nuvarande och framtida förbindelser med EU, och att inblandning i Hongkongs interna angelägenheter kan komma att urholka denna princip och därför bör undvikas, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

att betona för myndigheterna i den särskilda administrativa regionen Hongkong och Folkrepubliken Kina att på samma sätt som EU:s politik för ett enat Kina utgör hörnstenen för EU:s engagemang, är fullständig respekt för den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag och principen ”ett land, två system” av central vikt för utveckling och ytterligare stärkande av nuvarande och framtida förbindelser med EU, och att inblandning i Hongkongs interna angelägenheter kan komma att urholka denna princip och därför bör undvikas,

| b) | att fördöma Folkrepubliken Kinas ständiga inblandning i Hongkongs interna angelägenheter, vilket på lång sikt kan äventyra hållbarheten hos modellen ”ett land, två system”, |
| --- | --- |

b)

att fördöma Folkrepubliken Kinas ständiga inblandning i Hongkongs interna angelägenheter, vilket på lång sikt kan äventyra hållbarheten hos modellen ”ett land, två system”,

| c) | att stärka den bilaterala dialogen med den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering, särskilt genom den årliga strukturerade dialogen mellan EU och Hongkong, om en rad ämnen och politikområden, till exempel demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, handel, investeringar, finansiella tjänster, tullar, miljö, klimatförändringar, forskning och utbildning samt stöd till genomförandet av principen ”ett land, två system”, och att fortsätta med den vice ordförandens/den höga representantens och kommissionens årliga rapporter till parlamentet och rådet om utvecklingen i Hongkong, |
| --- | --- |

c)

att stärka den bilaterala dialogen med den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering, särskilt genom den årliga strukturerade dialogen mellan EU och Hongkong, om en rad ämnen och politikområden, till exempel demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, handel, investeringar, finansiella tjänster, tullar, miljö, klimatförändringar, forskning och utbildning samt stöd till genomförandet av principen ”ett land, två system”, och att fortsätta med den vice ordförandens/den höga representantens och kommissionens årliga rapporter till parlamentet och rådet om utvecklingen i Hongkong,

| d) | att tillstå att Hongkong över tid har utvecklats till ett öppet samhälle där medborgare åtnjuter mänskliga rättigheter, friheter, höga standarder för folkhälsa och säkerhet samt öppenhet, och har ett rättsväsende som är tillförlitligt och där rättsstatsprincipen och en låg korruptionsnivå råder och att befolkningen i Hongkong har en legitim rätt att förvänta sig att behålla sin livsstil och dessa rättigheter och värden på ett sätt som garanterar en hög grad av självständighet, |
| --- | --- |

d)

att tillstå att Hongkong över tid har utvecklats till ett öppet samhälle där medborgare åtnjuter mänskliga rättigheter, friheter, höga standarder för folkhälsa och säkerhet samt öppenhet, och har ett rättsväsende som är tillförlitligt och där rättsstatsprincipen och en låg korruptionsnivå råder och att befolkningen i Hongkong har en legitim rätt att förvänta sig att behålla sin livsstil och dessa rättigheter och värden på ett sätt som garanterar en hög grad av självständighet,

| e) | att lyfta fram att respekt för Hongkongs självstyre är av avgörande betydelse för dess fortsatta positiva utveckling och gynnsamma förbindelser med det kinesiska fastlandet och för återupptagandet av dialogerna mellan fastlandet och Taiwan, |
| --- | --- |

e)

att lyfta fram att respekt för Hongkongs självstyre är av avgörande betydelse för dess fortsatta positiva utveckling och gynnsamma förbindelser med det kinesiska fastlandet och för återupptagandet av dialogerna mellan fastlandet och Taiwan,

| f) | att fullt ut åta sig att stödja Hongkongs självstyre, välstånd och dess befolknings fri- och rättigheter och uttrycka sitt fulla stöd för att inleda en politisk reformprocess i enlighet med internationella normer och grundlagen, som ger invånare i den särskilda administrativa regionen rätten att välja och bli valda i urvalsförfarandet för det högsta ledarskapet och som återspeglar majoritetens åsikt inom den allmänna opinionen i Hongkong, |
| --- | --- |

f)

att fullt ut åta sig att stödja Hongkongs självstyre, välstånd och dess befolknings fri- och rättigheter och uttrycka sitt fulla stöd för att inleda en politisk reformprocess i enlighet med internationella normer och grundlagen, som ger invånare i den särskilda administrativa regionen rätten att välja och bli valda i urvalsförfarandet för det högsta ledarskapet och som återspeglar majoritetens åsikt inom den allmänna opinionen i Hongkong,

| g) | att i detta hänseende uppmana regeringarna i Hongkong och Folkrepubliken Kina att stå fast vid sitt åtagande och återigen bygga upp förutsättningar för en reform för allmän rösträtt i det framtida valet av chefsminister och av samtliga ledamöter i den lagstiftande församlingen i Hongkong, för att skapa ett demokratiskt och rättvist valsystem med öppenhet och insyn, |
| --- | --- |

g)

att i detta hänseende uppmana regeringarna i Hongkong och Folkrepubliken Kina att stå fast vid sitt åtagande och återigen bygga upp förutsättningar för en reform för allmän rösträtt i det framtida valet av chefsminister och av samtliga ledamöter i den lagstiftande församlingen i Hongkong, för att skapa ett demokratiskt och rättvist valsystem med öppenhet och insyn,

| h) | att hitta sätt att stödja befästandet av Hongkongs demokrati och flerpartisystem och att uttrycka oro över de ökande trakasserierna av politiska partier som tillhör oppositionen och bolagsregistrets vägran att registrera ett antal prodemokratiska grupper, |
| --- | --- |

h)

att hitta sätt att stödja befästandet av Hongkongs demokrati och flerpartisystem och att uttrycka oro över de ökande trakasserierna av politiska partier som tillhör oppositionen och bolagsregistrets vägran att registrera ett antal prodemokratiska grupper,

| i) | att välkomna det rekordhöga valdeltagandet i det senaste valet till den lagstiftande församlingen år 2016 och samtidigt beklaga att Hongkongs myndigheter år 2016 vägrade att registrera ett nytt politiskt parti som förespråkar självständighet till valet till den lagstiftande församlingen och underkände sex kandidater som förespråkar mer långtgående självstyre för Hongkong, |
| --- | --- |

i)

att välkomna det rekordhöga valdeltagandet i det senaste valet till den lagstiftande församlingen år 2016 och samtidigt beklaga att Hongkongs myndigheter år 2016 vägrade att registrera ett nytt politiskt parti som förespråkar självständighet till valet till den lagstiftande församlingen och underkände sex kandidater som förespråkar mer långtgående självstyre för Hongkong,

| j) | att fördöma hot mot prodemokratiska politikers personliga säkerhet, däribland bortföranden och fysiskt våld, som vissa lagstiftare har rapporterat om, |
| --- | --- |

j)

att fördöma hot mot prodemokratiska politikers personliga säkerhet, däribland bortföranden och fysiskt våld, som vissa lagstiftare har rapporterat om,

| k) | att välkomna frigivningen mot borgen av de tre ledarna för den prodemokratiska rörelsen – Joshua Wong, Alex Chow och Nathan Law – som nyligen dömdes till fängelse i mellan sex och åtta månader för ”upplopp” efter att förra året ha dömts till straff utanför fängelse, däribland samhällstjänst, för sitt deltagande i fredliga protester, och att med eftertryck uppmana Hongkongs högsta domstol att behandla målen med Wong, Law och Chow i enlighet med Hongkongs skyldigheter enligt internationell människorätt, samt att med eftertryck uppmana Hongkongs regering att omarbeta förordningen om allmän ordning så att den är i överensstämmelse med internationella människorättsnormer, |
| --- | --- |

k)

att välkomna frigivningen mot borgen av de tre ledarna för den prodemokratiska rörelsen – Joshua Wong, Alex Chow och Nathan Law – som nyligen dömdes till fängelse i mellan sex och åtta månader för ”upplopp” efter att förra året ha dömts till straff utanför fängelse, däribland samhällstjänst, för sitt deltagande i fredliga protester, och att med eftertryck uppmana Hongkongs högsta domstol att behandla målen med Wong, Law och Chow i enlighet med Hongkongs skyldigheter enligt internationell människorätt, samt att med eftertryck uppmana Hongkongs regering att omarbeta förordningen om allmän ordning så att den är i överensstämmelse med internationella människorättsnormer,

| l) | att påpeka för Kina att trots att grundlagen, den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och principen om ”ett land, två system” respekteras överlag finns det ökande och utbredd oro över att den överenskomna höga graden av självstyre i Hongkong, eller det rättsliga värdet eller andan i den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen har ifrågasatts, |
| --- | --- |

l)

att påpeka för Kina att trots att grundlagen, den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och principen om ”ett land, två system” respekteras överlag finns det ökande och utbredd oro över att den överenskomna höga graden av självstyre i Hongkong, eller det rättsliga värdet eller andan i den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen har ifrågasatts,

| m) | att uttrycka djup oro över att Nationella folkkongressens ständiga kommitté före domstolsbeslut utfärdar tolkningar av grundlagen, om de så begärts eller inte – vilket tycks antyda att demokratiskt valda lagstiftare bör diskvalificeras – och därigenom undergräver förtroendet för rättsväsendets fullständiga oberoende i de enskilda fall det rör sig om, och att påminna om att Hongkongs domstolssystem och vanliga rättsprocess bör vara det huvudsakliga instrumentet för tvistlösning, |
| --- | --- |

m)

att uttrycka djup oro över att Nationella folkkongressens ständiga kommitté före domstolsbeslut utfärdar tolkningar av grundlagen, om de så begärts eller inte – vilket tycks antyda att demokratiskt valda lagstiftare bör diskvalificeras – och därigenom undergräver förtroendet för rättsväsendets fullständiga oberoende i de enskilda fall det rör sig om, och att påminna om att Hongkongs domstolssystem och vanliga rättsprocess bör vara det huvudsakliga instrumentet för tvistlösning,

| n) | att understryka att hanteringen av fallet med de fem saknade bokförläggarna har föranlett beklagliga frågor om den särskilda administrativa regionens självstyre, enligt vad som föreskrivs i grundlagen, och om bristen på tydlighet vad gäller fastlandets brottsbekämpande organs roll i Hongkong, |
| --- | --- |

n)

att understryka att hanteringen av fallet med de fem saknade bokförläggarna har föranlett beklagliga frågor om den särskilda administrativa regionens självstyre, enligt vad som föreskrivs i grundlagen, och om bristen på tydlighet vad gäller fastlandets brottsbekämpande organs roll i Hongkong,

| o) | att uttrycka oro över anklagelserna om att Kinas brottsbekämpande organ är verksamma i Hongkong, vilket skulle innebära en överträdelse av grundlagen och vara oförenligt med principen ”ett land, två system”, |
| --- | --- |

o)

att uttrycka oro över anklagelserna om att Kinas brottsbekämpande organ är verksamma i Hongkong, vilket skulle innebära en överträdelse av grundlagen och vara oförenligt med principen ”ett land, två system”,

| p) | att understryka att informationsfriheten och yttrandefriheten i allmänhet har upprätthållits men samtidigt uttrycka oro över den stadiga försämringen av tryckfriheten i Hongkong, med ökande påtryckningar på medierna, både tryckta och elektroniska, ökande självcensur – i synnerhet gällande bevakningen av känsliga ämnen som rör Fastlandskina eller Hongkongs regering – och den alltmer skärpta kontrollen över försäljningen av känsliga politiska böcker genom övertagande av ägandet av nästan alla bokhandlar med skyltfönster på bottenplan, |
| --- | --- |

p)

att understryka att informationsfriheten och yttrandefriheten i allmänhet har upprätthållits men samtidigt uttrycka oro över den stadiga försämringen av tryckfriheten i Hongkong, med ökande påtryckningar på medierna, både tryckta och elektroniska, ökande självcensur – i synnerhet gällande bevakningen av känsliga ämnen som rör Fastlandskina eller Hongkongs regering – och den alltmer skärpta kontrollen över försäljningen av känsliga politiska böcker genom övertagande av ägandet av nästan alla bokhandlar med skyltfönster på bottenplan,

| q) | att fortsätta den bilaterala dialogen med den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering på ett brett antal politikområden samt om genomförandet av principen om ”ett land, två system”, |
| --- | --- |

q)

att fortsätta den bilaterala dialogen med den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering på ett brett antal politikområden samt om genomförandet av principen om ”ett land, två system”,

| r) | att upprepa att all lagstiftning som antas enligt grundlagen, inbegripet all lagstiftning som föreslås på grundval av artikel 23 i grundlagen, som t.ex. ett eventuellt förslag till nationell säkerhetslag, inte får störa Hongkongs rättsväsendes oberoende och exklusiva jurisdiktion och inte bör undergräva förpliktelser enligt den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, eller undergräva friheter som exempelvis yttrandefrihet, tryckfrihet, förenings- och mötesfrihet, demonstrationsfrihet, frihet att bilda fackföreningar och strejka och frihet för akademisk forskning och kulturella och konstnärliga uttryck; och den bör inte användas mot människorättsaktivister och regeringskritiker, |
| --- | --- |

r)

att upprepa att all lagstiftning som antas enligt grundlagen, inbegripet all lagstiftning som föreslås på grundval av artikel 23 i grundlagen, som t.ex. ett eventuellt förslag till nationell säkerhetslag, inte får störa Hongkongs rättsväsendes oberoende och exklusiva jurisdiktion och inte bör undergräva förpliktelser enligt den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, eller undergräva friheter som exempelvis yttrandefrihet, tryckfrihet, förenings- och mötesfrihet, demonstrationsfrihet, frihet att bilda fackföreningar och strejka och frihet för akademisk forskning och kulturella och konstnärliga uttryck; och den bör inte användas mot människorättsaktivister och regeringskritiker,

| s) | att inom en nära framtid för parlamentet lägga fram förslag om hur man ska utveckla samarbetet med myndigheterna i Hongkong på området för skattetransparens, inbegripet automatiskt informationsutbyte, bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt genomförandet av OECD:s krav i paketet om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), |
| --- | --- |

s)

att inom en nära framtid för parlamentet lägga fram förslag om hur man ska utveckla samarbetet med myndigheterna i Hongkong på området för skattetransparens, inbegripet automatiskt informationsutbyte, bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt genomförandet av OECD:s krav i paketet om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS),

| t) | att uppmuntra och stödja regionalt samordnade demokratirörelser som ett viktigt verktyg för att främja det asiatiska samarbetet om demokrati och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

t)

att uppmuntra och stödja regionalt samordnade demokratirörelser som ett viktigt verktyg för att främja det asiatiska samarbetet om demokrati och mänskliga rättigheter,

| u) | att med kraft uppmana Hongkongs regering att vidta effektivare åtgärder mot skatteundandragande och skattebedrägeri och att vidta åtgärder för att övervaka och sanktionsbelägga företag som underlättar skatteundandragande och skattebedrägeri genom sina dotterbolag i Hongkong, |
| --- | --- |

u)

att med kraft uppmana Hongkongs regering att vidta effektivare åtgärder mot skatteundandragande och skattebedrägeri och att vidta åtgärder för att övervaka och sanktionsbelägga företag som underlättar skatteundandragande och skattebedrägeri genom sina dotterbolag i Hongkong,

| v) | att hitta sätt att stödja Hongkongs civilsamhälle, i synnerhet organisationer som upprätthåller universella värden, främjar mänskliga rättigheter och stöder rättsväsendets oberoende samt pressfriheten, och att betona att endast fredliga former av protester och dialog kan vara ett sätt att lösa tvister, |
| --- | --- |

v)

att hitta sätt att stödja Hongkongs civilsamhälle, i synnerhet organisationer som upprätthåller universella värden, främjar mänskliga rättigheter och stöder rättsväsendets oberoende samt pressfriheten, och att betona att endast fredliga former av protester och dialog kan vara ett sätt att lösa tvister,

| w) | att uppmana Hongkongs lagstiftande församling att noggrant granska den framtida lagstiftningen om höghastighetståg i samråd med organisationerna i det civila samhället och invånarna i Hongkong, |
| --- | --- |

w)

att uppmana Hongkongs lagstiftande församling att noggrant granska den framtida lagstiftningen om höghastighetståg i samråd med organisationerna i det civila samhället och invånarna i Hongkong,

| x) | att uppmuntra Hongkongs akademiska institutioner att upprätthålla höga standarder i sina kursplaner och sin forskning och bevara akademiska friheter, men uttrycka oro i detta avseende vad gäller förfarandet för utnämning av universitetsråd och den inblandning utifrån som syftar till att ändra skolornas läroplaner, som skulle kunna undergräva oberoendet för institutioner för högre utbildning, och att främja starkare band mellan EU:s och Hongkongs akademiska institutioner, |
| --- | --- |

x)

att uppmuntra Hongkongs akademiska institutioner att upprätthålla höga standarder i sina kursplaner och sin forskning och bevara akademiska friheter, men uttrycka oro i detta avseende vad gäller förfarandet för utnämning av universitetsråd och den inblandning utifrån som syftar till att ändra skolornas läroplaner, som skulle kunna undergräva oberoendet för institutioner för högre utbildning, och att främja starkare band mellan EU:s och Hongkongs akademiska institutioner,

| y) | att uppmana till ett snabbt antagande av en lag mot diskriminering, |
| --- | --- |

y)

att uppmana till ett snabbt antagande av en lag mot diskriminering,

| z) | att påminna om att Hongkongs samhälle och dess befolkning har påverkats kraftigt av invandring, däribland av flyktingar, och att uppmana Hongkongs regering att anpassa sin flyktingpolitik till internationella normer, särskilt när det gäller ensamkommande flyktingbarn, |
| --- | --- |

z)

att påminna om att Hongkongs samhälle och dess befolkning har påverkats kraftigt av invandring, däribland av flyktingar, och att uppmana Hongkongs regering att anpassa sin flyktingpolitik till internationella normer, särskilt när det gäller ensamkommande flyktingbarn,

| aa) | att påpeka att även om nyligen genomförda undersökningar visar att många invånare i Hongkong vill utvandra, skulle det vara olyckligt om Hongkong inte kunde behålla sina mest begåvade personer och oroande om så många, i synnerhet unga människor, skulle förlora sin framtidstro, |
| --- | --- |

aa)

att påpeka att även om nyligen genomförda undersökningar visar att många invånare i Hongkong vill utvandra, skulle det vara olyckligt om Hongkong inte kunde behålla sina mest begåvade personer och oroande om så många, i synnerhet unga människor, skulle förlora sin framtidstro,

| ab) | att uttrycka sin oro över att FN:s expertpanel om Nordkorea i sina rapporter har slagit fast att Hongkong är en av två ekonomiska jurisdiktioner med störst andel bulvanföretag som kontrolleras av Nordkorea; parlamentet påminner om att internationella samriskföretag med Nordkorea strider mot den senaste resolutionen 2388(2017) från FN:s säkerhetsråd och uppmanar myndigheterna i Hongkong att ta upp de farhågor som FN:s expertpanel om Nordkorea hyser, |
| --- | --- |

ab)

att uttrycka sin oro över att FN:s expertpanel om Nordkorea i sina rapporter har slagit fast att Hongkong är en av två ekonomiska jurisdiktioner med störst andel bulvanföretag som kontrolleras av Nordkorea; parlamentet påminner om att internationella samriskföretag med Nordkorea strider mot den senaste resolutionen 2388(2017) från FN:s säkerhetsråd och uppmanar myndigheterna i Hongkong att ta upp de farhågor som FN:s expertpanel om Nordkorea hyser,

| ac) | att uppmärksamma Hongkongs myndigheter på att det kommunala avfallet i Hongkong, enligt en studie, har ökat med 80 % under det senaste årtiondet, vilket är mer än dubbelt så mycket som befolkningen har ökat; stöd bör ges till myndigheterna för att utveckla en effektiv politik för avfallsminskning, främja återanvändning och andra former av cirkulär ekonomi samt öka medvetenheten om ansvarsfull konsumtion, |
| --- | --- |

ac)

att uppmärksamma Hongkongs myndigheter på att det kommunala avfallet i Hongkong, enligt en studie, har ökat med 80 % under det senaste årtiondet, vilket är mer än dubbelt så mycket som befolkningen har ökat; stöd bör ges till myndigheterna för att utveckla en effektiv politik för avfallsminskning, främja återanvändning och andra former av cirkulär ekonomi samt öka medvetenheten om ansvarsfull konsumtion,

| ad) | att understryka för de kinesiska myndigheterna att fullständig respekt för Hongkongs självstyre skulle kunna utgöra en modell för en djupgående politisk reformprocess i demokratisk riktning i Kina och för gradvis liberalisering och gradvist öppnande av det kinesiska samhället. |
| --- | --- |

ad)

att understryka för de kinesiska myndigheterna att fullständig respekt för Hongkongs självstyre skulle kunna utgöra en modell för en djupgående politisk reformprocess i demokratisk riktning i Kina och för gradvis liberalisering och gradvist öppnande av det kinesiska samhället.

| ae) | att betona EU:s åtagande att stärka demokratin, däribland rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende, grundläggande friheter och rättigheter, insyn, samt informationsfrihet och yttrandefrihet i Hongkong. |
| --- | --- |

ae)

att betona EU:s åtagande att stärka demokratin, däribland rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende, grundläggande friheter och rättigheter, insyn, samt informationsfrihet och yttrandefrihet i Hongkong.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering och Folkrepubliken Kinas regering. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EGT L 151, 18.6.1999, s. 20.

(2)  EGT L 81, 21.3.2001, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0444.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0045.

(5)  EUT C 286 E, 23.11.2006, s. 523.

(6)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 130.

(7)  EUT C 31 E, 5.2.2004, s. 261.

(8)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 387.

(9)  EGT C 328, 26.10.1998, s. 186.

(10)  EGT C 132, 28.4.1997, s. 222.

(11)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 92.

(12)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 126.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 december 2017

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/162

---

P8_TA(2017)0479

Begäran om fastställelse av Eleonora Forenzas immunitet och privilegier

Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om begäran om fastställelse av Eleonora Forenzas immunitet och privilegier (2017/2199(IMM))

(2018/C 369/18)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Gabriele Zimmers begäran av den 20 juli 2017, tillkännagiven i kammaren den 11 september 2017, om fastställelse av Eleonora Forenzas immunitet och privilegier med anledning av en händelse som hon råkade ut för den 8 juli 2017 efter en demonstration i samband med G20-toppmötet i Hamburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Gabriele Zimmers begäran av den 20 juli 2017, tillkännagiven i kammaren den 11 september 2017, om fastställelse av Eleonora Forenzas immunitet och privilegier med anledning av en händelse som hon råkade ut för den 8 juli 2017 efter en demonstration i samband med G20-toppmötet i Hamburg,

| — | efter att ha hört Eleonora Forenza i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Eleonora Forenza i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 7 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 7 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0398/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0398/2017), och av följande skäl:

| A. | Gabriele Zimmer, ledamot av Europaparlamentet och ordförande för GUE/NGL-gruppen, har i enlighet med artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 begärt att den parlamentariska immuniteten ska fastställas för Eleonora Forenza, ledamot i samma grupp, som i anslutning till en demonstration som ägde rum i samband med G20-mötet i Hamburg den 8 juli 2017 visiterades och greps av den tyska polisen tillsammans med en grupp andra aktivister. Visiteringen och gripandet skedde efter demonstrationen, när Eleonora Forenza och gruppen skulle äta lunch tillsammans. |
| --- | --- |

A.

Gabriele Zimmer, ledamot av Europaparlamentet och ordförande för GUE/NGL-gruppen, har i enlighet med artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 begärt att den parlamentariska immuniteten ska fastställas för Eleonora Forenza, ledamot i samma grupp, som i anslutning till en demonstration som ägde rum i samband med G20-mötet i Hamburg den 8 juli 2017 visiterades och greps av den tyska polisen tillsammans med en grupp andra aktivister. Visiteringen och gripandet skedde efter demonstrationen, när Eleonora Forenza och gruppen skulle äta lunch tillsammans.

| B. | Parlamentet har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller vilken linje det avser att följa i ett beslut till följd av en begäran om fastställelse av immunitet från en ledamot (2). |
| --- | --- |

B.

Parlamentet har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller vilken linje det avser att följa i ett beslut till följd av en begäran om fastställelse av immunitet från en ledamot (2).

| C. | Artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier utesluter varandra (3). Ärendet i fråga rör inte ett yttrande av en ledamot av Europaparlamentet, utan ett beteende som förmodats utgöra en fara för den allmänna ordningen (påstått deltagande i ett upplopp). Därför är det uppenbart att artikel 9 i protokoll nr 7 är tillämplig. |
| --- | --- |

C.

Artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier utesluter varandra (3). Ärendet i fråga rör inte ett yttrande av en ledamot av Europaparlamentet, utan ett beteende som förmodats utgöra en fara för den allmänna ordningen (påstått deltagande i ett upplopp). Därför är det uppenbart att artikel 9 i protokoll nr 7 är tillämplig.

| D. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, och vad avser alla andra medlemsstaters territorium immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring. Eleonora Forenza är en italiensk ledamot av Europaparlamentet som vid det aktuella tillfället befann sig i Tyskland, varför det senare fallet är tillämpligt. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, och vad avser alla andra medlemsstaters territorium immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring. Eleonora Forenza är en italiensk ledamot av Europaparlamentet som vid det aktuella tillfället befann sig i Tyskland, varför det senare fallet är tillämpligt.

| E. | Enligt begäran om fastställelse av immuniteten uppgav Eleonora Forenza redan i sina första kontakter med den tyska polisen att hon var ledamot av Europaparlamentet. Hon uppvisade omedelbart handlingar som styrkte detta och lyckades även sätta den italienske konsuln i Hamburg i förbindelse med den polistjänsteman som ledde insatserna. |
| --- | --- |

E.

Enligt begäran om fastställelse av immuniteten uppgav Eleonora Forenza redan i sina första kontakter med den tyska polisen att hon var ledamot av Europaparlamentet. Hon uppvisade omedelbart handlingar som styrkte detta och lyckades även sätta den italienske konsuln i Hamburg i förbindelse med den polistjänsteman som ledde insatserna.

| F. | Trots sin ställning som ledamot av Europaparlamentet utsattes Eleonora Forenza för en ingående kroppsvisitering av den tyska polisen för att sedan kvarhållas i över fyra timmar. |
| --- | --- |

F.

Trots sin ställning som ledamot av Europaparlamentet utsattes Eleonora Forenza för en ingående kroppsvisitering av den tyska polisen för att sedan kvarhållas i över fyra timmar.

| G. | Mot bakgrund av ovanstående måste den tyska polisen ha förstått att det var en ledamot av Europaparlamentet som man hade gripit. Detta utgör en kränkning av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, särskilt artikel 9 första stycket led b. |
| --- | --- |

G.

Mot bakgrund av ovanstående måste den tyska polisen ha förstått att det var en ledamot av Europaparlamentet som man hade gripit. Detta utgör en kränkning av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, särskilt artikel 9 första stycket led b.

| H. | Med tanke på omständigheterna i ärendet står det klart att Eleonora Forenza inte greps på bar gärning, varför det undantag som föreskrivs i artikel 9 tredje stycket i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier inte är tillämpligt, och Forenzas immunitet äger således fullständig giltighet i detta fall. |
| --- | --- |

H.

Med tanke på omständigheterna i ärendet står det klart att Eleonora Forenza inte greps på bar gärning, varför det undantag som föreskrivs i artikel 9 tredje stycket i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier inte är tillämpligt, och Forenzas immunitet äger således fullständig giltighet i detta fall.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Eleonora Forenzas immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Förbundsrepubliken Tyskland och till Eleonora Forenza. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Mål T-42/06, Gollnisch/parlamentet (se ovan), punkt 101.

(3)  De förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra/De Gregorio et Clemente (se ovan), punkt 45.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/164

---

P8_TA(2017)0480

Begäran om upphävande av Ingeborg Gräßles immunitet

Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om begäran om upphävande av Ingeborg Gräßles immunitet (2017/2220(IMM))

(2018/C 369/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Ingeborg Gräßles immunitet som översändes den 27 juli 2017 av åklagarmyndigheten i Ellwangen (Tyskland) i samband med ett straffrättsligt förfarande med referens 21 Js 11263/17 och som tillkännagavs i kammaren den 2 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Ingeborg Gräßles immunitet som översändes den 27 juli 2017 av åklagarmyndigheten i Ellwangen (Tyskland) i samband med ett straffrättsligt förfarande med referens 21 Js 11263/17 och som tillkännagavs i kammaren den 2 oktober 2017,

| — | med beaktande av att Ingeborg Gräßle avsagt sig rätten att höras i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Ingeborg Gräßle avsagt sig rätten att höras i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 46 i Förbundsrepubliken Tysklands grundlag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 46 i Förbundsrepubliken Tysklands grundlag,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0397/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0397/2017), och av följande skäl:

| A. | Åklagarmyndigheten i Ellwangen har lämnat in en begäran om upphävande av immuniteten för Ingeborg Gräßle, ledamot av Europaparlamentet invald för Förbundsrepubliken Tyskland, med avseende på en överträdelse i den mening som avses i artikel 229 i den tyska brottsbalken. Förundersökningen gäller misstanke om vållande av personskada. |
| --- | --- |

A.

Åklagarmyndigheten i Ellwangen har lämnat in en begäran om upphävande av immuniteten för Ingeborg Gräßle, ledamot av Europaparlamentet invald för Förbundsrepubliken Tyskland, med avseende på en överträdelse i den mening som avses i artikel 229 i den tyska brottsbalken. Förundersökningen gäller misstanke om vållande av personskada.

| B. | Gräßle körde den 10 juni 2017 mot rött ljus i Heidenheim, i korsningen Brenzstraße/Ploucquetstraße, och förorsakade en trafikolycka där en person skadade axeln. Straffrättslig talan har väckts. |
| --- | --- |

B.

Gräßle körde den 10 juni 2017 mot rött ljus i Heidenheim, i korsningen Brenzstraße/Ploucquetstraße, och förorsakade en trafikolycka där en person skadade axeln. Straffrättslig talan har väckts.

| C. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| D. | Enligt artikel 46 i Förbundsrepubliken Tysklands grundlag får en ledamot inte ställas till svars eller gripas för en straffbar handling utan förbundsdagens tillstånd, såvida han eller hon inte grips på bar gärning eller under dagen efter den begångna handlingen. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 46 i Förbundsrepubliken Tysklands grundlag får en ledamot inte ställas till svars eller gripas för en straffbar handling utan förbundsdagens tillstånd, såvida han eller hon inte grips på bar gärning eller under dagen efter den begångna handlingen.

| E. | Det är enbart Europaparlamentet som får besluta om immuniteten ska upphävas eller inte i det enskilda fallet. Parlamentet kan i rimlig utsträckning beakta ledamotens ståndpunkt vid beslutet om dennes immunitet ska upphävas eller inte (2). |
| --- | --- |

E.

Det är enbart Europaparlamentet som får besluta om immuniteten ska upphävas eller inte i det enskilda fallet. Parlamentet kan i rimlig utsträckning beakta ledamotens ståndpunkt vid beslutet om dennes immunitet ska upphävas eller inte (2).

| F. | Den misstänkta överträdelsen har inte något direkt eller uppenbart samband med Gräßles utövande av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet och utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av hennes uppdrag som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

F.

Den misstänkta överträdelsen har inte något direkt eller uppenbart samband med Gräßles utövande av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet och utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av hennes uppdrag som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| G. | Parlamentet har i detta fall inte kunnat slå fast att det rör sig om fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och konkret misstanke om att förfarandet har inletts i syfte att skada ledamotens politiska verksamhet. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet har i detta fall inte kunnat slå fast att det rör sig om fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och konkret misstanke om att förfarandet har inletts i syfte att skada ledamotens politiska verksamhet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Ingeborg Gräßles immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Förbundsrepubliken Tyskland och till Ingeborg Gräßle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, C-101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., C-149/85, ECLI:EU:C:1986:310, förstainstansrättens dom (sjunde avdelningen) av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom (stora avdelningen) av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, förenade målen C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom (tredje avdelningen) av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom (stora avdelningen) av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom (första avdelningen) av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, förenade målen T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Mål T-345/05, Mote/parlamentet (se ovan), punkt 28.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 12 december 2017

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/166

---

P8_TA(2017)0475

Hållbar förvaltning av externa fiskeflottor ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 369/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11382/2/2017 – C8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11382/2/2017 – C8-0358/2017),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 maj 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 maj 2016 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0636), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0636),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0374/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0374/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 116.

(2)  Antagna texter, 2.2.2017, P8_TA(2017)0015.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/167

---

P8_TA(2017)0476

Ändringar av vissa förordningar på jordbruks- och landsbygdsutvecklingsområdet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 369/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0605),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 16 november 2017 att dela upp kommissionens förslag i två delar och ge utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling tillstånd att utarbeta ett separat lagstiftningsbetänkande om de delar som rör det utskottets ansvarsområde, närmare bestämt artiklarna 267–270 och 275 i kommissionens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 16 november 2017 att dela upp kommissionens förslag i två delar och ge utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling tillstånd att utarbeta ett separat lagstiftningsbetänkande om de delar som rör det utskottets ansvarsområde, närmare bestämt artiklarna 267–270 och 275 i kommissionens förslag,

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 294.3, 42, 43.2 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 294.3, 42, 43.2 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 1/2017 av den 26 januari 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 1/2017 av den 26 januari 2017 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (2),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 11 maj 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 11 maj 2017 (3),

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A8-0211/2017),

| — | med beaktande av nedanstående preliminära överenskommelse, som godkänts av utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av nedanstående preliminära överenskommelse, som godkänts av utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0380/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0380/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner sitt uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att uppdelningen av kommissionens förslag syftar till att möjliggöra ikraftträdande den 1 januari 2018 för de bestämmelser som rör ansvarsområdet för utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och att övriga delar av kommissionens förslag (4) kommer att behandlas i ett senare skede. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 91, 23.3.2017, s. 1.

(2)  EUT C 75, 10.3.2017, s. 63.

(3)  EUT C 306, 15.9.2017, s. 64.

(4)  Förfarandenummer 2016/0282A(COD).

---

P8_TC1-COD(2016)0282B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och (EU) nr 652/2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2393.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

EUROPAPARLAMENTETS UTTALANDE

De nya bestämmelserna om producentorganisationer och konkurrensrätt (samlad marknadsordning)

Europaparlamentet påminner om att konkurrensregler, enligt artikel 42 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån Europaparlamentet och rådet beslutar detta, med hänsyn till de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som fastställs artikel 39 i detta fördrag.

I enlighet med det som fastställs i fördraget och Europeiska unionens domstols rättspraxis (1) har målen för den gemensamma jordbrukspolitiken företräde framför målen för den europeiska konkurrensrätten. Jordbruksmarknaderna undantas dock inte från konkurrensrätten. Anpassning av konkurrensreglerna till jordbrukets särskilda förutsättningar är lagstiftarnas, alltså Europaparlamentet och rådet, befogenhet.

Mot denna bakgrund föreslår Europaparlamentet, genom den här förordningen, ett klargörande av förhållandet mellan å ena sidan bestämmelserna i den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt roll och uppdrag för producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer, och å andra sidan tillämpningen av europeisk konkurrensrätt. Ett sådant klargörande behövs med hänvisning till nuvarande oklarheter vad gäller tillämpningen av dessa bestämmelser och är av avgörande betydelse för att kunna uppnå unionens mål att stärka jordbrukarnas ställning i livsmedelskedjan. Europaparlamentets förslag bygger på rekommendationerna i rapporten av den 14 november 2016 från Agri-Market Task Force (AMTF). Rekommendationerna byggde på en rad utfrågningar och bidrag från alla aktörer i livsmedelskedjan: producenter, bearbetningsföretag och återförsäljare.

Europaparlamentet strävar efter att förenkla och klargöra villkoren för hur producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer, i alla sektorer som anges i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1308/2013, kan planera produktionen, släppa ut produkter på marknaden, förhandla om avtal avseende leveransen av jordbruksprodukter samt optimera produktionskostnaderna för sina medlemmars räkning. Dessa uppgifter förutsätter att det finns bestämda metoder, t.ex. interna samråd och utbyte av kommersiell information inom dessa enheter. Därför föreslås att dessa metoder inte ska omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande avtal, som fastställs i artikel 101.1 i EUF-fördraget, och att producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som utför minst en ekonomisk verksamhet undantas från tillämpning av denna artikel. Detta undantag är dock inte absolut: konkurrensmyndigheterna har fortfarande möjlighet att ingripa om de anser att denna verksamhet sannolikt upphäver all konkurrens eller äventyrar målen i den gemensamma jordbrukspolitiken.

Därmed klargörs rollen och uppdraget för producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer samt förhållandet mellan dessa och konkurrensrätten. Utan att det påverkar kommissionens institutionella befogenheter anser Europaparlamentet att de nya bestämmelserna inte kräver något ytterligare klargörande i form av riktlinjer från kommissionen.”

KOMMISSIONENS UTTALANDEN

Artikel 1 –Landsbygdsutveckling

—   Förlängning av löptiden för landsbygdsutvecklingsprogrammen

Utgifter med anknytning till landsbygdsutvecklingsprogrammen 2014–2020 som godkänts i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 kommer även i fortsättningen att berättiga till stöd från Ejflu, om de utbetalas till stödmottagarna senast den 31 december 2023. Kommissionen kommer att behandla det fortsatta stödet till landsbygdsutveckling efter 2020 inom ramen för sitt förslag till nästa fleråriga budgetram.

—   Riskhantering

Kommissionen bekräftar sin avsikt att se över funktionen och effektiviteten för de riskhanteringsverktyg som nu ingår i förordning (EU) nr 1305/2013 inom ramen för sitt förslag om modernisering och förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken.

—   Sanktioner för Leader

Kommissionen bekräftar sin avsikt att se över hur effektiva och proportionella de sanktioner för Leader är som ingår i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014.

Artikel 2 – Horisontell förordning

—   Krisreserven

Kommissionen bekräftar att förvaltningen av reserven för kriser inom jordbrukssektorn och återbetalningen av anslag med anknytning till den finansiella disciplinen enligt artiklarna 25 och 26.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 kommer att ses över inom ramen för förberedelserna inför nästa fleråriga budgetram för att möjliggöra effektiva interventioner i tid vid marknadskriser.

—   Samordnad granskning

Kommissionen stöder modellen för samordnad granskning, vilket bekräftas av dess förslag till artikel 123 i den nya budgetförordningen. Kommissionen bekräftar också att denna modell redan är tillåten inom nuvarande rättsliga ramar för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter i förordning (EU) nr 1306/2013, och att den införts i kommissionens revisionsstrategi för 2014–2020. I synnerhet när det utlåtande som det attesterande organet lämnat i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 anses vara tillförlitligt, tar kommissionen hänsyn till det då den bedömer behovet av revisioner av det berörda utbetalande organet.

Artikel 3 – Direktstöd

—   Proteinplanen

Kommissionen bekräftar sin avsikt att se över utbudet och efterfrågan av vegetabiliska proteiner i EU och överväga möjligheten att utarbeta en europeisk strategi för vegetabiliska proteiner i syfte att ytterligare främja produktionen av dem i EU på ett ekonomiskt och miljömässigt sunt sätt.

Artikel 4 – Samlade marknadsordningen (OCM)

—   Frivilliga program för minskad produktion

Kommissionen bekräftar att förordning (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter i artiklarna 219 och 221 redan innehåller den nödvändiga rättsliga grunden för att, med förbehåll för att budgetmedel finns tillgängliga, kunna ta itu med marknadsstörningar och andra specifika problem, även på regional nivå, med möjlighet att bevilja direkt ekonomiskt stöd till jordbrukare. Dessutom kommer kommissionens förslag om att lägga till ett sektorsspecifikt inkomststabiliseringsverktyg till förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling att göra det möjligt för medlemsstaterna att i sina program för landsbygdsutveckling införa möjligheten att kompensera jordbrukare inom en viss sektor i händelse av en kraftig inkomstminskning.

Kommissionen bekräftar ytterligare att den vid marknadsstörningar eller hot om marknadsstörningar enligt artikel 219 får införa system där unionsstöd beviljas producenter som åtar sig att på frivillig basis minska sin produktion, inklusive nödvändiga uppgifter om hur ett sådant system ska förvaltas (t.ex. kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1612 (EUT L 242, 9.9.2016, s. 4).

—   Erkännande av gränsöverskridande branschorganisationer

Kommissionen påminner om att regler om samarbete mellan producenter när det gäller erkännande av gränsöverskridande producentorganisationer, gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer och gränsöverskridande branschorganisationer, inklusive nödvändigt administrativt samarbete mellan berörda medlemsstater redan finns fastställda i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/232. Dessa reglers tillämpning och ändamålsenlighet kommer att ses över inom ramen för den pågående processen om modernisering och förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken.

—   Illojala handelsmetoder

Kommissionen bekräftar att den har lanserat ett initiativ gällande livsmedelskedjan som för närvarande håller på att behandlas i de olika stadier som krävs enligt riktlinjerna för bättre lagstiftning. När förfarandet har avslutats kommer kommissionen eventuellt att lägga fram ett lagstiftningsförslag, möjligtvis under första hälften av 2018.

—   Samarbete mellan producenter

Kommissionen noterar parlamentets och rådets överenskommelse om ändringarna till artiklarna 152, 209, 222 och 232. Kommissionen konstaterar att de ändringar som parlamentet och rådet kommit överens om är betydande samt att de har införts utan den konsekvensbedömning som krävs enligt punkt 15 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. Detta leder till en oönskad grad av rättslig och förfarandemässig osäkerhet vars effekter och följder är omöjliga att förutse.

Eftersom de sammanlagda ändringarna av kommissionens ursprungliga förslag avsevärt ändrar den rättsliga ramen konstaterar kommissionen med oro att vissa av de nya bestämmelserna till förmån för producentorganisationerna kan äventyra småjordbrukares överlevnad och välmående samt konsumentintresset. Kommissionen bekräftar sitt åtagande att upprätthålla en effektiv konkurrens inom jordbrukssektorn och att ge full verkan åt målen för den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att de ändringar som medlagstiftarna kommit överens om avsevärt begränsar såväl kommissionens som de nationella konkurrensmyndigheternas möjligheter att agera för att upprätthålla en effektiv konkurrens.

Kommissionens övergripande överenskommelse om omnibusförslaget, inklusive de ändringar som parlamentet och rådet kommit överens om, påverkar inte eventuella framtida förslag som kommissionen kan komma att lägga fram på dessa områden inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden efter 2020 och andra initiativ som särskilt är avsedda att ta itu med vissa av de frågor som berördes i den text som Europaparlamentet och rådet nu kommit överens om.

Kommissionen beklagar att medlagstiftarna inte på ett tillfredsställande sätt har behandlat frågan om både kommissionens och de nationella konkurrensmyndigheternas mycket begränsade roll att agera för att upprätthålla en effektiv konkurrens, och uttrycker sin oro över de eventuella konsekvenserna av denna begränsning för jordbrukare och konsumenter. Kommissionen konstaterar att lagtexten måste tolkas på ett sätt som är förenligt med fördraget, framför allt vad gäller kommissionens och nationella konkurrensmyndigheters möjlighet att ingripa om en producentorganisation, som har en stor marknadsandel, försöker begränsa sina medlemmars handelsutrymme. Kommissionen beklagar att denna möjlighet inte klart och tydligt säkerställs i lagtexten.

---

(1)  Domstolens dom, Maizena, C-139/79, ECLI:EU:C:1980:250, punkt 23. Domstolens dom, Tyskland mot rådet, C-280/93, ECLI:EU:C:1994:367, punkt 61.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/172

---

P8_TA(2017)0477

EU:s utsläppshandelssystem: förlängning av nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förberedelse för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsade räckvidd för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 369/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0054), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0054),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0028/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0028/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 maj 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 maj 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 oktober 2017 att godta Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 oktober 2017 att godta Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A8-0258/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A8-0258/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 75.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 13 september 2017 (Antagna texter, P8_TA(2017)0338).

---

P8_TC1-COD(2017)0017

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsningar i tillämpningsområdet för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2392.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Resultatet av Icaos arbete med att genomföra den globala marknadsbaserade åtgärden är avgörande för dess effektivitet och för att luftfarten i framtiden ska kunna bidra till att nå Parisavtalets mål. Det är viktigt att Icaos medlemsstater, luftfartygsoperatörer och det civila samhället fortsätter att engagera sig i detta arbete. Icao kommer i detta sammanhang att behöva agera helt öppet och vända sig till alla berörda parter i tid för att informera om framsteg och beslut.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/174

---

P8_TA(2017)0478

Förlängning av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 369/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0597),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 172 och 173, artikel 175 tredje stycket och artikel 182.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0375/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 172 och 173, artikel 175 tredje stycket och artikel 182.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0375/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 december 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 december 2016 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 december 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling (A8-0198/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling (A8-0198/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 75, 10.3.2017, s. 57.

(2)  EUT C 185, 9.6.2017, s. 62.

---

P8_TC1-COD(2016)0276

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2396.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalande om ökningen på 225 miljoner euro till Fonden för ett sammanlänkat Europa

Till följd av Europaparlamentets och rådets överenskommelse om finansieringen av Efsi 2.0 kommer ett belopp på 275 miljoner euro att omfördelas från Fonden för ett sammanlänkat Europas finansiella instrument, vilket innebär en minskning med 225 miljoner euro jämfört med kommissionens förslag.

Kommissionen bekräftar att budgetplaneringen kommer att ändras för att återspegla motsvarande ökning med 225 miljoner euro till Fonden för ett sammanlänkat Europa.

Inom ramen för det årliga budgetförfarandet för 2019–2020 kommer kommissionen att lägga fram lämpliga förslag för att säkerställa en optimal fördelning av detta belopp inom Fonden för ett sammanlänkat Europa.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/176

---

P8_TA(2017)0481

Tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i USA ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (kodifiering) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2018/C 369/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0361), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0361),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0226/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0226/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0331/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0331/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0175

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/196.)

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/177

---

P8_TA(2017)0482

Avtal mellan EU och Förenta staterna om lufttransporter ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 369/25)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13419/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13419/2016),

| — | med beaktande av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0100/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0100/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0376/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0376/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 134, 25.5.2007, s. 4.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/178 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/178

---

P8_TA(2017)0483

Avtal mellan EU och Schweiz om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 369/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13076/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13076/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (13073/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (13073/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0415/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0415/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0386/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0386/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/179 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/179

---

P8_TA(2017)0484

Fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Kazakstan (godkännande) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av det fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 369/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12409/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12409/2016),

| — | med beaktande av utkastet till fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (09452/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan (09452/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 37 och 31.1 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 37 och 31.1 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0469/2016),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2017 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2017 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0325/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0325/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kazakstan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0485.

---

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/180 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/180

---

P8_TA(2017)0486

Förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande

Europaparlamentets beslut av den 12 december 2017 om kommissionens förslag om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 369/28)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 29 november 2017 om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande (N8-0092/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 29 november 2017 om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande (N8-0092/2017),

| — | med beaktande av artikel 56.6 tredje stycket och artikel 56.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 56.6 tredje stycket och artikel 56.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (1),

| — | med beaktande artikel 122a av sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 122a av sin arbetsordning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0393/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0393/2017), och av följande skäl:

| A. | Den 19 december 2014 utnämnde rådet Elke König till ordförande i den gemensamma resolutionsnämnden för en period på tre år från och med den 23 december 2014 (2). |
| --- | --- |

A.

Den 19 december 2014 utnämnde rådet Elke König till ordförande i den gemensamma resolutionsnämnden för en period på tre år från och med den 23 december 2014 (2).

| B. | I enlighet med artikel 56.7 i förordning (EU) nr 806/2014 kan mandattiden för den första ordföranden i nämnden förlängas en gång för en period av fem år. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 56.7 i förordning (EU) nr 806/2014 kan mandattiden för den första ordföranden i nämnden förlängas en gång för en period av fem år.

| C. | Den 29 november 2017 antog kommissionen ett förslag om förlängning av mandattiden för Elke König som ordförande i den gemensamma resolutionsnämnden och överlämnade detta förslag till parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Den 29 november 2017 antog kommissionen ett förslag om förlängning av mandattiden för Elke König som ordförande i den gemensamma resolutionsnämnden och överlämnade detta förslag till parlamentet.

| D. | Parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade därefter kvalifikationerna för den kandidat som nominerats till posten som ordförande i den gemensamma resolutionsnämnden, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 56.4 i förordning (EU) nr 806/2014. |
| --- | --- |

D.

Parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade därefter kvalifikationerna för den kandidat som nominerats till posten som ordförande i den gemensamma resolutionsnämnden, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 56.4 i förordning (EU) nr 806/2014.

| E. | Utskottet höll den 4 december 2017 en utfrågning med Elke König. Under denna utfrågning höll hon ett inledande anförande och besvarade därefter utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

E.

Utskottet höll den 4 december 2017 en utfrågning med Elke König. Under denna utfrågning höll hon ett inledande anförande och besvarade därefter utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag om förlängning av mandattiden för Elke König som ordförande i den gemensamma resolutionsnämnden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet, rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 225, 30.07.2014, s. 1.

(2)  EUT L 367, 23.12.2014, s. 97.

---

Onsdagen den 13 december 2017

| 11.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 369/181 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 369/181

---

P8_TA(2017)0489

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: finansiella instrument vad gäller tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten för vissa derivat

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 17 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 om marknader för finansiella instrument vad gäller tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten för vissa derivat (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

(2018/C 369/29)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)07684), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)07684),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 29 november 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 29 november 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 4 december 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 4 december 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1) (Mifir), särskilt artiklarna 32.1 och 50.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1) (Mifir), särskilt artiklarna 32.1 och 50.5,

| — | med beaktande av artiklarna 10.1 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10.1 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2),

| — | med beaktande av de förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten för derivat enligt Mifir som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 28 september 2017 enligt artikel 32.1 i Mifir, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten för derivat enligt Mifir som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 28 september 2017 enligt artikel 32.1 i Mifir,

| — | med beaktande av följeskrivelsen av den 28 september 2017 från Esma till kommissionen om Esmas förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten enligt Mifir, |
| --- | --- |

—

med beaktande av följeskrivelsen av den 28 september 2017 från Esma till kommissionen om Esmas förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende handelsskyldigheten enligt Mifir,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 12 december 2017, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 12 december 2017, och av följande skäl:

| A. | I bilagan till den delegerade förordningen fastställs de derivattyper som bör omfattas av den handelsskyldighet som införs genom artikel 28 i Mifir. Derivat som omfattas av denna handelsskyldighet får endast handlas på en reglerad marknad, en multilateral handelsplattform, en organiserad handelsplattform eller en handelsplats i tredje land som anses vara likvärdig av kommissionen. |
| --- | --- |

A.

I bilagan till den delegerade förordningen fastställs de derivattyper som bör omfattas av den handelsskyldighet som införs genom artikel 28 i Mifir. Derivat som omfattas av denna handelsskyldighet får endast handlas på en reglerad marknad, en multilateral handelsplattform, en organiserad handelsplattform eller en handelsplats i tredje land som anses vara likvärdig av kommissionen.

| B. | Esma lade fram förslaget till tekniska tillsynsstandarder den 28 september 2017 tillsammans med en följeskrivelse till kommissionen och uppmanade alla berörda parter att åta sig att förkorta sina tidsfrister för att säkerställa att det politiska målet att handelsskyldigheten ska tillämpas från och med den 3 januari 2018 uppnås. Esma konstaterar vidare att ett betydande antal beslut om likvärdighet fortfarande måste slutföras innan handelsskyldigheten träder i kraft. |
| --- | --- |

B.

Esma lade fram förslaget till tekniska tillsynsstandarder den 28 september 2017 tillsammans med en följeskrivelse till kommissionen och uppmanade alla berörda parter att åta sig att förkorta sina tidsfrister för att säkerställa att det politiska målet att handelsskyldigheten ska tillämpas från och med den 3 januari 2018 uppnås. Esma konstaterar vidare att ett betydande antal beslut om likvärdighet fortfarande måste slutföras innan handelsskyldigheten träder i kraft.

| C. | Parlamentet anser att de tekniska tillsynsstandarder som antogs inte är desamma som i det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Esma lade fram till följd av kommissionens ändringar av texten och anser att parlamentet har tre månader på sig att invända mot de tekniska tillsynsstandarderna (granskningsperioden). |
| --- | --- |

C.

Parlamentet anser att de tekniska tillsynsstandarder som antogs inte är desamma som i det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Esma lade fram till följd av kommissionens ändringar av texten och anser att parlamentet har tre månader på sig att invända mot de tekniska tillsynsstandarderna (granskningsperioden).

| D. | Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 3 januari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv 2014/65/EU (Mifid II) och Mifir, och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle sträcka sig längre än den tidpunkt då bestämmelserna om handelsskyldigheten träder i kraft. |
| --- | --- |

D.

Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 3 januari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv 2014/65/EU (Mifid II) och Mifir, och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle sträcka sig längre än den tidpunkt då bestämmelserna om handelsskyldigheten träder i kraft.

| E. | Handelsskyldigheten för derivat är en viktig del av de åtaganden som G20-ledarna kom överens om i Pittsburgh 2009. |
| --- | --- |

E.

Handelsskyldigheten för derivat är en viktig del av de åtaganden som G20-ledarna kom överens om i Pittsburgh 2009.

| F. | Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för handelsskyldigheten för derivat. |
| --- | --- |

F.

Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för handelsskyldigheten för derivat.

| G. | Parlamentet understryker betydelsen av att kommissionen slutför de relevanta besluten om likvärdighet innan handelsskyldigheten träder i kraft. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet understryker betydelsen av att kommissionen slutför de relevanta besluten om likvärdighet innan handelsskyldigheten träder i kraft.

| H. | Parlamentet noterar att de tekniska tillsynsstandarderna inte innehåller några särskilda bestämmelser avseende pakettransaktioner och att det kan bli nödvändigt med ytterligare vägledning från kommissionen och Esma om behandlingen av paket. Parlamentet anser att dessa riktlinjer bör vara i linje med bestämmelserna i Mifid II om en snabb lösning. |
| --- | --- |

H.

Parlamentet noterar att de tekniska tillsynsstandarderna inte innehåller några särskilda bestämmelser avseende pakettransaktioner och att det kan bli nödvändigt med ytterligare vägledning från kommissionen och Esma om behandlingen av paket. Parlamentet anser att dessa riktlinjer bör vara i linje med bestämmelserna i Mifid II om en snabb lösning.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 84.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---