# Euroopa Liidu L 185/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 185 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide17. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 185

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide17. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 830/2007, 16. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2007, 16. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 832/2007, 16. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 197/2006 seoses endise toidu kasutamisega ja sellist toitu käsitlevate üleminekumeetmete kehtivusaja pikendamisega (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 833/2007, 16. juuli 2007, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) ettenähtud üleminekuperioodi lõpetamise kohta (
  1
  ) | 9 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 830/2007, 16. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2007, 16. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 832/2007, 16. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 197/2006 seoses endise toidu kasutamisega ja sellist toitu käsitlevate üleminekumeetmete kehtivusaja pikendamisega (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 833/2007, 16. juuli 2007, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) ettenähtud üleminekuperioodi lõpetamise kohta (
  1
  )

1

9

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/498/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. veebruar 2007, abikava C 31/2005 (ex N 329/2004) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia maakonna seaduse nr 21/2003 artiklite 14, 15 ja 16 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 285 all)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2007/499/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. veebruar 2007, riigiabi nr C 16/2006 (ex NN 34/2006) kohta, mida Sardiinia maakond kavatseb anda ettevõttele Nuova Mineraria Silius SpA
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 473 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/500/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. juuli 2007, millega muudetakse otsust 2001/781/EÜ, millega võetakse vastu vastuvõtvate asutuste teatmik ja sõnastik dokumentide kohta, mida võib kätte anda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3365 all) | 24 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/498/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. veebruar 2007, abikava C 31/2005 (ex N 329/2004) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia maakonna seaduse nr 21/2003 artiklite 14, 15 ja 16 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 285 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 285 all)

1

10

2007/499/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. veebruar 2007, riigiabi nr C 16/2006 (ex NN 34/2006) kohta, mida Sardiinia maakond kavatseb anda ettevõttele Nuova Mineraria Silius SpA
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 473 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 473 all)

1

18

2007/500/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. juuli 2007, millega muudetakse otsust 2001/781/EÜ, millega võetakse vastu vastuvõtvate asutuste teatmik ja sõnastik dokumentide kohta, mida võib kätte anda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3365 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3365 all)

24

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/501/ÜVJP, 16. juuli 2007, mis käsitleb koostööd Aafrika Terrorismiuuringute Keskusega (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme) Euroopa Liidu terrorismivastase strateegia elluviimise raames | 31 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/501/ÜVJP, 16. juuli 2007, mis käsitleb koostööd Aafrika Terrorismiuuringute Keskusega (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme) Euroopa Liidu terrorismivastase strateegia elluviimise raames

Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 830/2007,

16. juuli 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,

võttes arvesse nõukogu 27. aprilli 2006. aasta ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrust (EÜ) nr 817/2006 (2) oleks otstarbekas muuta, et viia see vastavusse nõukogu hiljutise praktikaga seoses pädevate asutuste kindlaksmääramise ja nendevahelise teabevahetusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 817/2006 muudetakse järgmiselt.

| a) | Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Erandina artiklitest 2 ja 3 võivad II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevad asutused lubada neile sobivatel tingimustel:” |
| --- | --- |

a)

Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina artiklitest 2 ja 3 võivad II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevad asutused lubada neile sobivatel tingimustel:”

| b) | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevad asutused võivad lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemist neile sobivatel tingimustel, olles enne kindlaks teinud, et kõnealused rahalised vahendid või majandusressursid on:






  a) | vajalikud III lisas loetletud isikute ja nende sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumine; |
| --- | --- | --- |

b)

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevad asutused võivad lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemist neile sobivatel tingimustel, olles enne kindlaks teinud, et kõnealused rahalised vahendid või majandusressursid on:

a)

vajalikud III lisas loetletud isikute ja nende sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumine;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise tasude või teenustasude maksmiseks; |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise tasude või teenustasude maksmiseks;

| d) | vahendid, mis on vajalikud erakorraliste kulutuste katteks tingimusel, et asjaomane liikmesriik on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille tõttu pädev asutus peab konkreetse loa andmist vajalikuks. |
| --- | --- |

d)

vahendid, mis on vajalikud erakorraliste kulutuste katteks tingimusel, et asjaomane liikmesriik on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille tõttu pädev asutus peab konkreetse loa andmist vajalikuks.

Liikmesriigid teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest selle lõike alusel antud lubadest.”

| c) | Artikli 8 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, teevad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning organisatsioonid järgmist:






  a) | esitavad viivitamata II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevatele asutustele liikmesriigis, kus nad on residendid või kus nad asuvad, käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks vastavalt artiklile 6 külmutatud kontod ja rahasummad, ning edastavad sellise teabe kas otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile; |
| --- | --- | --- |

c)

Artikli 8 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, teevad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning organisatsioonid järgmist:

a)

esitavad viivitamata II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevatele asutustele liikmesriigis, kus nad on residendid või kus nad asuvad, käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks vastavalt artiklile 6 külmutatud kontod ja rahasummad, ning edastavad sellise teabe kas otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile;

| b) | teevad koostööd II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel. |
| --- | --- |

b)

teevad koostööd II lisas loetletud veebilehtedel osutatud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.

2.   Komisjonile otse esitatud lisateave edastatakse asjaomasele liikmesriigile.”

| d) | Artikli 9 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Lõike 1 punktis b toodud keeld ei takista osaluse laiendamist IV lisas loetletud Birma riigile kuuluvates ettevõtetes, kui selline laiendamine on kohustuslik lepingu alusel, mis on sõlmitud Birma riigile kuuluva ettevõttega enne 25. oktoobrit 2004. II lisas loetletud veebilehel osutatud asjaomast pädevat asutust ja komisjoni teavitatakse enne iga sellist tehingut. Komisjon teavitab teisi liikmesriike.” |
| --- | --- |

d)

Artikli 9 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Lõike 1 punktis b toodud keeld ei takista osaluse laiendamist IV lisas loetletud Birma riigile kuuluvates ettevõtetes, kui selline laiendamine on kohustuslik lepingu alusel, mis on sõlmitud Birma riigile kuuluva ettevõttega enne 25. oktoobrit 2004. II lisas loetletud veebilehel osutatud asjaomast pädevat asutust ja komisjoni teavitatakse enne iga sellist tehingut. Komisjon teavitab teisi liikmesriike.”

| e) | Lisatakse järgmine uus artikkel:
  „Artikkel 13a
  1.   Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja avaldavad neid asutusi käsitleva teabe II lisas loetletud veebilehtedel või nende veebilehtede kaudu.
  2.   Liikmesriigid teatavad oma pädevatest asutustest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning teavitavad komisjoni mis tahes edaspidistest nendega seotud muudatustest.” |
| --- | --- |

e)

Lisatakse järgmine uus artikkel:

„Artikkel 13a

1.   Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja avaldavad neid asutusi käsitleva teabe II lisas loetletud veebilehtedel või nende veebilehtede kaudu.

2.   Liikmesriigid teatavad oma pädevatest asutustest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning teavitavad komisjoni mis tahes edaspidistest nendega seotud muudatustest.”

| f) | II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

f)

II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 77. Ühist seisukohta on muudetud ühise seisukohaga 2007/248/ÜVJP (ELT L 107, 25.4.2007, lk 8).

1

(2)  ELT L 148, 2.6.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 481/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 50).

2

---

LISA

„II LISA

Veebilehed teabega artiklites 4, 7, 8, 9, 12 ja 13a osutatud pädevate asutuste kohta ning aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile

| | BELGIA
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGAARIA
  http://www.mfa.government.bg |
| --- | --- |

BULGAARIA

http://www.mfa.government.bg

| | TŠEHHI VABARIIK
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

TŠEHHI VABARIIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | TAANI
  http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/ |
| --- | --- |

TAANI

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

| | SAKSAMAA
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | EESTI
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | IIRIMAA
  http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities |
| --- | --- |

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

| | KREEKA
  http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ |
| --- | --- |

KREEKA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

| | HISPAANIA
  www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales |
| --- | --- |

HISPAANIA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

| | PRANTSUSMAA
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITAALIA
  http://www.esteri.it/UE/deroghe.html |
| --- | --- |

ITAALIA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

| | KÜPROS
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LÄTI
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LEEDU
  http://www.urm.lt |
| --- | --- |

LEEDU

http://www.urm.lt

| | LUKSEMBURG
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

| | UNGARI
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm |
| --- | --- |

UNGARI

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | MADALMAAD
  http://www.minbuza.nl/sancties |
| --- | --- |

MADALMAAD

http://www.minbuza.nl/sancties

| | AUSTRIA
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POOLA
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POOLA

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGAL
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | RUMEENIA
  http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3 |
| --- | --- |

RUMEENIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

| | SLOVEENIA
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVAKKIA
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVAKKIA

http://www.foreign.gov.sk

| | SOOME
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | ROOTSI
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

| | ÜHENDKUNINGRIIK
  http://www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

ÜHENDKUNINGRIIK

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis management and conflict prevention |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Brussels |
| Tel: (32-2) 299 1176/295 5585 |
| Faks: (32-2) 299 0873” |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis management and conflict prevention

CHAR 12/108

B-1049 Brussels

Tel: (32-2) 299 1176/295 5585

Faks: (32-2) 299 0873”

---

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 831/2007,

16. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 16. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0709 90 70 | TR | 93,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 65,1 |
| ZA | 51,1 |
| ZZ | 60,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| BR | 83,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 94,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 104,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 95,3 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 105,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,0 |
| ZZ | 190,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,5 |
| US | 343,3 |
| ZZ | 316,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

52,4

TR

83,4

ZZ

67,9

0707 00 05

MK

68,1

TR

92,6

ZZ

80,4

0709 90 70

TR

93,4

ZZ

93,4

0805 50 10

AR

64,0

UY

65,1

ZA

51,1

ZZ

60,1

0808 10 80

AR

87,7

BR

83,7

CL

84,2

CN

94,2

NZ

99,1

US

104,3

UY

60,7

ZA

88,8

ZZ

87,7

0808 20 50

AR

80,5

CL

95,3

NZ

144,9

ZA

101,7

ZZ

105,6

0809 10 00

TR

190,0

ZZ

190,0

0809 20 95

TR

289,5

US

343,3

ZZ

316,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 832/2007,

16. juuli 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 197/2006 seoses endise toidu kasutamisega ja sellist toitu käsitlevate üleminekumeetmete kehtivusaja pikendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eelkõige selle artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1774/2002 on ette nähtud loomseid kõrvalsaadusi käsitlevate ühenduse eeskirjade täielik läbivaatamine ning kehtestatud mitmed ranged nõuded seoses nende kasutamise ja kõrvaldamisega. Nimetatud määruse artikli 22 lõike 1 punktides a ja b on sätestatud loomsete kõrvalsaaduste ja töödeldud toodete kasutuspiirangud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1774/2002 on ette nähtud loomseid kõrvalsaadusi käsitlevate ühenduse eeskirjade täielik läbivaatamine ning kehtestatud mitmed ranged nõuded seoses nende kasutamise ja kõrvaldamisega. Nimetatud määruse artikli 22 lõike 1 punktides a ja b on sätestatud loomsete kõrvalsaaduste ja töödeldud toodete kasutuspiirangud.

| (2) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 197/2006 (määruse (EÜ) nr 1774/2002 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses endise toidu kogumise, transpordi, käitlemise, kasutamise ja kõrvaldamisega) (2) on sätestatud mitmed üleminekumeetmed, mis kaotavad kehtivuse 31. juulil 2007. Määruse (EÜ) nr 197/2006 artikli 3 lõikes c on sätestatud, et liikmesriigid võivad teatavatel tingimustel kasutada endist toitu söödas või muul otstarbel ilma täiendava käitlemiseta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 197/2006 (määruse (EÜ) nr 1774/2002 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses endise toidu kogumise, transpordi, käitlemise, kasutamise ja kõrvaldamisega) (2) on sätestatud mitmed üleminekumeetmed, mis kaotavad kehtivuse 31. juulil 2007. Määruse (EÜ) nr 197/2006 artikli 3 lõikes c on sätestatud, et liikmesriigid võivad teatavatel tingimustel kasutada endist toitu söödas või muul otstarbel ilma täiendava käitlemiseta.

| (3) | Üleminekumeetmetest mõjutatud ettevõtjad on avaldanud soovi meetmete kehtivusaja pikendamiseks ning see on olukorda arvestades asjakohane. |
| --- | --- |

(3)

Üleminekumeetmetest mõjutatud ettevõtjad on avaldanud soovi meetmete kehtivusaja pikendamiseks ning see on olukorda arvestades asjakohane.

| (4) | Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane selgelt sätestada, et määruse (EÜ) nr 197/2006 artikli 3 lõikes c lubatavad kasutusviisid ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõike 1 punktidega a ja b kehtestatud üldiseid piiranguid. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane selgelt sätestada, et määruse (EÜ) nr 197/2006 artikli 3 lõikes c lubatavad kasutusviisid ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõike 1 punktidega a ja b kehtestatud üldiseid piiranguid.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 197/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 197/2006 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 197/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kasutada söödas ilma täiendava käitlemiseta või kasutada muul otstarbel ilma täiendava käitlemiseta, kui






  i) | selline endine toit ei ole puutunud kokku loomse päritoluga toorainega ning kui pädev asutus on teinud kindlaks, et selline kasutamine või käitlemine ei ohusta inimeste või loomade tervist, ning |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kasutada söödas ilma täiendava käitlemiseta või kasutada muul otstarbel ilma täiendava käitlemiseta, kui

i)

selline endine toit ei ole puutunud kokku loomse päritoluga toorainega ning kui pädev asutus on teinud kindlaks, et selline kasutamine või käitlemine ei ohusta inimeste või loomade tervist, ning

| ii) | söödas kasutamise puhul ei piira selline kasutus määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõike 1 punktidega a ja b kehtestatud piiranguid.” |
| --- | --- |

ii)

söödas kasutamise puhul ei piira selline kasutus määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõike 1 punktidega a ja b kehtestatud piiranguid.”

| 2. | Artiklis 5 asendatakse kuupäev „31. juuli 2007” kuupäevaga „31. juuli 2009”. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 5 asendatakse kuupäev „31. juuli 2007” kuupäevaga „31. juuli 2009”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2007/2006 (ELT L 379, 28.12.2006, lk 98).

1

(2)  ELT L 32, 4.2.2006, lk 13.

2

---

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 833/2007,

16. juuli 2007,

nõukogu määrusega (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) ettenähtud üleminekuperioodi lõpetamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1172/98 kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta, (1) eelkõige selle artikli 5 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1172/98 kohaselt võivad liikmesriigid üleminekuperioodil 1999. aasta 1. jaanuarist kasutada peale- ja mahalaadimiskohtade lihtsustatud kodeerimist; täielikku piirkondlikku kodeerimist rahvusvaheliste vedude puhul Euroopa Majanduspiirkonnas ei ole nõutud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1172/98 kohaselt võivad liikmesriigid üleminekuperioodil 1999. aasta 1. jaanuarist kasutada peale- ja mahalaadimiskohtade lihtsustatud kodeerimist; täielikku piirkondlikku kodeerimist rahvusvaheliste vedude puhul Euroopa Majanduspiirkonnas ei ole nõutud.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1172/98 artikli 5 lõike 5 kohaselt on vaja määrata kindlaks üleminekuperioodi lõppemine kohe, kui on olemas tehnilised tingimused, mis võimaldavad tõhusa piirkondliku kodeerimissüsteemi kasutamist vastavalt lisa G jagudele 1 ja 2 nii siseriiklike kui ka rahvusvaheliste vedude korral. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1172/98 artikli 5 lõike 5 kohaselt on vaja määrata kindlaks üleminekuperioodi lõppemine kohe, kui on olemas tehnilised tingimused, mis võimaldavad tõhusa piirkondliku kodeerimissüsteemi kasutamist vastavalt lisa G jagudele 1 ja 2 nii siseriiklike kui ka rahvusvaheliste vedude korral.

| (3) | On vaja tagada, et kohaldatakse 2003. aastal jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS). (2) |
| --- | --- |

(3)

On vaja tagada, et kohaldatakse 2003. aastal jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS). (2)

| (4) | Käesoleva määrusega ei muudeta nende muutujate staatust ega sisu, mis on määruses (EÜ) nr 1172/98 nimetatud mittekohustuslikeks. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ei muudeta nende muutujate staatust ega sisu, mis on määruses (EÜ) nr 1172/98 nimetatud mittekohustuslikeks.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ (Euratom), (3) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ (Euratom), (3) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1172/98 artiklis 5 osutatud üleminekuperiood lõppeb 31. detsembril 2007. aastal.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 105/2007 (ELT L 39, 10.2.2007, lk 1).

2

(3)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

3

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/10

---

KOMISJONI OTSUS,

7. veebruar 2007,

abikava C 31/2005 (ex N 329/2004) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia maakonna seaduse nr 21/2003 artiklite 14, 15 ja 16 alusel

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 285 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/498/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUSKORD

| (1) | Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni oma 28. juuli 2004. aasta kirjas 29. detsembri 2003. aasta piirkondliku seaduse nr 21 (edaspidi „piirkondlik seadus nr 21/2003”) artiklitest 14, 15 ja 16. Komisjon palus oma 22. septembri 2004. aasta kirjas lisateavet. Itaalia ametiasutused palusid oma 24. jaanuari 2005. aasta kirjas tähtaja pikendust, mille komisjon oma 25. jaanuari kirjas heaks kiitis. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni oma 28. juuli 2004. aasta kirjas 29. detsembri 2003. aasta piirkondliku seaduse nr 21 (edaspidi „piirkondlik seadus nr 21/2003”) artiklitest 14, 15 ja 16. Komisjon palus oma 22. septembri 2004. aasta kirjas lisateavet. Itaalia ametiasutused palusid oma 24. jaanuari 2005. aasta kirjas tähtaja pikendust, mille komisjon oma 25. jaanuari kirjas heaks kiitis.

| (2) | Itaalia ametiasutused märkisid oma 26. jaanuari 2005. aasta kirjas, et artiklitega 14 ja 15 ettenähtud abi rakendatakse vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (2) kuni Euroopa Komisjon kõnealused artiklid kinnitab. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia ametiasutused märkisid oma 26. jaanuari 2005. aasta kirjas, et artiklitega 14 ja 15 ettenähtud abi rakendatakse vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (2) kuni Euroopa Komisjon kõnealused artiklid kinnitab.

| (3) | Komisjon palus 29. märtsi 2005. aasta kirjas Itaalia ametiasutustelt lisateavet. Itaalia ametiasutused esitasid palutud lisateave pärast neile 27. aprillil 2005 saadetud meeldetuletust oma 18. mai ja 2. juuni 2006. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus 29. märtsi 2005. aasta kirjas Itaalia ametiasutustelt lisateavet. Itaalia ametiasutused esitasid palutud lisateave pärast neile 27. aprillil 2005 saadetud meeldetuletust oma 18. mai ja 2. juuni 2006. aasta kirjades.

| (4) | 10. juuni 2005. aasta kirjas paluti lisateavet. Itaalia ametiasutused vastasid 12. ja 14. juuli 2005. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(4)

10. juuni 2005. aasta kirjas paluti lisateavet. Itaalia ametiasutused vastasid 12. ja 14. juuli 2005. aasta kirjades.

| (5) | Komisjon teavitas Itaaliat 6. septembri 2005. aasta kirjas oma otsusest algatada seoses kõnealuse meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ja EMP lepingu artikliga 62 ettenähtud menetlus. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teavitas Itaaliat 6. septembri 2005. aasta kirjas oma otsusest algatada seoses kõnealuse meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ja EMP lepingu artikliga 62 ettenähtud menetlus.

| (6) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse abi kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse abi kohta oma märkused.

| (7) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi abi kohta. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi abi kohta.

| (8) | Itaalia ametiasutused palusid komisjonil oma 10. novembri 2005. aasta kirjas menetlus peatada kuni Euroopa Kohtu otsuse vastuvõtmiseni kohtuasjas C-475/2003, mis käsitleb Itaalia tootmistegevusele kehtestatud piirkondliku maksu (IRAP) kokkusobivust nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (liikmesriikide kumuleeruvat käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (4) artikli 33 lõikega 1. Komisjon kiitis palve heaks oma 18. oktoobri 2005. aasta kirjas. Euroopa Kohus kuulutas seejärel oma otsuses, et IRAP on kooskõlas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 33 lõikega 1. (5) |
| --- | --- |

(8)

Itaalia ametiasutused palusid komisjonil oma 10. novembri 2005. aasta kirjas menetlus peatada kuni Euroopa Kohtu otsuse vastuvõtmiseni kohtuasjas C-475/2003, mis käsitleb Itaalia tootmistegevusele kehtestatud piirkondliku maksu (IRAP) kokkusobivust nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (liikmesriikide kumuleeruvat käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (4) artikli 33 lõikega 1. Komisjon kiitis palve heaks oma 18. oktoobri 2005. aasta kirjas. Euroopa Kohus kuulutas seejärel oma otsuses, et IRAP on kooskõlas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 33 lõikega 1. (5)

| (9) | Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni oma 10. mai 2006. aasta kirjas muudatusest artiklitega 14 ja 15 ettenähtud meetmetes. Nimetatud muudatuse tulemusena rakendatakse kõnealuseid meetmeid vastavalt vähese tähtsusega abi määrusele ka juhul, kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni oma 10. mai 2006. aasta kirjas muudatusest artiklitega 14 ja 15 ettenähtud meetmetes. Nimetatud muudatuse tulemusena rakendatakse kõnealuseid meetmeid vastavalt vähese tähtsusega abi määrusele ka juhul, kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse.

II.   MEETME KIRJELDUS

a)   Meetme õiguslik alus

| (10) | Piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklid 14, 15 ja 16. |
| --- | --- |

(10)

Piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklid 14, 15 ja 16.

b)   Meetme eesmärk

| (11) | Itaalia ametiasutuste sõnul on meetme eesmärk edendada uute ettevõtete loomist ja kitsendada lõhet Sitsiilia ettevõtete ja muudes Itaalia piirkondades asuvate ettevõtete vahel. |
| --- | --- |

(11)

Itaalia ametiasutuste sõnul on meetme eesmärk edendada uute ettevõtete loomist ja kitsendada lõhet Sitsiilia ettevõtete ja muudes Itaalia piirkondades asuvate ettevõtete vahel.

| (12) | Lisaks on kõnealuse meetme eesmärk edendada nende riikide majanduse integreerimist Euroopa Liidu majandusega, kes kirjutasid alla Barcelonas 27. ja 28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna ministrite kohtumise lõppdeklaratsioonile. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks on kõnealuse meetme eesmärk edendada nende riikide majanduse integreerimist Euroopa Liidu majandusega, kes kirjutasid alla Barcelonas 27. ja 28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna ministrite kohtumise lõppdeklaratsioonile.

| (13) | Meede sisaldab kahte abikava: piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklitega 14 ja 15 nähakse teatavatele ettevõtetele ette vabastus piirkondlikust maksust (IRAP) ja sama seaduse artikliga 16 on ettenähtud Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskuse loomine. |
| --- | --- |

(13)

Meede sisaldab kahte abikava: piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklitega 14 ja 15 nähakse teatavatele ettevõtetele ette vabastus piirkondlikust maksust (IRAP) ja sama seaduse artikliga 16 on ettenähtud Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskuse loomine.

| (14) | Artiklitega 14 ja 15 nähakse teatavatele uutele ettevõtetele (kes on alustanud tegevust 2004. aastal) ja teatavatele olemasolevatele ettevõtetele ette viieaastane vabastus piirkondlikust maksust (IRAP). |
| --- | --- |

(14)

Artiklitega 14 ja 15 nähakse teatavatele uutele ettevõtetele (kes on alustanud tegevust 2004. aastal) ja teatavatele olemasolevatele ettevõtetele ette viieaastane vabastus piirkondlikust maksust (IRAP).

| (15) | Artikliga 14 nähakse ette viie järjestikuse aasta jooksul vabastus piirkondlikust maksust (alates tegevuse algusest)






  a) | turismisektori ettevõtetele, hotelli- ja käsitöösektorile, kultuurisektori ettevõtetele, toiduainetööstuse ettevõtetele ning infotehnoloogia ettevõtetele, kes alustasid tegevust 2004. aastal; |
| --- | --- | --- |

(15)

Artikliga 14 nähakse ette viie järjestikuse aasta jooksul vabastus piirkondlikust maksust (alates tegevuse algusest)

a)

turismisektori ettevõtetele, hotelli- ja käsitöösektorile, kultuurisektori ettevõtetele, toiduainetööstuse ettevõtetele ning infotehnoloogia ettevõtetele, kes alustasid tegevust 2004. aastal;

| b) | kõigile tööstusettevõtetele, kes alustasid tegevust 2004. aastal ning kelle käive ei ületa 10 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

kõigile tööstusettevõtetele, kes alustasid tegevust 2004. aastal ning kelle käive ei ületa 10 miljonit eurot.

| (16) | Artikliga 15 nähakse kõigile olemasolevatele ettevõtetele (välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektorites tegutsevad ettevõtted) viiel järjestikusel aastal ette osaline vabastus piirkondlikust maksust, mida arvutatakse aastatel 2001–2003 keskmist maksubaasi ületavast maksubaasist. |
| --- | --- |

(16)

Artikliga 15 nähakse kõigile olemasolevatele ettevõtetele (välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektorites tegutsevad ettevõtted) viiel järjestikusel aastal ette osaline vabastus piirkondlikust maksust, mida arvutatakse aastatel 2001–2003 keskmist maksubaasi ületavast maksubaasist.

| (17) | Abikõlblikud on ainult ettevõtted, kelle ametlik asukoht, peakontor ja tegevuskoht on Sitsiilias. |
| --- | --- |

(17)

Abikõlblikud on ainult ettevõtted, kelle ametlik asukoht, peakontor ja tegevuskoht on Sitsiilias.

| (18) | Artikli 16 alusel luuakse Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskus, mis hõlmab krediidiasutuste tütarettevõtteid või sidusettevõtteid, kinnisvaramaaklereid, usaldusettevõtteid, kindlustusettevõtteid ning rahandusettevõtteid, kes koguvad raha rahvusvahelistel turgudel. Raha kasutatakse ainult väljaspool Itaaliat ja seda ei kasuta Itaalia elanikud. Keskuse tegevusse on kaasatud ka ettevõtted, kes tegelevad rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas vahenduse ja abiteenustega. Keskuse järelevalvekomitee nimetab ametisse Sitsiilia maakonna vanem ja selle ülesanne on anda ettevõtetele luba keskuse töös osalemiseks või selle tagasi võtta. |
| --- | --- |

(18)

Artikli 16 alusel luuakse Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskus, mis hõlmab krediidiasutuste tütarettevõtteid või sidusettevõtteid, kinnisvaramaaklereid, usaldusettevõtteid, kindlustusettevõtteid ning rahandusettevõtteid, kes koguvad raha rahvusvahelistel turgudel. Raha kasutatakse ainult väljaspool Itaaliat ja seda ei kasuta Itaalia elanikud. Keskuse tegevusse on kaasatud ka ettevõtted, kes tegelevad rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas vahenduse ja abiteenustega. Keskuse järelevalvekomitee nimetab ametisse Sitsiilia maakonna vanem ja selle ülesanne on anda ettevõtetele luba keskuse töös osalemiseks või selle tagasi võtta.

| (19) | Kõnealused ettevõtted saavad kasutada järgmiseid soodustusi:






  a) | 50 % madalam piirkondlik maks keskuse töös osalemisest saadud tulult; |
| --- | --- | --- |

(19)

Kõnealused ettevõtted saavad kasutada järgmiseid soodustusi:

a)

50 % madalam piirkondlik maks keskuse töös osalemisest saadud tulult;

| b) | piirkondlike soodustuste maksudest vabastamine; |
| --- | --- |

b)

piirkondlike soodustuste maksudest vabastamine;

| c) | kindlaksmääratud soodustus registreerimismaksult, kinnisvaramaksult ja katastrilõivudelt; |
| --- | --- |

c)

kindlaksmääratud soodustus registreerimismaksult, kinnisvaramaksult ja katastrilõivudelt;

| d) | Keskuse tööga seotud ja Sitsiilias toimunud tegevuse tulemusena saadud tulude vabastamine ettevõtete tulumaksust. (6) |
| --- | --- |

d)

Keskuse tööga seotud ja Sitsiilias toimunud tegevuse tulemusena saadud tulude vabastamine ettevõtete tulumaksust. (6)

| (20) | Meetmest tulenevaid maksusoodustusi antakse ainult tehingute puhul kolmandate riikidega, kes on alla kirjutanud 27.–28. novembri 1995. aasta Barcelona deklaratsioonile. (7) |
| --- | --- |

(20)

Meetmest tulenevaid maksusoodustusi antakse ainult tehingute puhul kolmandate riikidega, kes on alla kirjutanud 27.–28. novembri 1995. aasta Barcelona deklaratsioonile. (7)

| (21) | Keskuse täpne asukoht Sitsiilias ja keskuses osalemiseks loa andmise kord määratakse kindlaks rakendusmäärustes. |
| --- | --- |

(21)

Keskuse täpne asukoht Sitsiilias ja keskuses osalemiseks loa andmise kord määratakse kindlaks rakendusmäärustes.

| (22) | Meetmed tulenevad Sitsiilia maakonna statuudi (mis on käsitletav põhiseadusliku aktina) artiklitel 36 ja 38 põhineva maksuautonoomia rakendamisest Sitsiilia maakonna poolt. |
| --- | --- |

(22)

Meetmed tulenevad Sitsiilia maakonna statuudi (mis on käsitletav põhiseadusliku aktina) artiklitel 36 ja 38 põhineva maksuautonoomia rakendamisest Sitsiilia maakonna poolt.

c)   Meetme eelarve

| (23) | Itaalia ametiasutuste hinnangul on eespool nimetatud tingimuste rakendamisel artiklite 14 ja 15 mõju eelarvele ajavahemikus 2004.–2009. aasta ligikaudu 170 miljonit eurot (vastavalt artiklitele 120 miljonit eurot ja 48 miljonit eurot). Prognoosi artikli 16 mõju kohta eelarvele ei ole esitatud. |
| --- | --- |

(23)

Itaalia ametiasutuste hinnangul on eespool nimetatud tingimuste rakendamisel artiklite 14 ja 15 mõju eelarvele ajavahemikus 2004.–2009. aasta ligikaudu 170 miljonit eurot (vastavalt artiklitele 120 miljonit eurot ja 48 miljonit eurot). Prognoosi artikli 16 mõju kohta eelarvele ei ole esitatud.

d)   Meetme kestus

| (24) | Piirkondlik seadus nr 21/2003 jõustus 30. detsembril 2003, aga artiklite 14, 15 ja 16 kohaldamine on selgesõnaliselt seotud Euroopa Komisjoni heakskiiduga. |
| --- | --- |

(24)

Piirkondlik seadus nr 21/2003 jõustus 30. detsembril 2003, aga artiklite 14, 15 ja 16 kohaldamine on selgesõnaliselt seotud Euroopa Komisjoni heakskiiduga.

| (25) | Itaalia ametiasutused teatasid 26. jaanuari 2005. aasta kirjas, et artiklitega 14 ja 15 ettenähtud abi rakendatakse vastavalt vähese tähtsusega abi määrusele, kuni Euroopa Komisjon need kinnitab. 10. mai 2006. aasta kirjas teatasid nad, et artiklitega 14 ja 15 ettenähtud abi rakendatakse vastavalt vähese tähtsusega abi määrusele ka juhul, kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse. |
| --- | --- |

(25)

Itaalia ametiasutused teatasid 26. jaanuari 2005. aasta kirjas, et artiklitega 14 ja 15 ettenähtud abi rakendatakse vastavalt vähese tähtsusega abi määrusele, kuni Euroopa Komisjon need kinnitab. 10. mai 2006. aasta kirjas teatasid nad, et artiklitega 14 ja 15 ettenähtud abi rakendatakse vastavalt vähese tähtsusega abi määrusele ka juhul, kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse.

| (26) | Artikliga 14 ettenähtud meedet on kohaldatud alates 2005. aastast. Itaalia ametiasutused kohustuvad seda kohaldama viie majandusaasta jooksul. |
| --- | --- |

(26)

Artikliga 14 ettenähtud meedet on kohaldatud alates 2005. aastast. Itaalia ametiasutused kohustuvad seda kohaldama viie majandusaasta jooksul.

| (27) | Artikliga 15 ettenähtud meedet kohaldatakse samuti viie majandusaasta jooksul ajavahemikus 2004–2009. |
| --- | --- |

(27)

Artikliga 15 ettenähtud meedet kohaldatakse samuti viie majandusaasta jooksul ajavahemikus 2004–2009.

| (28) | Artikliga 16 ettenähtud meedet kohaldatakse alates meetme jõustumisest kuni majandusaastani, mis järgneb sellisele majandusaastale, mil luuakse Barcelona deklaratsioonis osutatud vabakaubanduspiirkond (2010). |
| --- | --- |

(28)

Artikliga 16 ettenähtud meedet kohaldatakse alates meetme jõustumisest kuni majandusaastani, mis järgneb sellisele majandusaastale, mil luuakse Barcelona deklaratsioonis osutatud vabakaubanduspiirkond (2010).

III.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUSED

a)   Artiklid 14 ja 15: vabastus IRAPist

| (29) | Komisjon võttis 6. septembri 2005. aasta kirjas seisukoha, et teatatud abikava on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna sellesse on kaasatud riigi vahendid, kuna see on valikuline, olles suunatud konkreetsetele sektoritele ja/või konkreetsetele ettevõtete kategooriale, kuna see annab majandusliku eelise teatavatele ettevõtete kategooriatele vähendatud maksukoormuse näol ning kuna see võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon võttis 6. septembri 2005. aasta kirjas seisukoha, et teatatud abikava on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna sellesse on kaasatud riigi vahendid, kuna see on valikuline, olles suunatud konkreetsetele sektoritele ja/või konkreetsetele ettevõtete kategooriale, kuna see annab majandusliku eelise teatavatele ettevõtete kategooriatele vähendatud maksukoormuse näol ning kuna see võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust ühenduse tasandil.

| (30) | Üheks menetluse algatamise põhjustest oli see, et komisjonil olid kahtlused selle kohta, kas piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklitega 14, 15 ja 16 ettenähtud abi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(30)

Üheks menetluse algatamise põhjustest oli see, et komisjonil olid kahtlused selle kohta, kas piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklitega 14, 15 ja 16 ettenähtud abi on ühisturuga kokkusobiv.

| (31) | Esiteks kahtles komisjon, kas meede vastab piirkondliku riigiabi suunistele (8) (edaspidi „suunised”). Vastavalt teatisele antaks meetme alusel tegevusabi Sitsiilia ettevõtetele, kes vastavad punktides 14 ja 17 esitatud kriteeriumidele, ja ettevõtetele, kes on tegevad Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskuses. |
| --- | --- |

(31)

Esiteks kahtles komisjon, kas meede vastab piirkondliku riigiabi suunistele (8) (edaspidi „suunised”). Vastavalt teatisele antaks meetme alusel tegevusabi Sitsiilia ettevõtetele, kes vastavad punktides 14 ja 17 esitatud kriteeriumidele, ja ettevõtetele, kes on tegevad Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskuses.

| (32) | Suuniste punkti 4.15 kohaselt võib tegevusabi anda juhul, kui meede on õigustatud oma panuse tõttu piirkondlikusse arengusse ja oma laadilt ning kui selle määr on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Komisjon kahtles, kas Itaalia ametiasutuste osutatud ebasoodsad tingimused, nende tõsidus ja abi panus piirkondlikusse arengusse õigustavad tegevusabi andmist. |
| --- | --- |

(32)

Suuniste punkti 4.15 kohaselt võib tegevusabi anda juhul, kui meede on õigustatud oma panuse tõttu piirkondlikusse arengusse ja oma laadilt ning kui selle määr on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Komisjon kahtles, kas Itaalia ametiasutuste osutatud ebasoodsad tingimused, nende tõsidus ja abi panus piirkondlikusse arengusse õigustavad tegevusabi andmist.

| (33) | Komisjonil kahtles, kas piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklitega 14 ja 15 ettenähtud tegevusabi on ühisturuga kokkusobiv ning kas see aitab kaasa uute ettevõtete loomisele ning lõhe vähenemisele Sitsiilias ja mujal Itaalias tegutsevate ettevõtete vahel. Sellega seoses märkis komisjon, et seos abisaajate (näiteks artikliga 15 hõlmatud abisaajad) IRAPi vähendamise ja Sitsiilias uute ettevõtete loomise vahel on ebaselge, sest Itaalia ametiasutused ei ole seda kuskil selgitanud. Ainuüksi asjaolu, et IRAPi alandamine suurendab uute ettevõtete arvu, ei ole iseenesest piisav selleks, et abi võiks käsitleda ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(33)

Komisjonil kahtles, kas piirkondliku seaduse nr 21/2003 artiklitega 14 ja 15 ettenähtud tegevusabi on ühisturuga kokkusobiv ning kas see aitab kaasa uute ettevõtete loomisele ning lõhe vähenemisele Sitsiilias ja mujal Itaalias tegutsevate ettevõtete vahel. Sellega seoses märkis komisjon, et seos abisaajate (näiteks artikliga 15 hõlmatud abisaajad) IRAPi vähendamise ja Sitsiilias uute ettevõtete loomise vahel on ebaselge, sest Itaalia ametiasutused ei ole seda kuskil selgitanud. Ainuüksi asjaolu, et IRAPi alandamine suurendab uute ettevõtete arvu, ei ole iseenesest piisav selleks, et abi võiks käsitleda ühisturuga kokkusobivana.

| (34) | Itaalia ametiasutused väitsid teatises, et 10 miljoni euro lävi on piisavalt madal, et tagada artikli 14 kohaldamine ainult VKEde suhtes. Komisjon väitis, et artikkel 14 on ainult pealtnäha piiratud VKEdega, kuna selles ei võeta arvesse töötajate arvu ega eelkõige seda, kas meetmest abi saav ettevõte on sidus- või partnerettevõte VKEde suuniste tähenduses. (9) Isegi kui Itaalia ametiasutused suudaksid tõendada, et meetmest saavad abi ainult VKEd kõnealuste suuniste tähenduses, leiab komisjon, et kõnealune meede on siiski käsitletav tegevusabina. |
| --- | --- |

(34)

Itaalia ametiasutused väitsid teatises, et 10 miljoni euro lävi on piisavalt madal, et tagada artikli 14 kohaldamine ainult VKEde suhtes. Komisjon väitis, et artikkel 14 on ainult pealtnäha piiratud VKEdega, kuna selles ei võeta arvesse töötajate arvu ega eelkõige seda, kas meetmest abi saav ettevõte on sidus- või partnerettevõte VKEde suuniste tähenduses. (9) Isegi kui Itaalia ametiasutused suudaksid tõendada, et meetmest saavad abi ainult VKEd kõnealuste suuniste tähenduses, leiab komisjon, et kõnealune meede on siiski käsitletav tegevusabina.

| (35) | Lisaks väitsid Itaalia ametiasutused, et Sitsiilias on ülekaalus mikroettevõtted, mille tegevuskulud ja tööjõumaht on suuremad. Kuna tööjõu ning laenukulud moodustavad suure osa IRAPi maksubaasist, on Sitsiilia ettevõtted ebasoodsamas olukorras. Komisjon märkis, et isegi kui Sitsiilia majandusel oleks probleeme mikroettevõtete ülekaaluga ja sellest tulenevate tagajärgedega, ei lahendaks olukorda üldine IRAPi vähendamine igas suuruses ettevõtete puhul, sest selline meede ei ole suunatud mikroettevõtetele. Lisaks ei tundu abi olevat loodud Sitsiilia saarelise iseloomuga probleemide lahendamiseks, kuna see ei ole seotud saarelisest asendist tulenevate lisakuludega (näiteks transpordikulud). Näiteks ei tundu komisjonile loogiline, et ettevõtted, kes on tegevad turismi- hotelli- ja kultuurikaupade sektoris on ebasoodsamates tingimustes seetõttu, et nad asuvad Sitsiilias (artikkel 14). |
| --- | --- |

(35)

Lisaks väitsid Itaalia ametiasutused, et Sitsiilias on ülekaalus mikroettevõtted, mille tegevuskulud ja tööjõumaht on suuremad. Kuna tööjõu ning laenukulud moodustavad suure osa IRAPi maksubaasist, on Sitsiilia ettevõtted ebasoodsamas olukorras. Komisjon märkis, et isegi kui Sitsiilia majandusel oleks probleeme mikroettevõtete ülekaaluga ja sellest tulenevate tagajärgedega, ei lahendaks olukorda üldine IRAPi vähendamine igas suuruses ettevõtete puhul, sest selline meede ei ole suunatud mikroettevõtetele. Lisaks ei tundu abi olevat loodud Sitsiilia saarelise iseloomuga probleemide lahendamiseks, kuna see ei ole seotud saarelisest asendist tulenevate lisakuludega (näiteks transpordikulud). Näiteks ei tundu komisjonile loogiline, et ettevõtted, kes on tegevad turismi- hotelli- ja kultuurikaupade sektoris on ebasoodsamates tingimustes seetõttu, et nad asuvad Sitsiilias (artikkel 14).

| (36) | Lisaks märgib komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud andmed ei sisalda piisavat teavet selle kohta, et on tagatud abi andmise järk-järguline vähenemine. Toodud näitest võib aru saada, et Itaalia ametiasutused kavatsevad IRAPi maksuvabastuse osakaalu järk-järgult vähendada, kuid kõnealune asjaolu ei taga veel seda, et abi suurus oleks vähenev. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks märgib komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud andmed ei sisalda piisavat teavet selle kohta, et on tagatud abi andmise järk-järguline vähenemine. Toodud näitest võib aru saada, et Itaalia ametiasutused kavatsevad IRAPi maksuvabastuse osakaalu järk-järgult vähendada, kuid kõnealune asjaolu ei taga veel seda, et abi suurus oleks vähenev.

| (37) | Kuna artikliga 15 on ettenähtud abi igas suuruses ettevõtetele, ei saa komisjoni arvates tõendada kõnealuse meetme proportsionaalsust väitega, et seda kohaldatakse üksnes nende tööstus-, infotehnoloogia-, turismi- ja hotellindussektori ettevõtete suhtes, kelle käive on alla 10 miljoni euro ja kellel on vähem kui 10 töötajat. |
| --- | --- |

(37)

Kuna artikliga 15 on ettenähtud abi igas suuruses ettevõtetele, ei saa komisjoni arvates tõendada kõnealuse meetme proportsionaalsust väitega, et seda kohaldatakse üksnes nende tööstus-, infotehnoloogia-, turismi- ja hotellindussektori ettevõtete suhtes, kelle käive on alla 10 miljoni euro ja kellel on vähem kui 10 töötajat.

| (38) | Komisjon väitis, et meede näib olevat sisuliselt valikuline, kuna artiklitega 14 ja 15 ettenähtud maksuvabastus välistab võimalike abisaajate rühmana mitmed ettevõtete kategooriad (vt punkt 56), soodustades eelkõige turismi, hotellinduse, kultuurikaupade, toiduainetööstuse ja infotehnoloogia sektoreid. Lisaks näib, et meetmega soodustatakse olemasolevaid ja loodavaid tööstusettevõtteid, kelle käive on väiksem kui 10 miljonit eurot, kuid välistatakse abi andmine nendele ettevõtetele, kes tegutsevad keemia- ja naftakeemiasektoris. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon väitis, et meede näib olevat sisuliselt valikuline, kuna artiklitega 14 ja 15 ettenähtud maksuvabastus välistab võimalike abisaajate rühmana mitmed ettevõtete kategooriad (vt punkt 56), soodustades eelkõige turismi, hotellinduse, kultuurikaupade, toiduainetööstuse ja infotehnoloogia sektoreid. Lisaks näib, et meetmega soodustatakse olemasolevaid ja loodavaid tööstusettevõtteid, kelle käive on väiksem kui 10 miljonit eurot, kuid välistatakse abi andmine nendele ettevõtetele, kes tegutsevad keemia- ja naftakeemiasektoris.

| (39) | Oma andmetes väitsid Itaalia ametiasutused, et keemia- ja naftakeemiavaldkonna ettevõtted arvati artikliga 15 ettenähtud abisaajate ringist välja, kuna neid ei mõjuta Sitsiilia saarelise iseloomuga seotud suured transpordikulud ja seetõttu, et kõnealustes valdkondades tegevate ettevõtete arv on väga väike. Siiski ei leia komisjon, et kõigi abikõlblike valdkondade ettevõtete transpordikulud oleksid suured; pealegi ei mõjuta abisaajate arv konkreetse meetme abina määratlemist. |
| --- | --- |

(39)

Oma andmetes väitsid Itaalia ametiasutused, et keemia- ja naftakeemiavaldkonna ettevõtted arvati artikliga 15 ettenähtud abisaajate ringist välja, kuna neid ei mõjuta Sitsiilia saarelise iseloomuga seotud suured transpordikulud ja seetõttu, et kõnealustes valdkondades tegevate ettevõtete arv on väga väike. Siiski ei leia komisjon, et kõigi abikõlblike valdkondade ettevõtete transpordikulud oleksid suured; pealegi ei mõjuta abisaajate arv konkreetse meetme abina määratlemist.

| (40) | Viimasena märkis komisjon seda, et meede teeb diskrimineerivalt vahet Sitsiilia ja mitte Sitsiilia ettevõtetel, kuna sellega takistatakse abi saamist ettevõtetel, kelle ametlik asukoht on muus liikmesriigis. Komisjoni arvates puudub Itaalia ametiasutustel objektiivne põhjus ettevõtete eristamiseks ja seega on kõnealune abikava säte käsitletav EÜ asutamislepingu artikli 43 rikkumisena. Ka seetõttu leiab komisjon, et kõnealune meede ei ole ühisturuga kokkusobiv. (10) Komisjon märkis ka, et meede annab valikulise eelise Sitsiilia ettevõtetele, kuna meetme alusel saavad abi ainult need maksukohuslastest ettevõtted, kelle ametlik asukoht, peakontor ja tegevuskoht on Sitsiilias. Sugugi mitte kõik ettevõtted, kes tegelevad Sitsiilias tootmise ja kaubandusega ning kelle suhtes kohaldatakse IRAP’d, ei vasta kõnealustele eeltingimustele. Itaalia ametiasutused ei esitanud oma kirjades kõnealuse väite suhtes mitte ühtegi selgitust. |
| --- | --- |

(40)

Viimasena märkis komisjon seda, et meede teeb diskrimineerivalt vahet Sitsiilia ja mitte Sitsiilia ettevõtetel, kuna sellega takistatakse abi saamist ettevõtetel, kelle ametlik asukoht on muus liikmesriigis. Komisjoni arvates puudub Itaalia ametiasutustel objektiivne põhjus ettevõtete eristamiseks ja seega on kõnealune abikava säte käsitletav EÜ asutamislepingu artikli 43 rikkumisena. Ka seetõttu leiab komisjon, et kõnealune meede ei ole ühisturuga kokkusobiv. (10) Komisjon märkis ka, et meede annab valikulise eelise Sitsiilia ettevõtetele, kuna meetme alusel saavad abi ainult need maksukohuslastest ettevõtted, kelle ametlik asukoht, peakontor ja tegevuskoht on Sitsiilias. Sugugi mitte kõik ettevõtted, kes tegelevad Sitsiilias tootmise ja kaubandusega ning kelle suhtes kohaldatakse IRAP’d, ei vasta kõnealustele eeltingimustele. Itaalia ametiasutused ei esitanud oma kirjades kõnealuse väite suhtes mitte ühtegi selgitust.

b)   Artikkel 16

| (41) | Esiteks väitis komisjon, et Itaalia ametiasutused ei selgita oma kirjades, miks Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskuse loomiseks antav abi on nende arvates käsitletav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandina. |
| --- | --- |

(41)

Esiteks väitis komisjon, et Itaalia ametiasutused ei selgita oma kirjades, miks Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskuse loomiseks antav abi on nende arvates käsitletav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandina.

| (42) | Itaalia ametiasutused märkisid oma kirjades, et kõnealune meede on käsitletav tegevusabina. Komisjon võttis seisukoha, et abi andmine rahandussektoris võib moonutada väga suurel määral konkurentsi. Samal ajal ei aita finantstegevus oluliselt leevendada ebasoodsaid tingimusi, mis mõjutavad piirkondi, mille suhtes võib kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit. Seda küsimust on käsitletud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (11) ning mitmes hilisemas otsuses. Komisjon tuletas meelde, et eespool nimetatud teatises märgitakse selgelt, et riigiabi, mida kavatsetakse anda konkreetsete piirkondade majandusliku arengu edendamiseks, peab selleks, et olla ühisturuga kokkusobiv, olema „proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja neile suunatud”. Sellest tulenevalt on välismaine tegevus ja tegevus, millel on vähene või olematu mõju kohalikule majandusele vaevalt käsitlev ühisturuga kokkusobiva riigiabina. Komisjon seadise seega kahtluse alla proportsionaalsuse abimäära ja selle kaudu ebasoodsate tingimuste leevendamise vahel. |
| --- | --- |

(42)

Itaalia ametiasutused märkisid oma kirjades, et kõnealune meede on käsitletav tegevusabina. Komisjon võttis seisukoha, et abi andmine rahandussektoris võib moonutada väga suurel määral konkurentsi. Samal ajal ei aita finantstegevus oluliselt leevendada ebasoodsaid tingimusi, mis mõjutavad piirkondi, mille suhtes võib kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit. Seda küsimust on käsitletud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (11) ning mitmes hilisemas otsuses. Komisjon tuletas meelde, et eespool nimetatud teatises märgitakse selgelt, et riigiabi, mida kavatsetakse anda konkreetsete piirkondade majandusliku arengu edendamiseks, peab selleks, et olla ühisturuga kokkusobiv, olema „proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja neile suunatud”. Sellest tulenevalt on välismaine tegevus ja tegevus, millel on vähene või olematu mõju kohalikule majandusele vaevalt käsitlev ühisturuga kokkusobiva riigiabina. Komisjon seadise seega kahtluse alla proportsionaalsuse abimäära ja selle kaudu ebasoodsate tingimuste leevendamise vahel.

| (43) | Komisjon kahtleb, kas artikliga 16 ettenähtud meedet saab käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva projektina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon kahtleb, kas artikliga 16 ettenähtud meedet saab käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva projektina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses.

| (44) | Itaalia ametiasutused nimetasid peamise abi põhjendusena seda, et meede on käsitletav Euroopa ühistes huvides oleva projektina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses, sest artikkel 16 on sarnane 4. jaanuari 1991. aasta seaduse nr 19 sättega majandustegevuse ja rahvusvahelise koostöö arendamise kohta Friuli-Venezia Giulia piirkonnas, Belluno provintsis ja naaberpiirkondades, millega loodi Trieste finants- ja kindlustuskeskus. 2003. aastal arvas komisjon, et see ei sobi kokku ühisturuga, kuigi ta oli 1995. aastal ise otsustanud, et selle suhtes võib kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandit. (12) Selles osas märkis komisjon, et oma esimeses otsuses Trieste finants- ja kindlustuskeskuse loomisele antava abi kohta oli kõnealune abi käsitletav ühisturuga kokkusobivana artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel (nüüd artikkel 87 lõige 3 punkt c), mitte artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandi alusel. (13) |
| --- | --- |

(44)

Itaalia ametiasutused nimetasid peamise abi põhjendusena seda, et meede on käsitletav Euroopa ühistes huvides oleva projektina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses, sest artikkel 16 on sarnane 4. jaanuari 1991. aasta seaduse nr 19 sättega majandustegevuse ja rahvusvahelise koostöö arendamise kohta Friuli-Venezia Giulia piirkonnas, Belluno provintsis ja naaberpiirkondades, millega loodi Trieste finants- ja kindlustuskeskus. 2003. aastal arvas komisjon, et see ei sobi kokku ühisturuga, kuigi ta oli 1995. aastal ise otsustanud, et selle suhtes võib kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandit. (12) Selles osas märkis komisjon, et oma esimeses otsuses Trieste finants- ja kindlustuskeskuse loomisele antava abi kohta oli kõnealune abi käsitletav ühisturuga kokkusobivana artikli 92 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel (nüüd artikkel 87 lõige 3 punkt c), mitte artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandi alusel. (13)

| (45) | Itaalia ametiasutused väitsid, et kõnealusel juhul ei saa lähtuda komisjoni eelmisest ühisturuga kokkusobivust käsitlevast otsusest, sest Sitsiilia on abikõlblik piirkond EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses. Lisaks ei ole Euroopa kapitaliturg integreeritud Aafrika kapitaliturgu. Kõnealuse integratsiooni soodustamine on aga vastavalt Barcelona deklaratsioonile Euroopa üheks peamiseks eesmärgiks. |
| --- | --- |

(45)

Itaalia ametiasutused väitsid, et kõnealusel juhul ei saa lähtuda komisjoni eelmisest ühisturuga kokkusobivust käsitlevast otsusest, sest Sitsiilia on abikõlblik piirkond EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses. Lisaks ei ole Euroopa kapitaliturg integreeritud Aafrika kapitaliturgu. Kõnealuse integratsiooni soodustamine on aga vastavalt Barcelona deklaratsioonile Euroopa üheks peamiseks eesmärgiks.

| (46) | Komisjon märkis, et iga juhtumit tuleb analüüsida eraldi, võttes arvesse näiliselt sarnaste kavade erinevaid jooni, mis võivad samas olla väga olulised, nagu ka majanduslikku konteksti. Seoses sellega rõhutas komisjon, et näiteks Trieste finants- ja kindlustuskeskuse loomiseks antud abi kogusumma (viieaastase kava kestuse jooksul) oli piiristatud ja et keskuses tegevate ettevõtete laenude ja investeeringute kogusumma oli piiratud. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon märkis, et iga juhtumit tuleb analüüsida eraldi, võttes arvesse näiliselt sarnaste kavade erinevaid jooni, mis võivad samas olla väga olulised, nagu ka majanduslikku konteksti. Seoses sellega rõhutas komisjon, et näiteks Trieste finants- ja kindlustuskeskuse loomiseks antud abi kogusumma (viieaastase kava kestuse jooksul) oli piiristatud ja et keskuses tegevate ettevõtete laenude ja investeeringute kogusumma oli piiratud.

| (47) | Komisjon leiab veel, et kõnealusel juhul kehtivad samad kaalutlused, mis Trieste juhtumi puhul 2003. aastal, ning seda järgmistel põhjustel:






  a) | üheks Triestet käsitleva otsuse ümberlükkamise peamiseks põhjuseks oli asjaolu, et sellist laadi meede on käsitletav tegevusabina, mida komisjon lubab ainult erandkorras tegevusvaldkondade puhul, mis nõuavad erikäsitlemist. Finantssektor ei kuulu eespool nimetatud kategooriasse ja komisjon on võtnud seisukoha, et praegusel ajal võib finantsturgudel osalejatele antav abi põhjustada kõnealuses sektoris märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- | --- |

(47)

Komisjon leiab veel, et kõnealusel juhul kehtivad samad kaalutlused, mis Trieste juhtumi puhul 2003. aastal, ning seda järgmistel põhjustel:

a)

üheks Triestet käsitleva otsuse ümberlükkamise peamiseks põhjuseks oli asjaolu, et sellist laadi meede on käsitletav tegevusabina, mida komisjon lubab ainult erandkorras tegevusvaldkondade puhul, mis nõuavad erikäsitlemist. Finantssektor ei kuulu eespool nimetatud kategooriasse ja komisjon on võtnud seisukoha, et praegusel ajal võib finantsturgudel osalejatele antav abi põhjustada kõnealuses sektoris märkimisväärseid moonutusi;

| b) | teiseks Triestet käsitleva otsuse ümberlükkamise põhjuseks oli asjaolu, et oma riigiabi eeskirjade põhjal tehtud hinnangus võib komisjon võtta arvesse ka ettevõtete maksustamise juhendi (14) väljatöötamisel tuvastatud negatiivset mõju konkurentsile. Kõnealune töö näitab, et rahvusvahelise iseloomuga tegevuse puhul, nagu on seda rahandus, kindlustus ja kontsernisisesed teenused, võib maksusoodustustel olla kahjulik mõju ülejäänud liikmesriikidele, eelkõige seetõttu, et need loovad võimalusi maksude maksmisest kõrvalehoidmiseks. Ka Trieste kava puhul, mida peeti juhendis sätestatud kriteeriumide alusel kahjulikuks, võis luua sellised võimalused. Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused viitasid Trieste abikava asjakohaste meetmete kohta saadetud märkustes 19. märtsil 2002. aastal toimunud käitumisjuhendi töörühma kohtumisele, kus Itaalia kinnitas, et keskus suletakse tähtajaks, mis on kooskõlas käitumisjuhendi töökavaga. |
| --- | --- |

b)

teiseks Triestet käsitleva otsuse ümberlükkamise põhjuseks oli asjaolu, et oma riigiabi eeskirjade põhjal tehtud hinnangus võib komisjon võtta arvesse ka ettevõtete maksustamise juhendi (14) väljatöötamisel tuvastatud negatiivset mõju konkurentsile. Kõnealune töö näitab, et rahvusvahelise iseloomuga tegevuse puhul, nagu on seda rahandus, kindlustus ja kontsernisisesed teenused, võib maksusoodustustel olla kahjulik mõju ülejäänud liikmesriikidele, eelkõige seetõttu, et need loovad võimalusi maksude maksmisest kõrvalehoidmiseks. Ka Trieste kava puhul, mida peeti juhendis sätestatud kriteeriumide alusel kahjulikuks, võis luua sellised võimalused. Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused viitasid Trieste abikava asjakohaste meetmete kohta saadetud märkustes 19. märtsil 2002. aastal toimunud käitumisjuhendi töörühma kohtumisele, kus Itaalia kinnitas, et keskus suletakse tähtajaks, mis on kooskõlas käitumisjuhendi töökavaga.

| (48) | Olles rõhutanud asjaolu, et kaks riiki, kes on Barcelona deklaratsioonile alla kirjutanud, Küpros ja Malta, olid kõnealusest meetmest teavitamise ajal juba Euroopa Liidu liikmed, leiab komisjon, et olukord riikides, kes saavad kasu nende ettevõtete investeeringutest, kes osalevad keskuse töös, erineb paljuski Ida-Euroopa riikide olukorrast 1995. aastal. Paljudel Barcelona deklaratsioonile alla kirjutanud riikidel ei ole kunagi olnud üleminekuprobleeme või kui, siis ainult minevikus (näiteks Türgi ja Iisrael on selgelt vaba turumajandusega riigid) ning osades riikides on üleminekuperiood lõppenud (näiteks Alžeeria). |
| --- | --- |

(48)

Olles rõhutanud asjaolu, et kaks riiki, kes on Barcelona deklaratsioonile alla kirjutanud, Küpros ja Malta, olid kõnealusest meetmest teavitamise ajal juba Euroopa Liidu liikmed, leiab komisjon, et olukord riikides, kes saavad kasu nende ettevõtete investeeringutest, kes osalevad keskuse töös, erineb paljuski Ida-Euroopa riikide olukorrast 1995. aastal. Paljudel Barcelona deklaratsioonile alla kirjutanud riikidel ei ole kunagi olnud üleminekuprobleeme või kui, siis ainult minevikus (näiteks Türgi ja Iisrael on selgelt vaba turumajandusega riigid) ning osades riikides on üleminekuperiood lõppenud (näiteks Alžeeria).

| (49) | Seega kahtleb komisjon, kas artikkel 16 on käsitletav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b ettenähtud erandina. |
| --- | --- |

(49)

Seega kahtleb komisjon, kas artikkel 16 on käsitletav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga b ettenähtud erandina.

| (50) | Seetõttu selgitas komisjon, et kõnealust küsimust on vaja põhjalikumalt analüüsida. Analüüs peaks sisaldama ka huvitatud isikute märkuseid. Komisjon saab ainult pärast kõnealuste märkuste läbivaatamist otsustada, kas Itaalia ametiasutuste kavandatud meede mõjutab kauplemistingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(50)

Seetõttu selgitas komisjon, et kõnealust küsimust on vaja põhjalikumalt analüüsida. Analüüs peaks sisaldama ka huvitatud isikute märkuseid. Komisjon saab ainult pärast kõnealuste märkuste läbivaatamist otsustada, kas Itaalia ametiasutuste kavandatud meede mõjutab kauplemistingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

IV.   ITAALIA MÄRKUSED

| (51) | Komisjon ei saanud Itaalia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon ei saanud Itaalia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi.

V.   MEETME HINDAMINE

V.1.   Õiguspärasus

| (52) | Itaalia ametiasutused on täitnud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud menetlusnõuded, teatades abikavast ja peatades kavandatud meetmete rakendamise, või rakendades neid (artiklite 14 ja 15 puhul) vähese tähtsusega abi määruse alusel, kuni komisjon meetmed heaks kiidab. |
| --- | --- |

(52)

Itaalia ametiasutused on täitnud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud menetlusnõuded, teatades abikavast ja peatades kavandatud meetmete rakendamise, või rakendades neid (artiklite 14 ja 15 puhul) vähese tähtsusega abi määruse alusel, kuni komisjon meetmed heaks kiidab.

V.2.   Meetme riigiabile omased tunnused

| (53) | Komisjon leiab, et meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses järgmistel põhjustel: |
| --- | --- |

(53)

Komisjon leiab, et meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses järgmistel põhjustel:

| (54) | Meede hõlmab riigi vahendite kasutamist Sitsiilia maakonna poolt saamata jäänud maksutulu ja sellele vastava abisaaja vähendatud maksukohustuse näol. |
| --- | --- |

(54)

Meede hõlmab riigi vahendite kasutamist Sitsiilia maakonna poolt saamata jäänud maksutulu ja sellele vastava abisaaja vähendatud maksukohustuse näol.

| (55) | Meede loob abisaajale majandusliku eelise, mis tuleneb maksukoormuse vähendamisest ja on tõlgendatav rahalise eelisena, mis saadakse madalamate maksude maksmise näol. Ettevõtted saavad abist koheselt kasu aastatel, mil vähendust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(55)

Meede loob abisaajale majandusliku eelise, mis tuleneb maksukoormuse vähendamisest ja on tõlgendatav rahalise eelisena, mis saadakse madalamate maksude maksmise näol. Ettevõtted saavad abist koheselt kasu aastatel, mil vähendust kohaldatakse.

—   Artiklid 14 ja 15

| (56) | Komisjon märgib, et artikleid 14 ja 15 tuleb uurida koos, sest need annavad sarnaseid eeliseid eri abisaajate kategooriatele. Kõnealused kaks artiklit välistavad võimalike abisaajatena eri ettevõtete kategooriad:






  a) | uued ettevõtted, kelle käive on suurem kui 10 miljonit eurot ning kes tegutsevad muudes kui artikli 14 lõikes 1 osutatud sektorites (artikli 14 lõige 1 hõlmab turismi-, hotellindus-, kultuurikaupade, toiduainetööstus-, infotehnoloogia- ja käsitööndussektorit); |
| --- | --- | --- |

(56)

Komisjon märgib, et artikleid 14 ja 15 tuleb uurida koos, sest need annavad sarnaseid eeliseid eri abisaajate kategooriatele. Kõnealused kaks artiklit välistavad võimalike abisaajatena eri ettevõtete kategooriad:

a)

uued ettevõtted, kelle käive on suurem kui 10 miljonit eurot ning kes tegutsevad muudes kui artikli 14 lõikes 1 osutatud sektorites (artikli 14 lõige 1 hõlmab turismi-, hotellindus-, kultuurikaupade, toiduainetööstus-, infotehnoloogia- ja käsitööndussektorit);

| b) | uued ettevõtted, kelle käive on väiksem kui 10 miljonit eurot ning kes tegutsevad muudes kui artikli 14 lõikes 2 osutatud sektorites (artikli 14 lõige 2 hõlmab tööstusvaldkonda); need on põhiliselt põllumajanduse ja teenindussektori ettevõtted; |
| --- | --- |

b)

uued ettevõtted, kelle käive on väiksem kui 10 miljonit eurot ning kes tegutsevad muudes kui artikli 14 lõikes 2 osutatud sektorites (artikli 14 lõige 2 hõlmab tööstusvaldkonda); need on põhiliselt põllumajanduse ja teenindussektori ettevõtted;

| c) | olemasolevad ettevõtted, kes tegutsevad keemia- ja naftakeemiasektoris (artikkel 15). |
| --- | --- |

c)

olemasolevad ettevõtted, kes tegutsevad keemia- ja naftakeemiasektoris (artikkel 15).

| (57) | Seetõttu soodustab meede teatavaid tootmissektoreid, eelkõige aga turismi-, hotellindus-, kultuurikaupade, toiduainetööstus- ja infotehnoloogiasektorit, kus kõik ettevõtted saavad viiel järjestikusel aastal vabastuse IRAPi maksmisest. Teiseks soodustab kõnealune meede olemasolevaid ja uusi tööstusettevõtteid, kelle käive on väiksem kui 10 miljonit eurot, välistab aga ettevõtted, kes tegutsevad keemia- ja naftakeemiasektoris. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu soodustab meede teatavaid tootmissektoreid, eelkõige aga turismi-, hotellindus-, kultuurikaupade, toiduainetööstus- ja infotehnoloogiasektorit, kus kõik ettevõtted saavad viiel järjestikusel aastal vabastuse IRAPi maksmisest. Teiseks soodustab kõnealune meede olemasolevaid ja uusi tööstusettevõtteid, kelle käive on väiksem kui 10 miljonit eurot, välistab aga ettevõtted, kes tegutsevad keemia- ja naftakeemiasektoris.

| (58) | Isegi kui Itaalia ametiasutused suudaksid tõendada, et üle 10 miljoni euro suuruse käibega tööstusettevõtted tegutsevad ainult keemia- ja naftakeemiasektoris, oleks meede vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (15) siiski käsitletav valikulise meetmena, mis soodustab eespool nimetatud tootmissektorit, sest viieaastast vabastust IRAPist ei kohaldata ettevõtete suhtes, kes tegutsevad väljaspool tööstussektorit. |
| --- | --- |

(58)

Isegi kui Itaalia ametiasutused suudaksid tõendada, et üle 10 miljoni euro suuruse käibega tööstusettevõtted tegutsevad ainult keemia- ja naftakeemiasektoris, oleks meede vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (15) siiski käsitletav valikulise meetmena, mis soodustab eespool nimetatud tootmissektorit, sest viieaastast vabastust IRAPist ei kohaldata ettevõtete suhtes, kes tegutsevad väljaspool tööstussektorit.

| (59) | Meede näib andvat valikulise eelise Sitsiilia ettevõtetele, kuna meetme alusel saavad abi ainult need maksukohuslastest ettevõtted, kelle ametlik asukoht, peakontor ja tegevuskoht on Sitsiilias. Sugugi mitte kõik ettevõtted, kes tegelevad Sitsiilias tootmise ja kaubandusega ning kelle suhtes kohaldatakse IRAP’d, ei vasta kõnealustele eeltingimustele. |
| --- | --- |

(59)

Meede näib andvat valikulise eelise Sitsiilia ettevõtetele, kuna meetme alusel saavad abi ainult need maksukohuslastest ettevõtted, kelle ametlik asukoht, peakontor ja tegevuskoht on Sitsiilias. Sugugi mitte kõik ettevõtted, kes tegelevad Sitsiilias tootmise ja kaubandusega ning kelle suhtes kohaldatakse IRAP’d, ei vasta kõnealustele eeltingimustele.

—   Artikkel 16: Euroopa-Vahemere finants- ja kindlustusteenuste keskus

| (60) | Komisjon märgib, et artikkel 16 annab valikulised eelised, kuna ainult teatavad ettevõtted on abikõlblikud. Eelised antakse ainult neile kindlustus- ja rahandusettevõtetele, kel on luba keskuses osaleda. Meede välistab seetõttu kõik ettevõtted, kes koguvad raha rahvusvahelistel turgudel selleks, et seda investeerida joonealuses märkuses nr 7 nimetatud riikidesse, kuid ei tee seda keskuse raames. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon märgib, et artikkel 16 annab valikulised eelised, kuna ainult teatavad ettevõtted on abikõlblikud. Eelised antakse ainult neile kindlustus- ja rahandusettevõtetele, kel on luba keskuses osaleda. Meede välistab seetõttu kõik ettevõtted, kes koguvad raha rahvusvahelistel turgudel selleks, et seda investeerida joonealuses märkuses nr 7 nimetatud riikidesse, kuid ei tee seda keskuse raames.

| (61) | Lisaks on meede valikuline, sest see välistab need kindlustus- ja rahandusettevõtted, kes investeerivad Itaaliasse ja muudesse riikidesse, keda ei ole nimetatud joonealuse märkuse nr 7 täielikus nimekirjas. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks on meede valikuline, sest see välistab need kindlustus- ja rahandusettevõtted, kes investeerivad Itaaliasse ja muudesse riikidesse, keda ei ole nimetatud joonealuse märkuse nr 7 täielikus nimekirjas.

| (62) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kavandatav meede on valikuline. |
| --- | --- |

(62)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kavandatav meede on valikuline.

| (63) | Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (16) piisab konkurentsi moonutamiseks sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtetega konkurentsile avatud turgudel. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (16) piisab konkurentsi moonutamiseks sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtetega konkurentsile avatud turgudel.

| (64) | Komisjon on arvamusel, et artiklites 14 ja 15 sisalduvad meetmed näivad moonutavat konkurentsi ja mõjutavat liikmesriikide vahelist kaubandust, kuna nende alusel kergendatakse abisaajate maksukoormust, mida nad abi saamata peaksid kandma. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon on arvamusel, et artiklites 14 ja 15 sisalduvad meetmed näivad moonutavat konkurentsi ja mõjutavat liikmesriikide vahelist kaubandust, kuna nende alusel kergendatakse abisaajate maksukoormust, mida nad abi saamata peaksid kandma.

| (65) | Kõnealusel juhul on abisaajateks igas suuruses ettevõtted, kes tegutsevad enamasti tööstussektoris, välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektoris. Kõnelaused ettevõtted konkureerivad teiste ettevõtetega konkurentsile avatud turgudel, seega vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võib vabastus IRAPist moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust. |
| --- | --- |

(65)

Kõnealusel juhul on abisaajateks igas suuruses ettevõtted, kes tegutsevad enamasti tööstussektoris, välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektoris. Kõnelaused ettevõtted konkureerivad teiste ettevõtetega konkurentsile avatud turgudel, seega vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võib vabastus IRAPist moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust.

| (66) | Komisjon leiab ka, et artiklis 16 sisalduv meede moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Oma tegevusvaldkonnale iseloomulikult konkureerivad rahandus- ja kindlustusettevõtted, kinnisvara vahendajad ning usaldusettevõtted tegelikult teiste ettevõtetega Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon leiab ka, et artiklis 16 sisalduv meede moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Oma tegevusvaldkonnale iseloomulikult konkureerivad rahandus- ja kindlustusettevõtted, kinnisvara vahendajad ning usaldusettevõtted tegelikult teiste ettevõtetega Euroopa tasandil.

| (67) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kavandatav meede on käsitletav riigiabina. |
| --- | --- |

(67)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kavandatav meede on käsitletav riigiabina.

V.3.   Kokkusobivus ühisturuga

| (68) | Kuna meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, siis tuleb hinnata selle ühisturuga kokkusobivust artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandite põhjal. Artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, abi loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning Saksamaa Liitvabariigi teatavatele piirkondadele antavat abi, kõnealusel juhul ei kohaldata. Meedet ei saa käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või abinõuna tõsise häire kõrvaldamiseks Itaalia majanduses, nagu on ettenähtud artikli 87 lõike 3 punktiga b. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt on lubatud sellise abi andmine, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Meetme eesmärgiks ei ole ka artikli 87 lõike 3 punktiga d ettenähtud kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(68)

Kuna meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, siis tuleb hinnata selle ühisturuga kokkusobivust artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandite põhjal. Artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, abi loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning Saksamaa Liitvabariigi teatavatele piirkondadele antavat abi, kõnealusel juhul ei kohaldata. Meedet ei saa käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või abinõuna tõsise häire kõrvaldamiseks Itaalia majanduses, nagu on ettenähtud artikli 87 lõike 3 punktiga b. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt on lubatud sellise abi andmine, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Meetme eesmärgiks ei ole ka artikli 87 lõike 3 punktiga d ettenähtud kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine.

| (69) | Artikli 87 lõike 3 punktiga a nähakse ette sellise abi lubamine, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Sitsiilia suhtes kohaldatakse kõnealust erandit. |
| --- | --- |

(69)

Artikli 87 lõike 3 punktiga a nähakse ette sellise abi lubamine, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Sitsiilia suhtes kohaldatakse kõnealust erandit.

| (70) | Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud punktides 29–50), miks ta kahtleb, kas meetme suhtes saab kohaldada artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Lisaks välistas ta võimaluse, et piirkondliku seaduse nr 21/2003 artikliga 16 ettenähtud meetme suhtes võiks kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandit, mille alusel lubatakse anda abi Euroopa ühishuvides oleva projekti elluviimiseks või tõsise häire kõrvaldamiseks Itaalia majanduses. |
| --- | --- |

(70)

Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud punktides 29–50), miks ta kahtleb, kas meetme suhtes saab kohaldada artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Lisaks välistas ta võimaluse, et piirkondliku seaduse nr 21/2003 artikliga 16 ettenähtud meetme suhtes võiks kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandit, mille alusel lubatakse anda abi Euroopa ühishuvides oleva projekti elluviimiseks või tõsise häire kõrvaldamiseks Itaalia majanduses.

| (71) | Juhul kui Itaalia või huvitatud isikud märkuseid ei esita, võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

(71)

Juhul kui Itaalia või huvitatud isikud märkuseid ei esita, võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust.

VI.   KOKKUVÕTE

| (72) | Komisjon järeldab, et Itaalia teatatud meede, mida on kirjeldatud punktides 10–28, ei ole ühisturuga kokkusobiv ning selle suhtes ei saa kohaldada EÜ asutamislepingus sätestatud erandeid. Seega tuleb kõnealune meede keelata. Itaalia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(72)

Komisjon järeldab, et Itaalia teatatud meede, mida on kirjeldatud punktides 10–28, ei ole ühisturuga kokkusobiv ning selle suhtes ei saa kohaldada EÜ asutamislepingus sätestatud erandeid. Seega tuleb kõnealune meede keelata. Itaalia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abikava, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia maakonna seaduse nr 21/2003 artiklite 14, 15 ja 16 kohaselt, on käsitletav riigiabina.

Eelnevas punktis nimetatud abi ei ole ühisturuga kokkusobiv ja seega ei tohi seda rakendada.

Artikkel 2

Itaalia teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaaliale.

Brüssel, 7. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 263, 22.10.2005, lk 30.

1

(2)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.

4

(5)  Kohtuasi C-475/2003 Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona. Ei ole veel avaldatud.

5

v.

(6)  Täpsemalt öeldes kohustub Sitsiilia vastavalt 27. juuli 2000. aasta seaduse nr 212/2000 artikli 8 lõikele 2 (millega kehtestatakse sätted maksumaksja õigusliku seisundi kohta; 31. juuli 2000. aasta Ametlik Teataja (GU) nr 177) maksma ettevõtte tulumaksu nende abisaajate eest, kelle maksuaadress on väljaspool Sitsiiliat. Sitsiilia ettevõtete makstav ettevõtete tulumaks laekub Sitsiilia maakonnale.

6

(7)  Kõnealused „kolmandad riigid” on Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Küpros, Liibanon, Malta, Maroko, Süüria, Tuneesia, Türgi ja Palestiina omavalitsus.

7

(8)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

8

(9)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001 (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 85). Vt eelkõige komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse (mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete mõiste kohta) (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36) lisa.

9

(10)  Vt kohtuasi C-156/98 Saksamaa v. Euroopa Komisjon [2000] EKL I-6857, punktid 76–87.

10

v.

(11)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3. Vt punkt 33.

11

(12)  Keskus loodi 9. jaanuari 1991. aasta seaduse nr 19 artikli 3 alusel. Komisjoni asjakohased otsused on 12. aprilli 1995. aasta otsus 95/452/EÜ (EÜT L 264, 7.11.1995, lk 30) ja 11. detsembri 2002. aasta otsus 2003/230/EÜ olemasoleva abikava kohta, mida Itaalial lubati rakendada Trieste finants- ja kindlustuskeskuse suhtes (ELT L 91, 8.4.2003, lk 47).

12

(13)  Vt joonealune märkus 12.

13

(14)  ELi rahandusministrid lõid nõukogu 9. märtsi 1998. aasta istungil käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine), mille eesistujaks oli Ühendkuningriigi pealaekur Dawn Primarolo, et hinnata maksumeetmeid, mis võivad kuuluda käitumisjuhendi kohaldamisalasse. Töörühm määratles oma 1999. aasta novembri aruandes 66 kahjustavat maksumeedet, üheks neist meetmeist oli Trieste finants- ja kindlustuskeskuse loomist käsitlev meede.

14

(15)  Vt näiteks kohtuasi C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH v Finanzlandesdirektion für Kärnten startsqbracket(2001)endbracket EKL I-08365 seoses maksuvähendustega ainult kaupu tootvatele ettevõtetele.

15

v

(16)  Kohtuasi T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. komisjon [1998] EKL II-717.

16

v.

---

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/18

---

KOMISJONI OTSUS,

21. veebruar 2007,

riigiabi nr C 16/2006 (ex NN 34/2006) kohta, mida Sardiinia maakond kavatseb anda ettevõttele Nuova Mineraria Silius SpA

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 473 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/499/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud asjast huvitatud isikuid (1) üles esitama oma märkusi nimetatud artiklite kohaselt ja võtnud need märkused arvesse,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. novembri 2005. aasta kirjaga teatati komisjonile abikavast, mida Itaalia kavatseb rakendada ettevõtte Nuova Mineraria Silius suhtes. 21. detsembril esitas komisjon taotluse täiendava teabe saamiseks. Itaalia vastas sellele kirjaga, mis registreeriti 7. veebruaril 2006. |
| --- | --- |

(1)

30. novembri 2005. aasta kirjaga teatati komisjonile abikavast, mida Itaalia kavatseb rakendada ettevõtte Nuova Mineraria Silius suhtes. 21. detsembril esitas komisjon taotluse täiendava teabe saamiseks. Itaalia vastas sellele kirjaga, mis registreeriti 7. veebruaril 2006.

| (2) | Komisjon teatas oma 26. aprilli 2006. aasta kirjaga Itaaliale, et ta on otsustanud algatada kõnealuse abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas oma 26. aprilli 2006. aasta kirjaga Itaaliale, et ta on otsustanud algatada kõnealuse abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
   (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
   (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused.

| (4) | 12. mail 2006 toimus kohtumine Itaalia ametiasutustega, kes vastasid seejärel oma 14. juuli ja 30. augusti 2006. aasta kirjaga menetluse algatamisele. Komisjon taotles oma 18. septembri kirjaga täiendavat teavet ja Itaalia vastas talle 3. novembril ja 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(4)

12. mail 2006 toimus kohtumine Itaalia ametiasutustega, kes vastasid seejärel oma 14. juuli ja 30. augusti 2006. aasta kirjaga menetluse algatamisele. Komisjon taotles oma 18. septembri kirjaga täiendavat teavet ja Itaalia vastas talle 3. novembril ja 31. detsembril 2006.

| (5) | Komisjon on saanud kolmandatelt isikutelt märkusi ja on need edastanud Itaaliale, et kõnealune riik saaks neile vastata. Itaalia ametiasutused vastasid oma 3. novembri 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on saanud kolmandatelt isikutelt märkusi ja on need edastanud Itaaliale, et kõnealune riik saaks neile vastata. Itaalia ametiasutused vastasid oma 3. novembri 2006. aasta kirjaga.

| (6) | Kavandatav abisaaja on ainult Sardiinia autonoomsele maakonnale (edaspidi „RAS”) kuuluv ettevõte Nuova Mineraria Silius SpA (edaspidi „NMS”). NMS kaevandab fluoriidimaardlat (3) Sardiinias Siliuse piirkonnas. Ettevõtte 2004. aasta käive (viimased kättesaadavad andmed) oli 4,96 miljonit eurot ja selles töötas 163 inimest. |
| --- | --- |

(6)

Kavandatav abisaaja on ainult Sardiinia autonoomsele maakonnale (edaspidi „RAS”) kuuluv ettevõte Nuova Mineraria Silius SpA (edaspidi „NMS”). NMS kaevandab fluoriidimaardlat (3) Sardiinias Siliuse piirkonnas. Ettevõtte 2004. aasta käive (viimased kättesaadavad andmed) oli 4,96 miljonit eurot ja selles töötas 163 inimest.

| (7) | NMSi asutasid 1992. aastal RAS ja ettevõte Minmet Financing Company. RAS loovutas järk-järgult oma osaluse (1996. aastal 97,5 % ja praegu 100 %) avalik-õiguslikule asutusele Ente Minerario Sardo (edaspidi „EMSA”). 1998. aastal EMSA likvideeriti. Ametlikule likvideerijale tehti ülesandeks EMSA võimalusel erastada või lõpetada tema tegevus. NMSi ei likvideeritud siiski ka pärast seda, kui katsed teda erastada olid ebaõnnestunud ja EMSA oli lõpetanud oma tegevuse (juunis 2002). |
| --- | --- |

(7)

NMSi asutasid 1992. aastal RAS ja ettevõte Minmet Financing Company. RAS loovutas järk-järgult oma osaluse (1996. aastal 97,5 % ja praegu 100 %) avalik-õiguslikule asutusele Ente Minerario Sardo (edaspidi „EMSA”). 1998. aastal EMSA likvideeriti. Ametlikule likvideerijale tehti ülesandeks EMSA võimalusel erastada või lõpetada tema tegevus. NMSi ei likvideeritud siiski ka pärast seda, kui katsed teda erastada olid ebaõnnestunud ja EMSA oli lõpetanud oma tegevuse (juunis 2002).

| (8) | Ebaõnnestunud erastamise järel teatas Itaalia komisjonile oma kavast suurendada ettevõtte kapitali veel 24 miljoni euro võrra. Itaalia väidab, et kapitalisuurendamine võimaldaks teha investeeringuid uute ja sügavamate maardlate kasutamise ettevalmistamiseks, mis võiks omakorda tõsta kaevandatavate mineraalide fluoriidisisaldust ja kaevanduse kogutoodangut. |
| --- | --- |

(8)

Ebaõnnestunud erastamise järel teatas Itaalia komisjonile oma kavast suurendada ettevõtte kapitali veel 24 miljoni euro võrra. Itaalia väidab, et kapitalisuurendamine võimaldaks teha investeeringuid uute ja sügavamate maardlate kasutamise ettevalmistamiseks, mis võiks omakorda tõsta kaevandatavate mineraalide fluoriidisisaldust ja kaevanduse kogutoodangut.

| (9) | Itaalia väidab, et ta on teatanud meetmest üksnes õiguskindluse tagamiseks, kuna kavandatavat meedet ei saa lugeda riigiabiks järgmisel kahel põhjusel:






  a) | meede ei mõjutaks ühendusesisest kaubavahetust, sest ühenduse pakkumine rahuldab vaevalt 30 % tema fluoriidinõudlusest. Järelikult oleks kava ainus tagajärg kolmandate riikide impordi vähenemine ja hindade kasvu piiramine; |
| --- | --- | --- |

(9)

Itaalia väidab, et ta on teatanud meetmest üksnes õiguskindluse tagamiseks, kuna kavandatavat meedet ei saa lugeda riigiabiks järgmisel kahel põhjusel:

a)

meede ei mõjutaks ühendusesisest kaubavahetust, sest ühenduse pakkumine rahuldab vaevalt 30 % tema fluoriidinõudlusest. Järelikult oleks kava ainus tagajärg kolmandate riikide impordi vähenemine ja hindade kasvu piiramine;

| b) | RAS käitub turutingimustes tegutseva investorina, sest i) Hiina fluoriidiimport, mis moodustab ligi 50 % maailma kogutoodangust, on kodumaise tarbimise kasvu tõttu langenud, ii) NMS on koostanud järgmiseks 8 aastaks uue äriplaani, mille kohaselt investeeringud tasuvad end selle aja jooksul täielikult ära ja alates neljandast aastast saadakse juba kasumit, isegi kui jätkuvad praegused turutingimused, iii) tänu tegevuse jätkumisele ei lähe kaduma investeeringud, mis aktsionär on varem ettevõttesse teinud, ja välditakse mitmesuguseid õigusvaidlusi klientidega, mis muul juhul tõenäoliselt tekiksid. |
| --- | --- |

b)

RAS käitub turutingimustes tegutseva investorina, sest i) Hiina fluoriidiimport, mis moodustab ligi 50 % maailma kogutoodangust, on kodumaise tarbimise kasvu tõttu langenud, ii) NMS on koostanud järgmiseks 8 aastaks uue äriplaani, mille kohaselt investeeringud tasuvad end selle aja jooksul täielikult ära ja alates neljandast aastast saadakse juba kasumit, isegi kui jätkuvad praegused turutingimused, iii) tänu tegevuse jätkumisele ei lähe kaduma investeeringud, mis aktsionär on varem ettevõttesse teinud, ja välditakse mitmesuguseid õigusvaidlusi klientidega, mis muul juhul tõenäoliselt tekiksid.

Itaalia väidab, et kui komisjon peaks siiski jõudma järeldusele, et kavandatav meede sisaldab riigiabi elemente, siis saab selle põhjuseks olla üksnes ülemäärane kasum, mis on teenitud investeerimiskava tulemusena. Itaalia arvutuste põhjal ei ületaks selline ülemäärane kasum 26 % investeeringutest ja jääks seega piiridesse, mis on sätestatud kõnealuse valdkonnaga seotud regionaalabi andmise tingimustes. (4)

| (10) | Itaalia ametiasutuste edastatud andmete kohaselt on NMS saanud oma ainuaktsionärilt RAS viimastel aastatel pidevalt riiklikke vahendeid, (5) mis on võimaldanud tal katta likvideerimisele eelneval ajavahemikul korduvalt tekkinud tegevuskahjumit. Alates 1997. aastast on sel viisil eraldatud 90,7 miljonit eurot, mis jagunevad järgmiselt.






  (eurodes) |
| --- | --- |
| Aasta | Eraldatud summa |
| 1997 | 7 230 397 |
| 1998 | 9 296 224 |
| 1999 | 5 706 849 |
| 2000 | 12 496 708 |
| 2001 | 11 671 925 |
| 2002 | 11 834 000 |
| 2003 | 14 379 827 |
| 2004 | 6 890 000 |
| 2005 | 11 200 000 |
| Kokku | 90 705 931 |

(10)

Itaalia ametiasutuste edastatud andmete kohaselt on NMS saanud oma ainuaktsionärilt RAS viimastel aastatel pidevalt riiklikke vahendeid, (5) mis on võimaldanud tal katta likvideerimisele eelneval ajavahemikul korduvalt tekkinud tegevuskahjumit. Alates 1997. aastast on sel viisil eraldatud 90,7 miljonit eurot, mis jagunevad järgmiselt.

(eurodes)

Aasta

Eraldatud summa

1997

7 230 397

1998

9 296 224

1999

5 706 849

2000

12 496 708

2001

11 671 925

2002

11 834 000

2003

14 379 827

2004

6 890 000

2005

11 200 000

Kokku

90 705 931

Eraldatud vahendid on kirjendatud ettevõtte bilansi raamatupidamisrubriikidesse „RASi vahendid tulevase kahjumi katmiseks” ja „EMSA vahendid tulevase kahjumi katmiseks”.

| (11) | Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et NMS on samuti saanud järgmisi riiklikke subsiidiume:






  a) | 9. mai 2002. aasta ministeeriumi määrusega, mis põhineb 19. detsembri 1992. aasta seadusel nr 488 (edaspidi „seadus nr 488/92”), (6) eraldati ettevõttele 7,66 miljonit eurot abikõlblike investeeringute tegemiseks summas 14,31 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(11)

Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et NMS on samuti saanud järgmisi riiklikke subsiidiume:

a)

9. mai 2002. aasta ministeeriumi määrusega, mis põhineb 19. detsembri 1992. aasta seadusel nr 488 (edaspidi „seadus nr 488/92”), (6) eraldati ettevõttele 7,66 miljonit eurot abikõlblike investeeringute tegemiseks summas 14,31 miljonit eurot;

| b) | 28. detsembri 2000. aasta ministeeriumi määrusega, (7) mis põhineb 6. oktoobri 1982. aasta seaduse nr 752 (edaspidi „seadus nr 752/82”) artiklil 9, eraldati ettevõttele 1,869 miljonit eurot, et rahastada kaevanduses sügavamal asuvate maardlate uurimist. Itaalia ametiasutuste sõnul ei ole neid summasid siiski veel välja makstud. |
| --- | --- |

b)

28. detsembri 2000. aasta ministeeriumi määrusega, (7) mis põhineb 6. oktoobri 1982. aasta seaduse nr 752 (edaspidi „seadus nr 752/82”) artiklil 9, eraldati ettevõttele 1,869 miljonit eurot, et rahastada kaevanduses sügavamal asuvate maardlate uurimist. Itaalia ametiasutuste sõnul ei ole neid summasid siiski veel välja makstud.

| (12) | Menetluse algatamist käsitlevas otsuses väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kõnealused meetmed on kooskõlas ühisturuga ja eriti ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (8) (edaspidi „suunised”). |
| --- | --- |

(12)

Menetluse algatamist käsitlevas otsuses väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kõnealused meetmed on kooskõlas ühisturuga ja eriti ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (8) (edaspidi „suunised”).

| (13) | Kolm konkureerivat ettevõtet vastasid komisjoni üleskutsele esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(13)

Kolm konkureerivat ettevõtet vastasid komisjoni üleskutsele esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused.

| (14) | Esimene ettevõtte väitis, et NMS on juba 20 aastat raskustes ja suutnud püsima jääda üksnes tänu sellele, et talle on pidevalt eraldatud riiklikke vahendeid. Kuigi turuhinnad on viimase 5 aasta jooksul tublisti tõusnud, ei ole NMS endiselt jõudnud kasumisse. Teised ettevõtted on samal ajal laiendanud oma kaevandusi ja avanud uusi kaevandusi. Seejuures ei olnud võimalik NMSi erastada, kuna teda ei peetud juba saadud riigiabile vaatamata elujõuliseks. Esimese konkurendi sõnul on NMSile eraldatud erakordsed, skandaalsed ja uskumatult ebaproportsionaalsed abisummad, mida näitab ka asjaolu, et 2004. aastal ületasid need kahekordselt ettevõtte käibe. |
| --- | --- |

(14)

Esimene ettevõtte väitis, et NMS on juba 20 aastat raskustes ja suutnud püsima jääda üksnes tänu sellele, et talle on pidevalt eraldatud riiklikke vahendeid. Kuigi turuhinnad on viimase 5 aasta jooksul tublisti tõusnud, ei ole NMS endiselt jõudnud kasumisse. Teised ettevõtted on samal ajal laiendanud oma kaevandusi ja avanud uusi kaevandusi. Seejuures ei olnud võimalik NMSi erastada, kuna teda ei peetud juba saadud riigiabile vaatamata elujõuliseks. Esimese konkurendi sõnul on NMSile eraldatud erakordsed, skandaalsed ja uskumatult ebaproportsionaalsed abisummad, mida näitab ka asjaolu, et 2004. aastal ületasid need kahekordselt ettevõtte käibe.

| (15) | Teises konkurendis tekitas kogu olukord hämmastust. Nagu teistele Euroopa fluoriiditootjatele, nii avaldasid ka NMSile 1990. aastatel tugevat mõju ebasoodsad turutingimused, mis olid tingitud Hiina dumpingust ja leevenesid alles pärast 2000. aastat. Kuigi kõnealune konkurent teadis, et NMSi abistatakse riiklikest vahenditest, ei olnud ta enda sõnul teadlik selle abi ulatusest, mis on tema arvates põhjendamatult suur. Konkurent on teinud põhjalikke arvutusi ja väidab nende põhjal, et NMS on viimasel 5–6 aastal saanud subsiidiume summas, mis ületab ligi kümnekordselt sektori tavadele vastava investeeringu ühe tonni kohta. Konkurent märgib kokkuvõttes, et kuna konkurents fluoriiditurul, kus ta tegutseb koos teiste Euroopa tootjatega, on väga tugev, siis ei saa ta nõustuda olukorraga, kus teatava ettevõtte elushoidmiseks eraldatakse aastaid riiklikke vahendeid. |
| --- | --- |

(15)

Teises konkurendis tekitas kogu olukord hämmastust. Nagu teistele Euroopa fluoriiditootjatele, nii avaldasid ka NMSile 1990. aastatel tugevat mõju ebasoodsad turutingimused, mis olid tingitud Hiina dumpingust ja leevenesid alles pärast 2000. aastat. Kuigi kõnealune konkurent teadis, et NMSi abistatakse riiklikest vahenditest, ei olnud ta enda sõnul teadlik selle abi ulatusest, mis on tema arvates põhjendamatult suur. Konkurent on teinud põhjalikke arvutusi ja väidab nende põhjal, et NMS on viimasel 5–6 aastal saanud subsiidiume summas, mis ületab ligi kümnekordselt sektori tavadele vastava investeeringu ühe tonni kohta. Konkurent märgib kokkuvõttes, et kuna konkurents fluoriiditurul, kus ta tegutseb koos teiste Euroopa tootjatega, on väga tugev, siis ei saa ta nõustuda olukorraga, kus teatava ettevõtte elushoidmiseks eraldatakse aastaid riiklikke vahendeid.

| (16) | Kolmas konkurent esitas kategoorilisi vastuväiteid NMSile antava abi kohta, mis on tema arvates märkimisväärse suurusega ja ebaproportsionaalne. Konkurendile tundub, et sedavõrd piiratud tootmisega kaevanduse puhul on kavandatava rahalise toetuse summa kulutasuvus äärmiselt väike ning tekib oht, et toetust kasutatakse lihtsalt sellise ettevõtte toetamiseks, mis ei tasu end majanduslikult ära. |
| --- | --- |

(16)

Kolmas konkurent esitas kategoorilisi vastuväiteid NMSile antava abi kohta, mis on tema arvates märkimisväärse suurusega ja ebaproportsionaalne. Konkurendile tundub, et sedavõrd piiratud tootmisega kaevanduse puhul on kavandatava rahalise toetuse summa kulutasuvus äärmiselt väike ning tekib oht, et toetust kasutatakse lihtsalt sellise ettevõtte toetamiseks, mis ei tasu end majanduslikult ära.

| (17) | Itaalia ametiasutused teatasid oma vastuses menetluse algatamist käsitlevale otsusele, et RAS on otsustanud kõnealuse ettevõtte selle finantsraskuste tõttu likvideerida ja mitte rakendada teatatud abimeedet. 30. augusti 2006. aasta kirjaga kinnitasid Itaalia ametiasutused, et 28. juulil toimunud erakorralisel üldkoosolekul nähti tõesti ette NMS likvideerida. |
| --- | --- |

(17)

Itaalia ametiasutused teatasid oma vastuses menetluse algatamist käsitlevale otsusele, et RAS on otsustanud kõnealuse ettevõtte selle finantsraskuste tõttu likvideerida ja mitte rakendada teatatud abimeedet. 30. augusti 2006. aasta kirjaga kinnitasid Itaalia ametiasutused, et 28. juulil toimunud erakorralisel üldkoosolekul nähti tõesti ette NMS likvideerida.

| (18) | Lisaks on Itaalia väitnud järgmist: a) NMSi varade likvideerimine ei võimaldaks saada tagasi RASi eraldatud rahalist toetust, b) ettevõtte lahkumine turult ei mõjutaks ühendusesisest kaubavahetust muul viisil ning c) sissenõudekorralduse esitamine ei annaks sellises olukorras olulisi tulemusi. Sellest tulenevalt on Itaalia palunud komisjonil mitte esitada sissenõudekorraldust. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks on Itaalia väitnud järgmist: a) NMSi varade likvideerimine ei võimaldaks saada tagasi RASi eraldatud rahalist toetust, b) ettevõtte lahkumine turult ei mõjutaks ühendusesisest kaubavahetust muul viisil ning c) sissenõudekorralduse esitamine ei annaks sellises olukorras olulisi tulemusi. Sellest tulenevalt on Itaalia palunud komisjonil mitte esitada sissenõudekorraldust.

| (19) | Itaalia ei pea NMSi konkurentide märkusi enam asjakohasteks, kuna teatatud meede on tühistatud ja ettevõte likvideeritakse. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia ei pea NMSi konkurentide märkusi enam asjakohasteks, kuna teatatud meede on tühistatud ja ettevõte likvideeritakse.

1.   Riigiabi olemasolu

| (20) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(20)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (21) | Komisjon märgib, et punktides 8 ja 10 loetletud meetmed hõlmavad riigi ressursside kasutamist riigi ametiasutuste poolt. Kuna riigi vahenditega soodustatakse ainult ühte ettevõtet, on tegu valikulise abiga. Lisaks mõjutab meede ühendusesisest kaubavahetust, sest NMS tegutses fluoriiditurul, kus liikmesriigid vahetavad omavahel kaupu. Eelkõige lükatakse tagasi Itaalia ametiasutuste väide mõju puudumise kohta, sest väljakujunenud kohtupraktika kohaselt mõjub riigi poolt või tema ressurssidest antud abi konkurentidele kahjulikult, kui see tugevdab ühe ettevõtte seisundit, võrreldes muude ettevõtetega, kes konkureerivad temaga ühendusesiseses kaubavahetuses. (9) Ühendusesisese kaubavahetuse olemasolu tõendavad ka märkused, mis saadi pärast menetluse algatamist konkureerivatelt ettevõtetelt, kes tegelevad eri liikmesriikides fluoriidi tarnimisega. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon märgib, et punktides 8 ja 10 loetletud meetmed hõlmavad riigi ressursside kasutamist riigi ametiasutuste poolt. Kuna riigi vahenditega soodustatakse ainult ühte ettevõtet, on tegu valikulise abiga. Lisaks mõjutab meede ühendusesisest kaubavahetust, sest NMS tegutses fluoriiditurul, kus liikmesriigid vahetavad omavahel kaupu. Eelkõige lükatakse tagasi Itaalia ametiasutuste väide mõju puudumise kohta, sest väljakujunenud kohtupraktika kohaselt mõjub riigi poolt või tema ressurssidest antud abi konkurentidele kahjulikult, kui see tugevdab ühe ettevõtte seisundit, võrreldes muude ettevõtetega, kes konkureerivad temaga ühendusesiseses kaubavahetuses. (9) Ühendusesisese kaubavahetuse olemasolu tõendavad ka märkused, mis saadi pärast menetluse algatamist konkureerivatelt ettevõtetelt, kes tegelevad eri liikmesriikides fluoriidi tarnimisega.

| (22) | Esialgses teates esitatud väite kohta, et RAS käitub sarnaselt turutingimustes tegutseva investoriga, märgib komisjon, et NMSi tuleb viimaste aastate majandustulemusi ja finantsnäitajate arengut (10) arvestades lugeda „raskustes olevaks äriühinguks” suuniste punkti 2.1 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Esialgses teates esitatud väite kohta, et RAS käitub sarnaselt turutingimustes tegutseva investoriga, märgib komisjon, et NMSi tuleb viimaste aastate majandustulemusi ja finantsnäitajate arengut (10) arvestades lugeda „raskustes olevaks äriühinguks” suuniste punkti 2.1 tähenduses.

| (23) | Võttes arvesse eelöeldut ja asjaolu, et NMS on viimastel aastatel pidevalt saanud abi oma kahjumi katmiseks, kuid tema rahaline olukord ei ole sellele vaatamata paranenud, näib väga ebatõenäoline, et ükski turutingimustes tegutsev investor eraldaks projektile, mis ei ole end seni ära tasunud, 24 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid. Seda järeldust toetab ka tõik, et ettevõtet on püütud alates 1999. aastast kuni 2002. aasta lõpuni korduvalt erastada, kuid see on alati ebaõnnestunud. Seda kinnitavad samuti kõnealuses sektoris tegutsevate konkurentide vastused. |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse eelöeldut ja asjaolu, et NMS on viimastel aastatel pidevalt saanud abi oma kahjumi katmiseks, kuid tema rahaline olukord ei ole sellele vaatamata paranenud, näib väga ebatõenäoline, et ükski turutingimustes tegutsev investor eraldaks projektile, mis ei ole end seni ära tasunud, 24 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid. Seda järeldust toetab ka tõik, et ettevõtet on püütud alates 1999. aastast kuni 2002. aasta lõpuni korduvalt erastada, kuid see on alati ebaõnnestunud. Seda kinnitavad samuti kõnealuses sektoris tegutsevate konkurentide vastused.

| (24) | RAS ei ole kunagi hinnanud kulusid, mis tekiksid ettevõtte likvideerimisel, et võrrelda neid kuludega, mis on vajalikud NMSi tegevuse jätkamiseks. Selle asemel hoiti 2002. aasta juunis tahtlikult ära ettevõtte likvideerimine, kuigi oli juba selge, seda ei õnnestu erastada. |
| --- | --- |

(24)

RAS ei ole kunagi hinnanud kulusid, mis tekiksid ettevõtte likvideerimisel, et võrrelda neid kuludega, mis on vajalikud NMSi tegevuse jätkamiseks. Selle asemel hoiti 2002. aasta juunis tahtlikult ära ettevõtte likvideerimine, kuigi oli juba selge, seda ei õnnestu erastada.

| (25) | Lisaks selgub meedet käsitlevast teatest, et RAS on NMSi varem ulatuslikult toetanud ühiskondlikel põhjustel kui ühte vähestest piirkonda alles jäänud tööstusettevõtetest. Kui RAS oleks turutingimustes tegutsev investor, siis ei oleks ta selliste argumentidega arvestanud. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks selgub meedet käsitlevast teatest, et RAS on NMSi varem ulatuslikult toetanud ühiskondlikel põhjustel kui ühte vähestest piirkonda alles jäänud tööstusettevõtetest. Kui RAS oleks turutingimustes tegutsev investor, siis ei oleks ta selliste argumentidega arvestanud.

| (26) | Komisjon jõudis menetluse algatamist käsitlevas otsuses siiski järeldusele, et esialgses teates kavandatud investeeringud ja kõik summad, mis aktsionär on kahjumi katteks eraldanud (kokku 114,7 miljonit eurot), kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi. Ta kinnitab seda järeldust ka käesolevas otsuses. Kahjumi katteks eraldatud abi on ebaseaduslik, sest selle andmisega rikutakse asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Esialgses teates käsitletud abi puhul on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et osa vahenditest on juba abisaajale mõne „kiireloomulise ja edasilükkamatu töö” elluviimiseks välja makstud. See osa abist on seetõttu samuti ebaseaduslik, kuigi selle suurus ei ole veel teada. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon jõudis menetluse algatamist käsitlevas otsuses siiski järeldusele, et esialgses teates kavandatud investeeringud ja kõik summad, mis aktsionär on kahjumi katteks eraldanud (kokku 114,7 miljonit eurot), kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi. Ta kinnitab seda järeldust ka käesolevas otsuses. Kahjumi katteks eraldatud abi on ebaseaduslik, sest selle andmisega rikutakse asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Esialgses teates käsitletud abi puhul on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et osa vahenditest on juba abisaajale mõne „kiireloomulise ja edasilükkamatu töö” elluviimiseks välja makstud. See osa abist on seetõttu samuti ebaseaduslik, kuigi selle suurus ei ole veel teada.

| (27) | Itaalia ametiasutused ei eita, et punktis 11 osutanud riiklikud meetmed kujutavad endast asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi. Itaalia on siiski deklareerinud, et seaduse nr 752/82 alusel ei ole veel välja makstud ühtegi riigiabi. |
| --- | --- |

(27)

Itaalia ametiasutused ei eita, et punktis 11 osutanud riiklikud meetmed kujutavad endast asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi. Itaalia on siiski deklareerinud, et seaduse nr 752/82 alusel ei ole veel välja makstud ühtegi riigiabi.

2.   Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandid

| (28) | Punktides 8 ja 10 nimetatud meetmete põhieesmärk näib olevat anda abi raskustes olevale äriühingule. Sellisel juhul saab tingimusel, et on täidetud asjakohased tingimused, kohaldada üksnes artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, millega antakse abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(28)

Punktides 8 ja 10 nimetatud meetmete põhieesmärk näib olevat anda abi raskustes olevale äriühingule. Sellisel juhul saab tingimusel, et on täidetud asjakohased tingimused, kohaldada üksnes artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, millega antakse abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (29) | Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav abi on piiritletud suunistes. |
| --- | --- |

(29)

Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav abi on piiritletud suunistes.

| (30) | Suuniste üleminekusätetes nähakse ette, et suuniseid kasutatakse igasuguse päästmis- ja ümberkorraldamisabi hindamiseks, mis on antud ilma komisjoni loata (ebaseaduslik abi), juhul kui kogu abi või osa sellest on antud pärast 1. oktoobrit 2004, mil Euroopa Liitu Teatajas avaldati uued suunised (punkt 104). Kuna kõnealusest abist teatati 2005. aastal ja vähemalt 11 miljonit eurot riiklikke vahendeid eraldati pärast 1. oktoobrit 2004 (nagu osutatud punktis 10, eraldati kahjumi katmiseks kokku 90,7 miljonit eurot), kehtivad uuritaval juhul uued suunised. |
| --- | --- |

(30)

Suuniste üleminekusätetes nähakse ette, et suuniseid kasutatakse igasuguse päästmis- ja ümberkorraldamisabi hindamiseks, mis on antud ilma komisjoni loata (ebaseaduslik abi), juhul kui kogu abi või osa sellest on antud pärast 1. oktoobrit 2004, mil Euroopa Liitu Teatajas avaldati uued suunised (punkt 104). Kuna kõnealusest abist teatati 2005. aastal ja vähemalt 11 miljonit eurot riiklikke vahendeid eraldati pärast 1. oktoobrit 2004 (nagu osutatud punktis 10, eraldati kahjumi katmiseks kokku 90,7 miljonit eurot), kehtivad uuritaval juhul uued suunised.

| (31) | Seaduse nr 488/92 ja võimalik, et ka seaduse nr 752/82 alusel antud abi kokkusobivuse hindamisel tuleb samuti lähtuda suunistest, sest komisjoni arvates võib abi raskustes olevatele äriühingutele edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kaubandust määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega, kuid seda ainult juhul, kui täidetakse nimetatud suunistes kehtestatud tingimusi. (11) Kuna on selgesõnaliselt sätestatud, et seadust nr 488/92 ei kohaldata raskustes olevate äriühingute suhtes, järeldab komisjon, et NMSile ei saanud anda abi nimetatud seaduse alusel, sest ta oli kõnealuse riigiabi andmise ajal (2002. aasta mais) juba raskustes. (12) |
| --- | --- |

(31)

Seaduse nr 488/92 ja võimalik, et ka seaduse nr 752/82 alusel antud abi kokkusobivuse hindamisel tuleb samuti lähtuda suunistest, sest komisjoni arvates võib abi raskustes olevatele äriühingutele edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kaubandust määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega, kuid seda ainult juhul, kui täidetakse nimetatud suunistes kehtestatud tingimusi. (11) Kuna on selgesõnaliselt sätestatud, et seadust nr 488/92 ei kohaldata raskustes olevate äriühingute suhtes, järeldab komisjon, et NMSile ei saanud anda abi nimetatud seaduse alusel, sest ta oli kõnealuse riigiabi andmise ajal (2002. aasta mais) juba raskustes. (12)

| (32) | Samal põhjusel tuleb lükata tagasi Itaalia ametiasutuste täiendav väide, et isegi kui kõnealusel juhul on tegu riigiabiga, ei ületa see Sardiinias antavale regionaalabile kehtestatud piire. |
| --- | --- |

(32)

Samal põhjusel tuleb lükata tagasi Itaalia ametiasutuste täiendav väide, et isegi kui kõnealusel juhul on tegu riigiabiga, ei ületa see Sardiinias antavale regionaalabile kehtestatud piire.

| (33) | Komisjon väidab, et NMSile ei saa anda ka ümberkorraldusabi, sest suunistes kirjeldatud abikõlblikkustingimused ei ole täidetud. Eelkõige väidab komisjon järgmist:






  a) | mitmesuguste kahjumi katteks eraldatud abisummadega hoiti kunstlikult elus ettevõtet, kelle suhtes oleks muidu kuulutatud välja pankrott; kuna paistab, et ettevõtet ei ole ümber korraldatud, loetakse kõnealuseid meetmeid tegevusabiks; |
| --- | --- | --- |

(33)

Komisjon väidab, et NMSile ei saa anda ka ümberkorraldusabi, sest suunistes kirjeldatud abikõlblikkustingimused ei ole täidetud. Eelkõige väidab komisjon järgmist:

a)

mitmesuguste kahjumi katteks eraldatud abisummadega hoiti kunstlikult elus ettevõtet, kelle suhtes oleks muidu kuulutatud välja pankrott; kuna paistab, et ettevõtet ei ole ümber korraldatud, loetakse kõnealuseid meetmeid tegevusabiks;

| b) | varasema kahjumi katmist ega esialgses teates osutatud meedet ei saa lugeda päästmisabi tingimustele vastavateks, kuna nimetatud abi anti mitme aasta vältel ja eeskirjadevastaselt, samuti ei nähtud ette abi tagasimaksmist ega koostatud kava ettevõtte ümberkorraldamiseks või likvideerimiseks kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

varasema kahjumi katmist ega esialgses teates osutatud meedet ei saa lugeda päästmisabi tingimustele vastavateks, kuna nimetatud abi anti mitme aasta vältel ja eeskirjadevastaselt, samuti ei nähtud ette abi tagasimaksmist ega koostatud kava ettevõtte ümberkorraldamiseks või likvideerimiseks kuue kuu jooksul;

| c) | komisjonile edastatud teade sisaldab äriplaani, kus analüüsitakse ettevõtte väljavaateid muutuda tänu uuele investeerimiskavale taas elujõuliseks, ilma et seejuures osutataks ühelegi ümberkorraldusmeetmele ega tingimusele, mis tuleb riiklike vahendite saamiseks täita, või võetaks arvesse varem ebaseaduslikult eraldatud abi; |
| --- | --- |

c)

komisjonile edastatud teade sisaldab äriplaani, kus analüüsitakse ettevõtte väljavaateid muutuda tänu uuele investeerimiskavale taas elujõuliseks, ilma et seejuures osutataks ühelegi ümberkorraldusmeetmele ega tingimusele, mis tuleb riiklike vahendite saamiseks täita, või võetaks arvesse varem ebaseaduslikult eraldatud abi;

| d) | kuna puudub ümberkorralduskava, ei ole komisjonil võimalik hinnata, kas kavandatav abi taastaks pikema ajavahemiku jooksul ettevõtte elujõulisuse, piirduks miinimumiga ja väldiks põhjendamatut konkurentsi moonutamist (eriti võttes arvesse pidevat võlgade katmist viimastel aastatel, mis on vastuolus Deggendorfi kohtuasjas (13) tehtud otsusega). |
| --- | --- |

d)

kuna puudub ümberkorralduskava, ei ole komisjonil võimalik hinnata, kas kavandatav abi taastaks pikema ajavahemiku jooksul ettevõtte elujõulisuse, piirduks miinimumiga ja väldiks põhjendamatut konkurentsi moonutamist (eriti võttes arvesse pidevat võlgade katmist viimastel aastatel, mis on vastuolus Deggendorfi kohtuasjas (13) tehtud otsusega).

| (34) | Komisjon võtab teadmiseks Itaalia märkuse, et RAS on otsustanud teatatud meedet, mis hõlmab ligi 24 miljoni euro suurust summat, mitte rakendada ja likvideerida NMSi selle rahaliste raskuste tõttu. Itaalia põhjendustele vaatamata leiab komisjon, et ebaseaduslik abi, mis on kokkusobimatu ühisturuga, tuleb vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (14) viivitamata koos intressidega tagasi nõuda, et taastada tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon võtab teadmiseks Itaalia märkuse, et RAS on otsustanud teatatud meedet, mis hõlmab ligi 24 miljoni euro suurust summat, mitte rakendada ja likvideerida NMSi selle rahaliste raskuste tõttu. Itaalia põhjendustele vaatamata leiab komisjon, et ebaseaduslik abi, mis on kokkusobimatu ühisturuga, tuleb vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (14) viivitamata koos intressidega tagasi nõuda, et taastada tõhus konkurents.

| (35) | Komisjon tõdeb, et Itaalia on rakendanud ebaseaduslikult abikavasid, mis hõlmavad NMSi kahjumi korduvat katmist, abi andmist seaduse nr 488/92 ja 28. detsembri 2000. aasta ministeeriumi määruse alusel ning võimalik, et ka kõnealuse teatega seotud täiendava abi osalist andmist, rikkudes seeläbi asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Komisjon tõdeb samuti, et esialgses teates käsitletud abi ja Itaalia Vabariigi seaduse nr 752/82 artiklil 9 põhineva 28. detsembri 2000. aasta ministeeriumi määrusega eraldatud abi ei ole ühisturuga kokkusobivad, sest nende suhtes ei kehti ükski EÜ asutamislepingus ettenähtud eranditest. Seetõttu ei tohi maksta ettevõttele välja seda osa eespool nimetatud abisummadest, mida ta ei ole veel saanud, (15) ja tuleb tagasi nõuda talle juba väljamakstud abi summas 98,36 miljonit eurot, mis sisaldab kahjumi katteks eraldatud 90,7 miljonit eurot ja 9. mai 2002. aasta ministeeriumi määrusega eraldatud 7,66 miljonit eurot (punkt 11), |
| --- | --- |

(35)

Komisjon tõdeb, et Itaalia on rakendanud ebaseaduslikult abikavasid, mis hõlmavad NMSi kahjumi korduvat katmist, abi andmist seaduse nr 488/92 ja 28. detsembri 2000. aasta ministeeriumi määruse alusel ning võimalik, et ka kõnealuse teatega seotud täiendava abi osalist andmist, rikkudes seeläbi asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Komisjon tõdeb samuti, et esialgses teates käsitletud abi ja Itaalia Vabariigi seaduse nr 752/82 artiklil 9 põhineva 28. detsembri 2000. aasta ministeeriumi määrusega eraldatud abi ei ole ühisturuga kokkusobivad, sest nende suhtes ei kehti ükski EÜ asutamislepingus ettenähtud eranditest. Seetõttu ei tohi maksta ettevõttele välja seda osa eespool nimetatud abisummadest, mida ta ei ole veel saanud, (15) ja tuleb tagasi nõuda talle juba väljamakstud abi summas 98,36 miljonit eurot, mis sisaldab kahjumi katteks eraldatud 90,7 miljonit eurot ja 9. mai 2002. aasta ministeeriumi määrusega eraldatud 7,66 miljonit eurot (punkt 11),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   98 360 000 euro suurune riigiabi, mida Itaalia on andnud ettevõttele Nuova Mineraria Silius SpA, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

2.   25 869 000 euro suurune riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda ettevõttele Nuova Mineraria Silius SpA, ei ole samuti ühisturuga kokkusobiv ning seetõttu ei saa seda rakendada.

Artikkel 2

1.   Itaalia nõuab abisaajalt tagasi artikli 1 lõikes 1 osutatud ebaseadusliku abi.

2.   Tagasinõutavate summade pealt arvutatakse intresse kogu ajavahemiku kohta alates kuupäevast, mil summad anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmise kuupäevani.

3.   Intresse kohaldatakse vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (16)) V peatükile.

Artikkel 3

1.   Itaalia võtab kõik meetmed, mis on vajalikud artikli 1 lõikes 1 osutatud ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmiseks abisaajalt.

2.   Tagasinõudmine teostatakse viivitamata ja pidades kinni riiklikus õiguses sätestatud menetlustest, tingimusel et need võimaldavad käesolevat otsust kohe ja tõhusalt rakendada.

3.   Itaalia tagab käesoleva otsuse elluviimise nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil teda sellest teavitatakse.

Artikkel 4

1.   Itaalia hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse elluviimiseks kohaldatavate riiklike menetlustega, kuni need on lõpule viidud.

2.   Itaalia teatab kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil teda teavitatakse käesolevast otsusest, abisaajalt tagasinõutava täpse summa, mis sisaldab põhisummat ja intresse, ning kirjeldab üksikasjalikult meetmeid, mis on juba võetud või mida kavatsetakse võtta käesoleva otsuse täitmiseks. Sama tähtaja jooksul edastab Itaalia komisjonile kõik dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagastamiseks.

3.   Pärast kahe kuu möödumist lõikes 2 osutatud tähtajast annab Itaalia komisjoni esimese taotluse peale aru meetmetest, mis on juba võetud või mida kavatsetakse võtta käesoleva otsuse täitmiseks. Nimetatud aruandes täpsustatakse ka juba abisaajalt tagasinõutud abisumma ja intressid.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 21. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 210, 1.9.2006, lk 39.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Fluoriiti kasutatakse plasti (nt tefloni), vaikude, aerosoolide ja määrdeainete valmistamiseks vajalike orgaaniliste molekulide sünteesimiseks.

3

(4)  Siliuse piirkond asub Sardiinias Cagliari provintsis. See on üks NUTS3 piirkondadest, kus abi suurim osatähtsus on 2000.–2006. aastal vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile a 35 % toetuse netoekvivalendist. VKEde puhul on abi suurim osatähtsus 15 % toetuse brutoekvivalendist.

4

(5)  Sealhulgas kuni 2003. aastani Sardiinia riikliku valdusettevõtte EMSA kaudu antud vahendid.

5

(6)  Seadus nr 488/92 käsitleb regionaalabikava, mille komisjon on 12. juuli 2000. aasta otsusega heaks kiitnud (juhtum nr 715/99). Abikava kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006.

6

(7)  Pikendatud 20. detsembri 2002. aasta ministeeriumi määrusega, mille kohaselt abikava kaotab kehtivuse detsembris 2004. Ettevõtte 2004. aasta raamatupidamisaruandes on vastavasse rubriiki kirjendatud 1,41 miljonit eurot ja märgitakse, et pärast 2004. aastat on kavas taotleda täiendavat pikendust.

7

(8)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2, millega asendatakse 1999. aastal vastuvõetud tekst (EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2).

8

(9)  Vt kohtuasi 730/79, Philip Morris v. komisjon (EKL 1980, lk 2671, punkt 11) ja kohtuasi C-156/98, Saksamaa v. komisjon (EKL 2000, lk I-6857, punkt 33).

9

v.

v.

(10)  Seejuures on eriti oluline 2004. aasta raamatupidamisaruandes kajastatud 10,46 miljoni euro suurune kahjum, mis võrdus sel ajal 101 % märgitud kapitalist (10,33 miljonit eurot). 2003. aastal oli kahjum 9,61 miljonit eurot. Käive on samuti aina kahanenud, langedes 7,31 miljonilt eurolt 2003. aastal 4,96 miljonile eurole 2004. aastal.

10

(11)  Suuniste punkt 20.

11

(12)  Asjaolu, et ettevõte asub artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses abistatavas piirkonnas, mõjutab vastavalt suuniste punktile 56 üksnes leebemate kompensatsioonimeetmete rakendamist ja abisaaja panust.

12

(13)  Vt kohtuasi C-355/95 P, Textilwerke Deggndorf v. komisjon (EKL 1997, lk I-2549).

13

v.

(14)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

14

(15)  Itaalialt saadud teabe kohaselt kuuluvad nende summade hulka esialgse teatisega seotud 24 miljonit eurot ja 28. detsembri 2000. aasta ministeeriumi määruse ja seaduse nr 752/82 alusel ettenähtud 1,869 miljonit eurot (vt punkt 11).

15

(16)  EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1.

16

---

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/24

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuli 2007,

millega muudetakse otsust 2001/781/EÜ, millega võetakse vastu vastuvõtvate asutuste teatmik ja sõnastik dokumentide kohta, mida võib kätte anda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3365 all)

(2007/500/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta, (1) eriti selle artiklit 17,

olles nõu pidanud määruse (EÜ) nr 1348/2000 artikli 18 kohaselt asutatud komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1348/2000 rakendamiseks tuli koostada ja avaldada teatmik, mis sisaldab teavet nimetatud määruse artikli 2 kohaselt määratud vastuvõtvate asutuste kohta. Teatmik on avaldatud komisjoni 25. septembri 2001. aasta otsuse 2001/781/EÜ, (millega võetakse vastu vastuvõtvate asutuste teatmik ja sõnastik dokumentide kohta, mida võib kätte anda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta) (2) I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1348/2000 rakendamiseks tuli koostada ja avaldada teatmik, mis sisaldab teavet nimetatud määruse artikli 2 kohaselt määratud vastuvõtvate asutuste kohta. Teatmik on avaldatud komisjoni 25. septembri 2001. aasta otsuse 2001/781/EÜ, (millega võetakse vastu vastuvõtvate asutuste teatmik ja sõnastik dokumentide kohta, mida võib kätte anda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta) (2) I lisas.

| (2) | Teatmiku sisu on vaja muuta, sest andmeid, mille Prantsusmaa määruse (EÜ) nr 1348/2000 artikli 2 lõike 4 kohaselt komisjonile edastas, on muudetud. |
| --- | --- |

(2)

Teatmiku sisu on vaja muuta, sest andmeid, mille Prantsusmaa määruse (EÜ) nr 1348/2000 artikli 2 lõike 4 kohaselt komisjonile edastas, on muudetud.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2001/781/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2001/781/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsuse 2001/781/EÜ I lisas avaldatud teatmikku, mis sisaldab teavet vastuvõtvate asutuste kohta, muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. juuli 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37.

1

(2)  EÜT L 298, 15.11.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2002/350/EÜ, millega muudetakse otsust 2001/781/EÜ (EÜT L 125, 13.5.2002, lk 1).

2

---

LISA

Teatmik, mis sisaldab teavet vastuvõtvate asutuste kohta Andmeid Prantsusmaa kohta muudetakse järgmiselt:

| 1. | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1.

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2. | I punktis asendatakse andmed Prantsusmaa kohta järgmiselt:






  „BG | Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.
  Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.
  Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| --- | --- | --- |
| CS | Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.
  Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.
  Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DA | I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).
  Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.
  Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DE | Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.
  Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.
  Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ET | Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.
  Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.
  Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EL | Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.
  Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.
  Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EN | In France, the receiving agencies are the bailiffs.
  Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.
  The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ES | En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».
  Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.
  Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FR | En France, les entités requises sont les huissiers de justice.
  Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.
  Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| IT | In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.
  Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.
  Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LV | Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.
  Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.
  Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LT | Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).
  Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
  Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| HU | Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.
  Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.
  A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| MT | Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.
  Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.
  L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| NL | In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.
  Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.
  De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PL | We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).
  Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.
  Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PT | Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).
  Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.
  Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| RO | În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.
  Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.
  Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SK | Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.
  Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.
  Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SL | V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.
  Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.
  Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FI | Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.
  Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.
  Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SV | I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.
  Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.
  Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/” |

2.

I punktis asendatakse andmed Prantsusmaa kohta järgmiselt:

„BG

Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.

Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.

Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

CS

Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.

Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.

Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DA

I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).

Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.

Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DE

Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.

Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.

Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ET

Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.

Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.

Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EL

Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.

Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.

Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EN

In France, the receiving agencies are the bailiffs.

Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.

The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ES

En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».

Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.

Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FR

En France, les entités requises sont les huissiers de justice.

Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.

Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

IT

In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.

Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.

Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LV

Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.

Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.

Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LT

Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).

Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.

Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

HU

Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.

Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.

A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

MT

Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.

Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.

L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

NL

In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.

Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.

De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PL

We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).

Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.

Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PT

Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).

Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.

Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

RO

În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.

Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.

Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SK

Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.

Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.

Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SL

V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.

Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.

Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FI

Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.

Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.

Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SV

I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.

Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.

Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/”

| 3. | II punktis asendatakse andmed Prantsusmaa kohta järgmiselt:






  „BG | Начини за приемане на документите: пощенски писма.
  Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ. |
| --- | --- | --- |
| CS | Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.
  Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci. |
| DA | De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.
  Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp. |
| DE | Empfangsmöglichkeiten: Postweg.
  Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe. |
| ET | Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.
  Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid. |
| EL | Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.
  Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή. |
| EN | Means of receipt of documents available to the agencies: post.
  Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions. |
| ES | Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.
  La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita. |
| FR | Moyens de réception disponibles: courriers postaux.
  Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire. |
| IT | Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.
  Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato. |
| LV | Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.
  Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību. |
| LT | Dokumentų gavimo priemonė: paštas.
  Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia. |
| HU | Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.
  Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével. |
| MT | Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.
  In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja. |
| NL | De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.
  Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand. |
| PL | Możliwe metody doręczenia: poczta.
  Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej. |
| PT | Meios de recepção disponíveis: via postal.
  As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário. |
| RO | Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.
  Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară. |
| SK | Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.
  Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci. |
| SL | Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.
  Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči. |
| FI | Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.
  Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| SV | Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.
  För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.” |

3.

II punktis asendatakse andmed Prantsusmaa kohta järgmiselt:

„BG

Начини за приемане на документите: пощенски писма.

Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ.

CS

Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.

Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci.

DA

De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.

Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp.

DE

Empfangsmöglichkeiten: Postweg.

Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe.

ET

Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.

Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid.

EL

Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.

Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή.

EN

Means of receipt of documents available to the agencies: post.

Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions.

ES

Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.

La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita.

FR

Moyens de réception disponibles: courriers postaux.

Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire.

IT

Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.

Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato.

LV

Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.

Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību.

LT

Dokumentų gavimo priemonė: paštas.

Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia.

HU

Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.

Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.

MT

Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.

In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja.

NL

De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.

Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand.

PL

Możliwe metody doręczenia: poczta.

Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej.

PT

Meios de recepção disponíveis: via postal.

As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário.

RO

Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.

Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară.

SK

Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.

Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci.

SL

Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.

Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči.

FI

Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.

Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu.

SV

Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.

För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.”

| 4. | III punktis avaldatud tabel asendatakse järgmisega:






  „BG | Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски. |
| --- | --- | --- |
| CS | Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina. |
| DA | De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk. |
| DE | Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch. |
| ET | Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise. |
| EL | Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική. |
| EN | Languages that may be used for completion of the standard form: French, English. |
| ES | Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa. |
| FR | Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais. |
| IT | Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese. |
| LV | Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu. |
| LT | Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis. |
| HU | A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol. |
| MT | Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz. |
| NL | Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels. |
| PL | Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski. |
| PT | Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês. |
| RO | Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză. |
| SK | Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina. |
| SL | Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina. |
| FI | Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti. |
| SV | Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.” |

4.

III punktis avaldatud tabel asendatakse järgmisega:

„BG

Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски.

CS

Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina.

DA

De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk.

DE

Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch.

ET

Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise.

EL

Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική.

EN

Languages that may be used for completion of the standard form: French, English.

ES

Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa.

FR

Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais.

IT

Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese.

LV

Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu.

LT

Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis.

HU

A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol.

MT

Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz.

NL

Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels.

PL

Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski.

PT

Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês.

RO

Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză.

SK

Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina.

SL

Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina.

FI

Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti.

SV

Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.”

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/31

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/501/ÜVJP,

16. juuli 2007,

mis käsitleb koostööd Aafrika Terrorismiuuringute Keskusega (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme) Euroopa Liidu terrorismivastase strateegia elluviimise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 15. detsembril 2005 vastu Euroopa Liidu terrorismivastase strateegia, mis näeb muu hulgas terrorismi ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks ette koostöö arendamise Euroopa Liidu välispartneritega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 15. detsembril 2005 vastu Euroopa Liidu terrorismivastase strateegia, mis näeb muu hulgas terrorismi ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks ette koostöö arendamise Euroopa Liidu välispartneritega.

| (2) | Euroopa Ülemkogu võttis 15. detsembril 2005 vastu strateegia „Euroopa Liit ja Aafrika: liikumine strateegilise partnerluse suunas”, milles Euroopa Liit võtab endale kohustuse avaldada Aafrika riikidele toetust terrorismivastases võitluses. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu võttis 15. detsembril 2005 vastu strateegia „Euroopa Liit ja Aafrika: liikumine strateegilise partnerluse suunas”, milles Euroopa Liit võtab endale kohustuse avaldada Aafrika riikidele toetust terrorismivastases võitluses.

| (3) | Aafrika Liit kiitis 14. septembril 2002 heaks Aafrikas terrorismi ärahoidmise ja selle vastu võitlemise tegevuskava, milles nähti muu hulgas ette Aafrika Terrorismiuuringute Keskuse (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme, CAERT) loomine. |
| --- | --- |

(3)

Aafrika Liit kiitis 14. septembril 2002 heaks Aafrikas terrorismi ärahoidmise ja selle vastu võitlemise tegevuskava, milles nähti muu hulgas ette Aafrika Terrorismiuuringute Keskuse (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme, CAERT) loomine.

| (4) | Aafrika Liit asutas CAERTi 13. oktoobril 2004. CAERTi ülesandeks on eelkõige hinnata terrorismiohtu Aafrikas ning edendada Aafrika-sisest terrorismivastast koostööd. CAERT soovib Euroopa toetust. |
| --- | --- |

(4)

Aafrika Liit asutas CAERTi 13. oktoobril 2004. CAERTi ülesandeks on eelkõige hinnata terrorismiohtu Aafrikas ning edendada Aafrika-sisest terrorismivastast koostööd. CAERT soovib Euroopa toetust.

| (5) | Mõningates Aafrika riikides on kujunemas terrorismioht, mis seab üha suuremasse ohtu nii need riigid ise kui ka Euroopa Liidu. |
| --- | --- |

(5)

Mõningates Aafrika riikides on kujunemas terrorismioht, mis seab üha suuremasse ohtu nii need riigid ise kui ka Euroopa Liidu.

| (6) | Terrorismivastase võitluse tõhusus põrkub Aafrikas teatud kohalike vajakajäämistega, muu hulgas institutsionaalse korralduse valdkonnas, |
| --- | --- |

(6)

Terrorismivastase võitluse tõhusus põrkub Aafrikas teatud kohalike vajakajäämistega, muu hulgas institutsionaalse korralduse valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva ühismeetme eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul toetada Aafrika Liidu liikmesriike, et parandada organisatsioonilisest küljest nende suutlikkust võidelda terrorismiga Euroopa Liidu terrorismivastase strateegia nende sätete raames, mis käsitlevad koostööd Euroopa Liidu väliste partneritega, eelkõige rahvusvaheliste organisatsioonidega. Käesoleva ühismeetmega püüdleb Euroopa Liit samuti Aafrika Liidu liikmesriikide vahelise, terrorismivastase võitluse alase koostöö tugevdamise poole, sealhulgas teabevahetuse kaudu.

Artikkel 2

Projekti kirjeldus

Käesoleva ühismeetme raames eraldab Euroopa Liit CAERTile rahalist toetust, et teostada alljärgnevalt kirjeldatud projekt, mille eesmärk on parandada Aafrika riikide terrorismivastaste süsteemide tõhusust.

Projekti raames viiakse Aafrika Liidu liikmesriikides läbi riiklike terrorismivastaste süsteemide auditeid ning nõustatakse neid riike ümberkorralduse alal. Nõustamine toimub tegevuskava alusel, mis töötakse välja CAERTi kaasabil ja mida Euroopa Liit tutvustab eelnevalt koos kõigi Aafrika Liidu riikidega Addis Abebas toimuval seminaril.

Selle projekti üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 3

Rakendamine

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest võtab endale vastutuse eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud.

2.   Artiklis 2 nimetatud projekti tehniline teostus usaldatakse CAERTile, kes täidab seda ülesannet peasekretäri/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja järelevalve all. Sel eesmärgil sõlmib peasekretär/kõrge esindaja CAERTiga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 4

Finantssätted

1.   Artiklis 2 nimetatud projekti lähtesumma on 665 000 eurot, mida rahastatakse Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarvest.

2.   Kulutusi hallatakse Euroopa Komisjoni vastutusel vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Ühenduse menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Komisjon teostab järelevalvet lõikes 2 nimetatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle, kusjuures kulutused kujutavad endast tagastamatut abi. Sellel eesmärgil sõlmib komisjon CAERTiga rahastamislepingu. Sõlmitavas rahastamislepingus nähakse ette, et minister tagab Euroopa Liidu rahalise abi nähtavuse, mis vastab abi suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu võimalikult peatselt pärast käesoleva ühismeetme jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist raskustest selle protsessi jooksul ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 5

Teave ja hindamine

Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, annab nõukogule CAERTi perioodiliselt esitatavate aruannete põhjal aru käesoleva ühismeetme rakendamisest. Nõukogu jaoks koostatavad aruanded sisaldavad artiklis 2 osutatud projekti hindamist. Komisjon on sellesse täielikult kaasatud ning annab teavet käesoleva ühismeetme teostamise rahaliste aspektide kohta.

Artikkel 6

Kooskõla ja koostöö

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 3 teisele lõigule tagavad nõukogu ja komisjon vastavalt oma sellekohastele volitustele kooskõla käesoleva ühismeetme rakendamise ning ühenduse muu välistegevuse vahel. Sel eesmärgil teevad nõukogu ja komisjon omavahel koostööd.

Artikkel 7

Jõustumine ja kestus

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval. See kaotab kehtivuse 18 kuu möödumisel artikli 4 lõikes 3 osutatud komisjoni ja CAERTi vahelise rahastamislepingu sõlmimisest või 16. juulil 2008, kui rahastamislepingut pole selleks kuupäevaks sõlmitud.

Artikkel 8

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

LISA

Euroopa Liidu toetusmeede Aafrika Liidule terrorismivastase võitluse valdkonnas

Meetme kirjeldus

Terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsioon, mille Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni liikmesriigid 14. juuli 1999 Alžiiris allkirjastasid, on kogu Aafrika mandri tasandil esimene terrorismivastase võitluse eriinstrument.

Selles konventsioonis leiduvad terrorismi määratlus, (1) kohustus nimetada siseriiklikus õiguses terroriaktid kriminaalkuritegudeks, võtta kohustus mitte toetada terrorismiga seonduvat tegevust, kohustus teha riikidevahelist koostööd terrorismi tõkestamiseks teabevahetuse abil ning sätted, millega nähakse ette terroristide väljaandmine ja välisriigi asutuste poolt riigi territooriumil kriminaalkuritegude eeluurimiste läbiviimise hõlbustamine.

Selle alusel kiitis Aafrika Liit (AL), kellest sai 2001. aastal Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni õigusjärglane, 14. septembril 2002 Alžiiris heaks Aafrikas terrorismi ärahoidmise ja selle vastu võitlemise tegevuskava, mille eesmärgiks on viia Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni konventsioon ellu konkreetsete meetmete kaudu.

Muuhulgas näeb tegevuskava H jaos ette luua Aafrika Terrorismiuuringute Keskus (CAERT), mille eesmärgiks on viia ellu koolitustegevust, viia läbi uuringuid terrorismi valdkonnas, moodustada andmebaaside süsteem teave kogumiseks, vahetamiseks ja analüüsimiseks ning täita terrorismi osas järelevalve- ja hoiatusfunktsiooni. Keskusel on igas riigis kontaktisik, keda nimetatakse keskpunktiks (point focal).

Projekti sisu

Euroopa Liidu (ELi) toetus ALile terrorismivastase võitluse valdkonnas on osa järkjärgulisest lähenemisest, mis võimaldab tuvastada koostöö vajadused ning välja selgitada sellise meetme lisandväärtuse.

2007. aasta teisel poolel korraldab CAERT Addis Abebas ühise seminari, mille raames EL pakub Aafrika riikidele võimaluse hinnata nende terrorismivastaseid süsteeme ning annab nõu ümberkorralduste tegemiseks. Seminari käigus tutvustatakse tegevuskava. Seminari lõpus võivad riigid, kes seda soovivad ning kes soovivad, et nende territooriumil viidaks läbi audit, avaldada soovi osaleda tegevuskava elluviimises. Plaan seisneb auditite organiseerimises eesmärgiga parandada Aafrika terrorismivastase võitluse organiseeritust.

Seejärel viiakse nendes ALi riikides, kes on selleks seminaril soovi avaldanud, läbi kohaliku terrorismivastase võitluse suutlikkuse hindamismissioonid. Auditirühmad hindavad kohapeal riikide terrorismivastase võitluse suutlikkust eesmärgiga teha ettepanekuid selle parandamiseks, mis kantakse missioonijuhi koostatavasse aruandesse, mis edastatakse CAERTile, kelle ülesandeks jääb edastada see omakorda nõukogule liikmesriikide teavitamiseks.

Kolmandas etapis teeb CAERT nende hinnangute alusel (pärast ELi nõusoleku saamist) auditeeritud riikidele soovitusi. Kõnealused riigid peavad nende järeldused ellu viima.

Ühismeetme rakendamise kord

CAERTi rahastab ÜVJP ning sellele antakse keskne roll ühismeetme rakendamises. CAERTi ülesandeks jääb organiseerida seminar Addis Abebas, tagada pidev kontakt riikidega, kes on tegevuskavaga nõustunud, et valmistada ette auditimissioonid, hallata neid missioone nii tegevuslikust kui ka rahalisest küljest ning täita koordinaatori rolli. Liikmesriike teavitatakse korrapärast selle ühismeetme edenemisest. Ühismeede kestab 18 kuud.

2007. aasta teisel poolel toimub Addis Abebas ALi peakorteris seminar, millel kogunevad kaks esindajat 53 ALi riigist, Marokost, UNODCst, CAERTist ja igast ELi liikmesriigist ning ELi terrorismivastase võitluse koordinaator. Esindajateks on kõrgetasemelised eksperdid ja kõrged ametnikud.

Seminari avab ALi esindaja ning sellel toimuvad järgmised sõnavõtud:

| — | CAERTi sõnavõtt terrorismiohu hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

CAERTi sõnavõtt terrorismiohu hindamise kohta,

| — | UNODC sõnavõtt rahvusvaheliste konventsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

UNODC sõnavõtt rahvusvaheliste konventsioonide kohta,

| — | Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse koordinaatori sõnavõtt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse koordinaatori sõnavõtt,

| — | Euroopa Liidu esindajate sõnavõtt terrorismivastase võitluse riiklike üksuste kohta, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu esindajate sõnavõtt terrorismivastase võitluse riiklike üksuste kohta,

| — | ALi esindajate sõnavõtt. |
| --- | --- |

—

ALi esindajate sõnavõtt.

Seminari lõpus tutvustatakse EL poolt eelnevalt väljatöötatud tegevuskava, mille eesmärgiks on pakkuda seda soovitavatele riikidele nende terrorismivastaste süsteemide auditi missioone ning nõuandemissioone ümberkorralduste tegemiseks.

Seminari eeldatavast eelarvest kaetakse 53 ALi riigi, Maroko, Euroopa ja rahvusvaheliste esindajate reisi- ja majutuskulud ning seminari ettevalmistamise ja logistika valmisseadmise missiooni kulud. Seminari töökeeled on ALi keeled: inglise, prantsuse, araabia ja portugali keel.

Seminari lõpus väljendavad või ei väljenda Aafrika riigid soovi nende territooriumil auditimissiooni läbiviimiseks. Auditirühmadesse kuuluvad kaks ELi liikmesriikide spetsialisti ja üks CAERTi liige. Neil peab olema juurdepääs kogu asjaomasele teabele ning nende eesmärk on hinnata iga riigi terrorismivastaseid süsteeme. Pärast nende missiooni lõppu koostavad auditirühmad aruande, mis sisaldavad soovitusi, mis viivad juhul, kui auditeeritud riikide valitsus need heaks kiidab, ellu nendesamade riikide valitsused, kusjuures selle üle teostab järelevalvet CAERT.

---

(1)  Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni artikli 1 lõikes 3 on „terroriakt” määratletud kui „mis tahes tegu või ähvardus panna toime tegu, millega rikutakse osalisriigi karistusseadusi ja mis võib seada ohtu isiku või isikute rühma elu, füüsilise puutumatuse või vabadused, mis tekitab või võib tekitada kahju era- või avalikule omandile, loodusressurssidele, keskkonnale või kultuuripärandile ja mis pannakse toime kavatsusega

| i) | hirmutada, tekitada hirmu, sundida, avaldada survet või kallutada mis tahes valitsust, asutust, institutsiooni, elanikkonda või osa sellest võtma mis tahes algatust või sellest hoiduma, võtma teatavat seisukohta või sellest loobuma või toimima teatavaid põhimõtteid järgides; või |
| --- | --- |

i)

hirmutada, tekitada hirmu, sundida, avaldada survet või kallutada mis tahes valitsust, asutust, institutsiooni, elanikkonda või osa sellest võtma mis tahes algatust või sellest hoiduma, võtma teatavat seisukohta või sellest loobuma või toimima teatavaid põhimõtteid järgides; või

| ii) | häirida avalike teenuste tõrgeteta toimimist, elanikkonnale hädavajalike teenuste osutamist või tekitada elanikkonna seas kriisiolukord; |
| --- | --- |

ii)

häirida avalike teenuste tõrgeteta toimimist, elanikkonnale hädavajalike teenuste osutamist või tekitada elanikkonna seas kriisiolukord;

| iii) | tekitada osalisriigis üleüldine mäss.” |
| --- | --- |

iii)

tekitada osalisriigis üleüldine mäss.”

Selles artiklis leiduv määratlus hõlmab muu hulgas ka terrorismi rahastamise, kattes „[eelmises] lõikes mainitud tegu toime panna kavatseva mis tahes inimese edutamise, rahastamise, talle kaasaaitamise, julgustamise, kallutamise, ähvardamise, vandenõu, korraldamise või varustamise.”

---

17.7.2007

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Laienemisele järgnenud olukorda arvestades on 27., 29. ja 30. detsembri 2006. aasta Euroopa Liidu Teataja mõned väljaanded avaldatud lihtsustatud kujul selle kuupäeva ametlikes keeltes.

Nendes Euroopa Liidu Teatajates ilmunud aktid otsustati parandustena uuesti avaldada Euroopa Liidu Teataja traditsioonilises esitluses.

Seda põhjusel, et Euroopa Liidu Teataja, mis sisaldab ainult neid parandusi, on avaldatud laienemiseelsetes keeltes. Aktide tõlked uute liikmesriikide keelde avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eriväljaandes, mis sisaldab institutsioonide ja Euroopa Keskpanga enne 1. jaanuari 2007 vastu võetud tekste.

Allpool on esitatud 27., 29. ja 30. detsembril 2006 avaldatud Euroopa Liidu Teatajate nimekiri ja neile vastavad parandused.

| 27. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

27. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| 29. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

29. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 387

L 34

| 30. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

30. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---