# Europos Sąjungos L 219/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 219 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. rugpjūčio 24d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 219

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. rugpjūčio 24d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2007 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 986/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2007 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 987/2007, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti megrimus IIa ir IV zonų EB vandenyse | 3 |
| | * | 2007 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 988/2007, uždraudžiantis su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes ICES I ir II zonų Norvegijos vandenyse | 5 |
| | * | 2007 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 989/2007, įtraukiantis į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą pavadinimus (Barèges-Gavarnie (SKVN) – Hořické trubičky (SGN)) | 7 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2007 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 986/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2007 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 987/2007, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti megrimus IIa ir IV zonų EB vandenyse

3

*

2007 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 988/2007, uždraudžiantis su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes ICES I ir II zonų Norvegijos vandenyse

5

*

2007 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 989/2007, įtraukiantis į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą pavadinimus (Barèges-Gavarnie (SKVN) – Hořické trubičky (SGN))

7

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2007/580/EB |
| | * | 2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos schemos, kurią Slovėnija taiko pagal savo teisės aktus dėl reikalavimus atitinkančių energijos gamintojų. Byla Nr. C 7/2005
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1181)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/EB |
| | * | 2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 26/2006 (ex N 110/2006): laikinasis laivų statybos apsaugos mechanizmas. Portugalija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1756)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/EB |
| | * | 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 4/2006 (ex N 180/2005) Portugalijoje: pagalba Djebel
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1959)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/EB |
| | * | 2007 m. birželio 21 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 17/2006 (ex N 3/2006): pagalba mokymui, skirta Autoeuropa – Automóveis Lda., Portugalija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3130)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/EB |
| | * | 2007 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3905)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2007/580/EB

*

2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos schemos, kurią Slovėnija taiko pagal savo teisės aktus dėl reikalavimus atitinkančių energijos gamintojų. Byla Nr. C 7/2005
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1181)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1181)

1

9

2007/581/EB

*

2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 26/2006 (ex N 110/2006): laikinasis laivų statybos apsaugos mechanizmas. Portugalija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1756)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1756)

1

25

2007/582/EB

*

2007 m. gegužės 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 4/2006 (ex N 180/2005) Portugalijoje: pagalba Djebel
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1959)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1959)

1

30

2007/583/EB

*

2007 m. birželio 21 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 17/2006 (ex N 3/2006): pagalba mokymui, skirta Autoeuropa – Automóveis Lda., Portugalija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3130)

   (
  1
  )

Autoeuropa

Automóveis Lda

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3130)

1

36

2007/584/EB

*

2007 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3905)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3905)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 986/2007

2007 m. rugpjūčio 23 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. rugpjūčio 24 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugpjūčio 23 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 756/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 41).

1

---

PRIEDAS

prie 2007 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 987/2007

2007 m. rugpjūčio 22 d.

uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti megrimus IIa ir IV zonų EB vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 m. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota 2007 metams laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytus išteklius. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos datos sužvejotus minėtus išteklius.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugpjūčio 22 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11, su pakeitimais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6).

2

(3)  OL L 15, 2007 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 898/2007 (OL L 196, 2007 7 28, p. 22).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 26 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | LEZ/2AC4-C |
| Rūšis | Megrimai (Lepidorhombus spp.) |
| Zona | IIa ir IV zonų EB vandenys |
| Data | 2007 m. liepos 19 d. |

Nr.

26

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

LEZ/2AC4-C

Rūšis

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

Zona

IIa ir IV zonų EB vandenys

Data

2007 m. liepos 19 d.

---

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 988/2007

2007 m. rugpjūčio 22 d.

uždraudžiantis su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes ICES I ir II zonų Norvegijos vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 m. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota 2007 m. laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytus išteklius. Draudžiama nurodytuose laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos datos sužvejotus minėtus išteklius.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugpjūčio 22 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11; su pakeitimais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6).

2

(3)  OL L 15, 2007 1 20, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 898/2007 (OL L 196, 2007 7 28, p. 22).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 25 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai | COD/1N2AB. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus morhua) |
| Zona | ICES I ir II zonų Norvegijos vandenys |
| Data | 2007 m. liepos 20 d. |

Nr.

25

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai

COD/1N2AB.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

Zona

ICES I ir II zonų Norvegijos vandenys

Data

2007 m. liepos 20 d.

---

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 989/2007

2007 m. rugpjūčio 23 d.

įtraukiantis į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą pavadinimus (Barèges-Gavarnie (SKVN) – Hořické trubičky (SGN))

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Barèges-Gavarnie“ ir Čekijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Hořické trubičky“ buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Barèges-Gavarnie“ ir Čekijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Hořické trubičky“ buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Kadangi Komisijai nebuvo pateiktas joks prieštaravimas pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį, šie pavadinimai turėtų būti įregistruoti, |
| --- | --- |

(2)

Kadangi Komisijai nebuvo pateiktas joks prieštaravimas pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį, šie pavadinimai turėtų būti įregistruoti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodyti pavadinimai yra įregistruojami.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugpjūčio 23 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

(2)  OL C 279, 2006 11 17, p. 9 (Barèges-Gavarnie); OL C 280, 2006 11 18, p. 10 (Hořické trubičky).

2

---

PRIEDAS

1.   Sutarties I priede išvardyti žemės ūkio produktai, skirti žmonėms vartoti

1.3 klasė.   Sūriai

PRANCŪZIJA

Barèges-Gavarnie (SKVN)

2.   Reglamento I priede nurodyti maisto produktai

2.4 klasė.   Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

ČEKIJOS RESPUBLIKA

Hořické trubičky (SGN)

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/9

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. balandžio 24 d.

dėl valstybės pagalbos schemos, kurią Slovėnija taiko pagal savo teisės aktus dėl reikalavimus atitinkančių energijos gamintojų. Byla Nr. C 7/2005

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1181)

(Tekstas autentiškas tik slovėnų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/580/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas, kaip numatyta pirmiau minėtose nuostatose (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003 m. spalio 1 d. Komisijoje užregistruotu raštu Slovėnijos institucijos pateikė programą dėl per didelių Slovėnijos Respublikos elektrinių sąnaudų susigrąžinimo pagal Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo į Europos Sąjungą sutarties IV priedo 3 dalies 1 pastraipos c punkte numatytą laikinąją procedūrą. Šis pranešimas buvo užregistruotas valstybės pagalbos bylos Nr. SI 7/03. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. spalio 1 d. Komisijoje užregistruotu raštu Slovėnijos institucijos pateikė programą dėl per didelių Slovėnijos Respublikos elektrinių sąnaudų susigrąžinimo pagal Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo į Europos Sąjungą sutarties IV priedo 3 dalies 1 pastraipos c punkte numatytą laikinąją procedūrą. Šis pranešimas buvo užregistruotas valstybės pagalbos bylos Nr. SI 7/03.

| (2) | Vėliau pasikeitus raštais paaiškėjo, kad priemonės, apie kurią buvo pranešta, aprašyme paminėtos dvi elektrinės gavo pagalbą pagal kitą valstybės pagalbos schemą. Šią valstybės pagalbos schemą (toliau – schema) Komisija užregistravo 2004 m. gruodžio 6 d. kaip valstybės pagalbos bylą Nr. NN 80/04. |
| --- | --- |

(2)

Vėliau pasikeitus raštais paaiškėjo, kad priemonės, apie kurią buvo pranešta, aprašyme paminėtos dvi elektrinės gavo pagalbą pagal kitą valstybės pagalbos schemą. Šią valstybės pagalbos schemą (toliau – schema) Komisija užregistravo 2004 m. gruodžio 6 d. kaip valstybės pagalbos bylą Nr. NN 80/04.

| (3) | Remdamasi turima informacija, Komisija abejojo, ar tam tikros schemos dalys atitinka bendrosios rinkos principus. Taigi 2005 m. vasario 2 d. ji patvirtino sprendimą pradėti oficialų tyrimą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) ir paprašė Slovėniją pateikti pastabas. Šis sprendimas pradėti tyrimą paskelbtas 2005 m. kovo 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Suinteresuotosios šalys buvo paprašytos pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo sprendimo paskelbimo. |
| --- | --- |

(3)

Remdamasi turima informacija, Komisija abejojo, ar tam tikros schemos dalys atitinka bendrosios rinkos principus. Taigi 2005 m. vasario 2 d. ji patvirtino sprendimą pradėti oficialų tyrimą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) ir paprašė Slovėniją pateikti pastabas. Šis sprendimas pradėti tyrimą paskelbtas 2005 m. kovo 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Suinteresuotosios šalys buvo paprašytos pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo sprendimo paskelbimo.

| (4) | 2005 m. kovo 11 d. raštu, užregistruotu 2005 m. kovo 14 d., Slovėnija pateikė savo pastabas dėl sprendime pradėti tyrimą išdėstytų abejonių. 2005 m. balandžio 25 d., 2005 m. liepos 11 d., 2005 m. lapkričio 23 d. ir 2006 m. birželio 22 d. Komisija pateikė Slovėnijai kitus klausimus, į kuriuos buvo atsakyta 2005 m. birželio 14 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, 2005 m. rugsėjo 20 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, 2006 m. sausio 31 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, ir 2006 m. liepos 7 d. raštu, kurį Komisija užregistravo 2006 m. liepos 14 d. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. kovo 11 d. raštu, užregistruotu 2005 m. kovo 14 d., Slovėnija pateikė savo pastabas dėl sprendime pradėti tyrimą išdėstytų abejonių. 2005 m. balandžio 25 d., 2005 m. liepos 11 d., 2005 m. lapkričio 23 d. ir 2006 m. birželio 22 d. Komisija pateikė Slovėnijai kitus klausimus, į kuriuos buvo atsakyta 2005 m. birželio 14 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, 2005 m. rugsėjo 20 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, 2006 m. sausio 31 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, ir 2006 m. liepos 7 d. raštu, kurį Komisija užregistravo 2006 m. liepos 14 d.

| (5) | Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(5)

Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė.

| (6) | 2006 m. spalio 25 d. įvyko techniniams klausimams aptarti skirtas Komisijos ir Slovėnijos institucijų atstovų posėdis; po jo Slovėnija 2006 m. lapkričio 23 d. raštu, kurį Komisija užregistravo 2006 m. lapkričio 24 d., pateikė Komisijai papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(6)

2006 m. spalio 25 d. įvyko techniniams klausimams aptarti skirtas Komisijos ir Slovėnijos institucijų atstovų posėdis; po jo Slovėnija 2006 m. lapkričio 23 d. raštu, kurį Komisija užregistravo 2006 m. lapkričio 24 d., pateikė Komisijai papildomos informacijos.

2.   SCHEMOS APIBŪDINIMAS

| (7) | Schema nustatyta 2001 m. ir skirta remti elektros energiją iš atsinaujinančių energijos šaltinių gaminančius gamintojus, suderintas šilumos ir elektros energijos gamybos technologijas taikančius gamintojus, taip pat užtikrinti patikimą energijos tiekimą iš vietos šaltinių. |
| --- | --- |

(7)

Schema nustatyta 2001 m. ir skirta remti elektros energiją iš atsinaujinančių energijos šaltinių gaminančius gamintojus, suderintas šilumos ir elektros energijos gamybos technologijas taikančius gamintojus, taip pat užtikrinti patikimą energijos tiekimą iš vietos šaltinių.

| (8) | Kad šia schema pasinaudotų energijos gamintojas, jį Aplinkos, teritorijų planavimo ir energetikos ministerija turi įvardyti „reikalavimus atitinkančiu gamintoju“ (3). |
| --- | --- |

(8)

Kad šia schema pasinaudotų energijos gamintojas, jį Aplinkos, teritorijų planavimo ir energetikos ministerija turi įvardyti „reikalavimus atitinkančiu gamintoju“ (3).

| (9) | Reikalavimus atitinkančio gamintojo statusas gali būti suteiktas trijų tipų elektros energijos gamintojams:






  i) | iš atsinaujinančių energijos šaltinių elektros energiją gaminančioms didesnės nei 10 MW galios elektrinėms (išskyrus hidroelektrines); |
| --- | --- | --- |

(9)

Reikalavimus atitinkančio gamintojo statusas gali būti suteiktas trijų tipų elektros energijos gamintojams:

i)

iš atsinaujinančių energijos šaltinių elektros energiją gaminančioms didesnės nei 10 MW galios elektrinėms (išskyrus hidroelektrines);

| ii) | suderintas šilumos ir elektros energijos gamybos technologijas taikantiems gamintojams, kurių gamybos naudingumas didesnis nei vidutinis, išskyrus didesnės nei 10 MW galios centralizuoto šildymo katilines ir didesnės nei 1 MW galios pramonines katilines; |
| --- | --- |

ii)

suderintas šilumos ir elektros energijos gamybos technologijas taikantiems gamintojams, kurių gamybos naudingumas didesnis nei vidutinis, išskyrus didesnės nei 10 MW galios centralizuoto šildymo katilines ir didesnės nei 1 MW galios pramonines katilines;

| iii) | Trbovlės šiluminei elektrinei (toliau – Trbovlės elektrinei) – tai jos gamybos daliai, kuriai sunaudojama iki 15 % pirminės vidaus energijos, reikalingos patekinti Slovėnijos elektros energijos naudojimo poreikius. |
| --- | --- |

iii)

Trbovlės šiluminei elektrinei (toliau – Trbovlės elektrinei) – tai jos gamybos daliai, kuriai sunaudojama iki 15 % pirminės vidaus energijos, reikalingos patekinti Slovėnijos elektros energijos naudojimo poreikius.

| (10) | 2003 m. reikalavimus atitinkančių gamintojų dalis Slovėnijos elektros gamybos rinkoje buvo maždaug 11,2 % Iš jų sąrašo išbraukus Trbovlės elektrinę ir Liublianos termofikacinę elektrinę ši dalis sumažėjo iki maždaug 2,7 %. |
| --- | --- |

(10)

2003 m. reikalavimus atitinkančių gamintojų dalis Slovėnijos elektros gamybos rinkoje buvo maždaug 11,2 % Iš jų sąrašo išbraukus Trbovlės elektrinę ir Liublianos termofikacinę elektrinę ši dalis sumažėjo iki maždaug 2,7 %.

| (11) | Reikalavimus atitinkantys gamintojai turi teisę visą savo pagamintą energiją parduoti tinklų, su kuriais sujungta jų elektrinė, operatoriui fiksuota ir kiekvienais metais valstybės koreguojama kaina. Ši kaina yra didesnė nei rinkos kaina. Reikalavimus atitinkantys gamintojai elektros energiją taip pat gali parduoti rinkoje; šiuo atveju valstybė jiems privalo sumokėti išmoką, lygią pajamų, kurias jie būtų gavę, jeigu būtų pasirinkę parduoti elektros energiją tinklų operatoriui, ir rinkoje gautų pajamų skirtumui. |
| --- | --- |

(11)

Reikalavimus atitinkantys gamintojai turi teisę visą savo pagamintą energiją parduoti tinklų, su kuriais sujungta jų elektrinė, operatoriui fiksuota ir kiekvienais metais valstybės koreguojama kaina. Ši kaina yra didesnė nei rinkos kaina. Reikalavimus atitinkantys gamintojai elektros energiją taip pat gali parduoti rinkoje; šiuo atveju valstybė jiems privalo sumokėti išmoką, lygią pajamų, kurias jie būtų gavę, jeigu būtų pasirinkę parduoti elektros energiją tinklų operatoriui, ir rinkoje gautų pajamų skirtumui.

| (12) | Tinklų operatoriams su pirkimo įsipareigojimais susiję nuostoliai atlyginami mokant išmokas iš įstatymuose numatyto fondo. Fondo pinigai taip pat naudojami mokėti išmokas reikalavimus atitinkantiems gamintojams, kurie pasirenka parduoti savo gaminamą elektros energiją rinkoje. Fondą sudaro įplaukos iš parafiskalinio elektros energijos naudojimo mokesčio, kuris taikomas visiems Slovėnijos elektros energijos vartotojams. |
| --- | --- |

(12)

Tinklų operatoriams su pirkimo įsipareigojimais susiję nuostoliai atlyginami mokant išmokas iš įstatymuose numatyto fondo. Fondo pinigai taip pat naudojami mokėti išmokas reikalavimus atitinkantiems gamintojams, kurie pasirenka parduoti savo gaminamą elektros energiją rinkoje. Fondą sudaro įplaukos iš parafiskalinio elektros energijos naudojimo mokesčio, kuris taikomas visiems Slovėnijos elektros energijos vartotojams.

3.   SPRENDIME PRADĖTI TYRIMĄ IŠDĖSTYTOS ABEJONĖS

| (13) | Išanalizavusi turimą informaciją Komisiją priėjo pirminę išvadą, kad parama buvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kadangi ji atitinka šios sąvokos apibrėžties keturis suvestinius kriterijus. |
| --- | --- |

(13)

Išanalizavusi turimą informaciją Komisiją priėjo pirminę išvadą, kad parama buvo valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kadangi ji atitinka šios sąvokos apibrėžties keturis suvestinius kriterijus.

| (14) | Komisija taip pat suabejojo, ar schema galėtų būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(14)

Komisija taip pat suabejojo, ar schema galėtų būti laikoma suderinama su bendrąja rinka.

| (15) | Pirma, Komisija išnagrinėjo pagalbą atsižvelgdama į Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (4) (toliau – aplinkos apsaugos gairės). Atlikus tyrimą iškilo abejonių, ar pagalba atitinka aplinkos apsaugos gaires, ypač dėl atsinaujinančių energijos šaltinių ir veiksmingas suderintas šilumos ir elektros energijos technologijas naudojančių gamintojų apibrėžčių bei pagalbos lygio palyginimo su gamintojų patirtomis realiomis papildomomis išlaidomis. |
| --- | --- |

(15)

Pirma, Komisija išnagrinėjo pagalbą atsižvelgdama į Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (4) (toliau – aplinkos apsaugos gairės). Atlikus tyrimą iškilo abejonių, ar pagalba atitinka aplinkos apsaugos gaires, ypač dėl atsinaujinančių energijos šaltinių ir veiksmingas suderintas šilumos ir elektros energijos technologijas naudojančių gamintojų apibrėžčių bei pagalbos lygio palyginimo su gamintojų patirtomis realiomis papildomomis išlaidomis.

| (16) | Antra, ji išnagrinėjo pagalbą, atsižvelgdama į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos, susijusios su per didelėmis sąnaudomis (5), analizės metodų (toliau – metodai). Po šio tyrimo iškilo abejonių dėl pagalbos schemos suderinamumo su šiais metodais. Komisija negalėjo padaryti išvados, kad pagalba buvo apskaičiuota tokiu būdu, kuris būtų pakankamai tikslus, kad skaičiavimai būtų atlikti kiekvienai elektrinei, kaip elektrinei tai būtina pagal šią metodiką. |
| --- | --- |

(16)

Antra, ji išnagrinėjo pagalbą, atsižvelgdama į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos, susijusios su per didelėmis sąnaudomis (5), analizės metodų (toliau – metodai). Po šio tyrimo iškilo abejonių dėl pagalbos schemos suderinamumo su šiais metodais. Komisija negalėjo padaryti išvados, kad pagalba buvo apskaičiuota tokiu būdu, kuris būtų pakankamai tikslus, kad skaičiavimai būtų atlikti kiekvienai elektrinei, kaip elektrinei tai būtina pagal šią metodiką.

| (17) | Trečia, ji išnagrinėjo pagalbą kaip kompensaciją už mokesčius, susijusius su bendruosius ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis. Po tyrimo iškilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo, kadangi daugumos pagalbos gavėjų atžvilgiu Komisija negalėjo pakankamai tiksliai apibrėžti bendruosius ekonominius interesus tenkinančių paslaugų, kurias jiems būtų patikėta teikti, o vieninteliam pagalbos gavėjui, kuriam šios paslaugos galėjo būti tiksliai apibrėžtos, ji negalėjo įvertinti kompensacijos proporcingumo. |
| --- | --- |

(17)

Trečia, ji išnagrinėjo pagalbą kaip kompensaciją už mokesčius, susijusius su bendruosius ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis. Po tyrimo iškilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo, kadangi daugumos pagalbos gavėjų atžvilgiu Komisija negalėjo pakankamai tiksliai apibrėžti bendruosius ekonominius interesus tenkinančių paslaugų, kurias jiems būtų patikėta teikti, o vieninteliam pagalbos gavėjui, kuriam šios paslaugos galėjo būti tiksliai apibrėžtos, ji negalėjo įvertinti kompensacijos proporcingumo.

| (18) | Komisijai taip pat iškilo abejonių, ar pagalba, finansuojama per elektros energijos vartotojams taikomus parafiskalinius mokesčius, atitinka EB sutarties 25 ir 90 straipsnius. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai taip pat iškilo abejonių, ar pagalba, finansuojama per elektros energijos vartotojams taikomus parafiskalinius mokesčius, atitinka EB sutarties 25 ir 90 straipsnius.

4.   KITŲ SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (19) | Komisijai priėmus sprendimą pradėti tyrimą, kitos suinteresuotosios šalys pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(19)

Komisijai priėmus sprendimą pradėti tyrimą, kitos suinteresuotosios šalys pastabų nepateikė.

5.   PIRMINĖS VALSTYBĖS NARĖS PASTABOS

| (20) | 2005 m. kovo 11 d. raštu, užregistruotu 2005 m. kovo 14 d., Slovėnija pateikė savo pastabas dėl sprendime pradėti tyrimą išdėstytų abejonių. Šios pastabos yra susijusios tik su sąvokos „valstybės pagalba“ apibrėžtimi ir su parafiskalinio mokesčio sąvoka. |
| --- | --- |

(20)

2005 m. kovo 11 d. raštu, užregistruotu 2005 m. kovo 14 d., Slovėnija pateikė savo pastabas dėl sprendime pradėti tyrimą išdėstytų abejonių. Šios pastabos yra susijusios tik su sąvokos „valstybės pagalba“ apibrėžtimi ir su parafiskalinio mokesčio sąvoka.

5.1.   Valstybės pagalbos buvimas

| (21) | Slovėnijos valdžios institucijos pažymėjo, kad valstybei priklauso ne visi 100 % Slovėnijos elektros paskirstymo įmonių akcijų. Slovėnijos pažymi, kad operatorių nuosavybės teisė padalyta valstybei (maždaug 80 % akcijų) privačioms investavimo įmonėms ir kitiems subjektams (maždaug 20 % akcijų). Be to, pirkimo įsipareigojimų schemos tikslais Slovėnijos teisės aktuose nenustatyti valstybės valdomų ir privačių operatorių skirtumai. Energijos aktu nenustatoma, kad operatorius turi būti valdomas valstybės, ir leidžiama operatorių savininkais būti ir privatiems subjektams, ir valstybei (6). |
| --- | --- |

(21)

Slovėnijos valdžios institucijos pažymėjo, kad valstybei priklauso ne visi 100 % Slovėnijos elektros paskirstymo įmonių akcijų. Slovėnijos pažymi, kad operatorių nuosavybės teisė padalyta valstybei (maždaug 80 % akcijų) privačioms investavimo įmonėms ir kitiems subjektams (maždaug 20 % akcijų). Be to, pirkimo įsipareigojimų schemos tikslais Slovėnijos teisės aktuose nenustatyti valstybės valdomų ir privačių operatorių skirtumai. Energijos aktu nenustatoma, kad operatorius turi būti valdomas valstybės, ir leidžiama operatorių savininkais būti ir privatiems subjektams, ir valstybei (6).

| (22) | Slovėnijos valdžios institucijų nuomone, vien tik faktas, kad konkrečios pirkimo įsipareigojimų schemoje dalyvaujančios įmonės yra valstybės valdomos, nereiškia, kad teikiama pagalba yra valstybės pagalba. Buvo pateikta nuoroda į 2001 m. kovo 13 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-379/98. |
| --- | --- |

(22)

Slovėnijos valdžios institucijų nuomone, vien tik faktas, kad konkrečios pirkimo įsipareigojimų schemoje dalyvaujančios įmonės yra valstybės valdomos, nereiškia, kad teikiama pagalba yra valstybės pagalba. Buvo pateikta nuoroda į 2001 m. kovo 13 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-379/98.

| (23) | Be to, Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad Slovėnijos teisės aktais nustatyta elektros energijos pirkimo iš reikalavimus atitinkančio gamintojo sistema labai panaši į kitas Komisijos nagrinėtas schemas, pvz., bylose NN 27/2000 ir NN 68/2000 (7), kuriose Komisija priėjo išvadą, kad valstybės pagalba nebuvo teikiama. Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad šiose dviejose bylose Komisija nustatė, kad, kadangi įsipareigojimai taikomi daugeliui privačių ir keliems valstybės valdomiems tinklų operatoriams, atitinkami įstatymai ar atvejai negali būti laikomi susijusiais su valstybės ištekliais. |
| --- | --- |

(23)

Be to, Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad Slovėnijos teisės aktais nustatyta elektros energijos pirkimo iš reikalavimus atitinkančio gamintojo sistema labai panaši į kitas Komisijos nagrinėtas schemas, pvz., bylose NN 27/2000 ir NN 68/2000 (7), kuriose Komisija priėjo išvadą, kad valstybės pagalba nebuvo teikiama. Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad šiose dviejose bylose Komisija nustatė, kad, kadangi įsipareigojimai taikomi daugeliui privačių ir keliems valstybės valdomiems tinklų operatoriams, atitinkami įstatymai ar atvejai negali būti laikomi susijusiais su valstybės ištekliais.

| (24) | Atsižvelgdamos į pirmiau pateiktus argumentus ir galiojančią sistemą, Slovėnijos valdžios institucijos mano, kad, kol lėšos iš esmės nėra skiriamos iš valstybės išteklių, klausimas dėl įmonių nuosavybės neturi reikšmės. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgdamos į pirmiau pateiktus argumentus ir galiojančią sistemą, Slovėnijos valdžios institucijos mano, kad, kol lėšos iš esmės nėra skiriamos iš valstybės išteklių, klausimas dėl įmonių nuosavybės neturi reikšmės.

| (25) | Be to, Slovėnijos valdžios institucijų nuomone, privalomos išmokos viešojo sektoriaus įmonei nėra valstybės pagalba, jeigu atitinkama įmonė neturi teisės šių lėšų naudoti savo nuožiūra. Pirkimo įsipareigojimų atveju schemoje numatytas finansavimo šaltinis yra visų elektros energijos vartotojų mokamas mokestis už naudojimąsi tinklais; dalis šio mokesčio patenka į atskiras tikslines tinklų operatorių sąskaitas. |
| --- | --- |

(25)

Be to, Slovėnijos valdžios institucijų nuomone, privalomos išmokos viešojo sektoriaus įmonei nėra valstybės pagalba, jeigu atitinkama įmonė neturi teisės šių lėšų naudoti savo nuožiūra. Pirkimo įsipareigojimų atveju schemoje numatytas finansavimo šaltinis yra visų elektros energijos vartotojų mokamas mokestis už naudojimąsi tinklais; dalis šio mokesčio patenka į atskiras tikslines tinklų operatorių sąskaitas.

5.2.   Parafiskalinis mokestis

| (26) | Slovėnijos valdžios institucijos pažymėjo, kad pirkimo įsipareigojimų schema yra iš dalies finansuojama iš mokesčio už naudojimąsi tinklais, kurį vienodomis ir iš anksto žinomomis sąlygomis moka visi elektros energijos vartotojai. Sudėtines mokesčio už naudojimąsi tinklais dalis nustato Energijos agentūra (energijos rinkos reguliavimo institucija) ir vyriausybė. Kainų skirtumams taikomas mechanizmas, pagal kurį tinklų operatoriai perka elektros energiją fiksuota kaina ir parduoda rinkos kaina. Nuostoliai, kuriuos jie dėl to patiria, padengiami mokesčio už naudojimąsi tinklu dalimi. Taigi operatoriai pagal pirkimo įsipareigojimus gauna lėšas ne iš valstybės, bet iš mokesčio už naudojimąsi tinklu dalies. |
| --- | --- |

(26)

Slovėnijos valdžios institucijos pažymėjo, kad pirkimo įsipareigojimų schema yra iš dalies finansuojama iš mokesčio už naudojimąsi tinklais, kurį vienodomis ir iš anksto žinomomis sąlygomis moka visi elektros energijos vartotojai. Sudėtines mokesčio už naudojimąsi tinklais dalis nustato Energijos agentūra (energijos rinkos reguliavimo institucija) ir vyriausybė. Kainų skirtumams taikomas mechanizmas, pagal kurį tinklų operatoriai perka elektros energiją fiksuota kaina ir parduoda rinkos kaina. Nuostoliai, kuriuos jie dėl to patiria, padengiami mokesčio už naudojimąsi tinklu dalimi. Taigi operatoriai pagal pirkimo įsipareigojimus gauna lėšas ne iš valstybės, bet iš mokesčio už naudojimąsi tinklu dalies.

| (27) | Šias lėšas operatoriai privalo kaupti specialiose sąskaitose. Lėšos taip pat skirtos papildomoms išmokoms, kurios mokamos, kai reikalavimus atitinkantys gamintojai parduoda dalį savo pagamintos elektros energijos patys ar per tarpininką. |
| --- | --- |

(27)

Šias lėšas operatoriai privalo kaupti specialiose sąskaitose. Lėšos taip pat skirtos papildomoms išmokoms, kurios mokamos, kai reikalavimus atitinkantys gamintojai parduoda dalį savo pagamintos elektros energijos patys ar per tarpininką.

| (28) | Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad schemoje nėra nei valstybės fondo, nei kitokios rūšies fondo, per kurį būtų perduodami ištekliai. Negalima laikyti, kad schemos finansavimo ištekliai gaunami iš parafiskalinio mokesčio, nes jie nėra gaunami iš valstybės biudžeto ir nėra priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(28)

Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad schemoje nėra nei valstybės fondo, nei kitokios rūšies fondo, per kurį būtų perduodami ištekliai. Negalima laikyti, kad schemos finansavimo ištekliai gaunami iš parafiskalinio mokesčio, nes jie nėra gaunami iš valstybės biudžeto ir nėra priskirtini valstybei.

6.   TOLESNĖ SLOVĖNIJOS PATEIKTA INFORMACIJA

| (29) | Tolesnio susirašinėjimo su Komisija metu Slovėnijos valdžios institucijos pateikė su schema susijusios papildomos informacijos ir įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(29)

Tolesnio susirašinėjimo su Komisija metu Slovėnijos valdžios institucijos pateikė su schema susijusios papildomos informacijos ir įsipareigojimus.

| (30) | Slovėnija pateikė naujos išsamesnės informacijos apie schemoje nustatytus aplinkos apsaugos tikslus. Schema pirmiausia buvo siekiama padėti įgyvendinti pagrindinius aplinkos apsaugos tikslus:






  i) | didinti energijos naudojimo efektyvumą; |
| --- | --- | --- |

(30)

Slovėnija pateikė naujos išsamesnės informacijos apie schemoje nustatytus aplinkos apsaugos tikslus. Schema pirmiausia buvo siekiama padėti įgyvendinti pagrindinius aplinkos apsaugos tikslus:

i)

didinti energijos naudojimo efektyvumą;

| ii) | padidinti atsinaujinančių energijos šaltinių dalį Bendrijos pirminės energijos balanse nuo 8,8 % 2001 m. iki 12 % 2010 m. |
| --- | --- |

ii)

padidinti atsinaujinančių energijos šaltinių dalį Bendrijos pirminės energijos balanse nuo 8,8 % 2001 m. iki 12 % 2010 m.

| (31) | Nustatyti tikslai susiję su gamybos naudojant termofikaciją ir atsinaujinančius energijos šaltinius rodikliais; abu šie sektoriai priklauso elektros energijos pirkimo schemai. Šie tikslai atitinka 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (8) Slovėnijai nustatytus rodiklius. Direktyva 2001/77/EB valstybėms narėms nustatyti orientaciniai rodikliai. Slovėnijai numatytas tikslas – iki 2010 m. pasiekti, kad 32,6 % visos sunaudojamos energijos būtų pagaminta iš atsinaujinančių šaltinių. |
| --- | --- |

(31)

Nustatyti tikslai susiję su gamybos naudojant termofikaciją ir atsinaujinančius energijos šaltinius rodikliais; abu šie sektoriai priklauso elektros energijos pirkimo schemai. Šie tikslai atitinka 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (8) Slovėnijai nustatytus rodiklius. Direktyva 2001/77/EB valstybėms narėms nustatyti orientaciniai rodikliai. Slovėnijai numatytas tikslas – iki 2010 m. pasiekti, kad 32,6 % visos sunaudojamos energijos būtų pagaminta iš atsinaujinančių šaltinių.

| (32) | Elektrinių, iš kurių elektros energija perkama pagal schemą, iš viso yra 434; iš jų 430 elektrinių sujungtos su paskirstymo tinklais ir 4 – su perdavimo tinklais. Daugiau nei 90 % su paskirstymo tinklais sujungtų elektrinių yra hidroelektrinės, kitos – biomasės, saulės ir termofikacinės elektrinės. |
| --- | --- |

(32)

Elektrinių, iš kurių elektros energija perkama pagal schemą, iš viso yra 434; iš jų 430 elektrinių sujungtos su paskirstymo tinklais ir 4 – su perdavimo tinklais. Daugiau nei 90 % su paskirstymo tinklais sujungtų elektrinių yra hidroelektrinės, kitos – biomasės, saulės ir termofikacinės elektrinės.

| (33) | Schema taikoma nuo 2002 m. balandžio 4 d. kai įsigaliojo nutarimas dėl taisyklių, reglamentuojančių reikalavimus atitinkančių elektros energijos gamintojų pagamintos elektros energijos kainas ir pirkimą (9). |
| --- | --- |

(33)

Schema taikoma nuo 2002 m. balandžio 4 d. kai įsigaliojo nutarimas dėl taisyklių, reglamentuojančių reikalavimus atitinkančių elektros energijos gamintojų pagamintos elektros energijos kainas ir pirkimą (9).

| (34) | Šiuo metu galiojantys reikalavimus atitinkančių elektrinių ir tinklų ar sistemų operatorių susitarimai dėl elektros energijos pirkimo buvo sudaryti dešimčiai metų. |
| --- | --- |

(34)

Šiuo metu galiojantys reikalavimus atitinkančių elektrinių ir tinklų ar sistemų operatorių susitarimai dėl elektros energijos pirkimo buvo sudaryti dešimčiai metų.

| (35) | Slovėnijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal 1999 m. Energijos akto 4 straipsnį atsinaujinantys energijos šaltiniai yra apibrėžti, kaip nustatyta Direktyvoje 2001/77/EB. |
| --- | --- |

(35)

Slovėnijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal 1999 m. Energijos akto 4 straipsnį atsinaujinantys energijos šaltiniai yra apibrėžti, kaip nustatyta Direktyvoje 2001/77/EB.

| (36) | Schema pirmiausia siekiama užtikrinti tinkamas ekonomines sąlygas naujiems reikalavimus atitinkančių elektrinių projektams rengti ir vykdyti. Siekiant nustatyti pirkimo kainas atskiroms reikalavimus atitinkančioms elektrinėms, kad būtų užtikrinta bent mažiausia naujoms investicijoms reikalinga grąža, buvo atlikta atskirų reikalavimus atitinkančių elektrinių sąnaudų analizė (atsižvelgiant į pirminį energijos šaltinį ir dydį). Pagalbos ar išmokos dydis yra lygus vienodos metinės elektros energijos pirkimo kainos ir vidutinės elektros energijos rinkos kainos skirtumui. Jeigu rinkos kaina padidėja, išmokos atitinkamai sumažinamos. |
| --- | --- |

(36)

Schema pirmiausia siekiama užtikrinti tinkamas ekonomines sąlygas naujiems reikalavimus atitinkančių elektrinių projektams rengti ir vykdyti. Siekiant nustatyti pirkimo kainas atskiroms reikalavimus atitinkančioms elektrinėms, kad būtų užtikrinta bent mažiausia naujoms investicijoms reikalinga grąža, buvo atlikta atskirų reikalavimus atitinkančių elektrinių sąnaudų analizė (atsižvelgiant į pirminį energijos šaltinį ir dydį). Pagalbos ar išmokos dydis yra lygus vienodos metinės elektros energijos pirkimo kainos ir vidutinės elektros energijos rinkos kainos skirtumui. Jeigu rinkos kaina padidėja, išmokos atitinkamai sumažinamos.

| (37) | Toliau pateiktoje lentelėje palyginamos skirtingas technologijas taikančių ir skirtingos galios kategorijų elektrinių gamybos sąnaudos ir schemoje nustatytos išmokos. Lentelėje naudojama vidutinė prognozuojama rinkos kaina – 8 SIT/KWh (Slovėnijos tolarai už kilovatvalandę). Ši vertė yra tik orientacinė, kadangi didėjant rinkos kainoms atitinkamai sumažinamos išmokos. |
| --- | --- |

(37)

Toliau pateiktoje lentelėje palyginamos skirtingas technologijas taikančių ir skirtingos galios kategorijų elektrinių gamybos sąnaudos ir schemoje nustatytos išmokos. Lentelėje naudojama vidutinė prognozuojama rinkos kaina – 8 SIT/KWh (Slovėnijos tolarai už kilovatvalandę). Ši vertė yra tik orientacinė, kadangi didėjant rinkos kainoms atitinkamai sumažinamos išmokos.

| (38) | Visais atvejais gamybos sąnaudos yra didesnės nei vidutinė rinkos kaina ir nustatytoji vienoda pirkimo kaina pagal reikalavimus atitinkančių gamintojų schemą.
  1   lentelė
  Reikalavimus atitinkančių elektrinių sąnaudų ir schemoje nustatytų pirkimo kainų palyginimas










  Reikalavimus atitinkančios elektrinės (RAEE) tipas pagal pirminės energijos šaltinį | Galia | Gamybos sąnaudos | Skirtumas | Išmoka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Galios kategorija | (kW) | (SIT/kWh) | (SIT/kWh) | (SIT/kWh) |
| Hidroelektrinės | iki 1 MW | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Biomasės elektrinės | iki 1 MW | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| daugiau nei 1 MW | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Vėjo elektrinės | iki 1 MW | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| daugiau nei 1 MW | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Geoterminės elektrinės | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Saulės elektrinės | iki 36 kW | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| daugiau nei 36 kW | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Kitos RAEE (biodujos) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| RAE arba šiluminės elektrinės, naudojančios komunalines atliekas | iki 1 MW | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Termofikacinės centralizuoto šildymo elektrinės | iki 1 MW | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Termofikacinės pramoninio šildymo elektrinės | iki 1 MW | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| N.B. Prognozuojama kaina (8 SIT/kWh). |

(38)

Visais atvejais gamybos sąnaudos yra didesnės nei vidutinė rinkos kaina ir nustatytoji vienoda pirkimo kaina pagal reikalavimus atitinkančių gamintojų schemą.

1   lentelė

Reikalavimus atitinkančių elektrinių sąnaudų ir schemoje nustatytų pirkimo kainų palyginimas

Reikalavimus atitinkančios elektrinės (RAEE) tipas pagal pirminės energijos šaltinį

Galia

Gamybos sąnaudos

Skirtumas

Išmoka

Galios kategorija

(kW)

(SIT/kWh)

(SIT/kWh)

(SIT/kWh)

Hidroelektrinės

iki 1 MW

100

15,53

7,53

6,75

nuo 1 iki 10 MW

3 000

14,33

6,33

6,23

Biomasės elektrinės

iki 1 MW

600

24,80

16,80

8,69

daugiau nei 1 MW

1 500

18,18

10,18

8,17

Vėjo elektrinės

iki 1 MW

100

23,28

15,28

6,55

daugiau nei 1 MW

20 000

15,49

7,49

6,05

Geoterminės elektrinės

3 000

14,59

6,59

6,05

Saulės elektrinės

iki 36 kW

36

175,26

167,26

81,67

daugiau nei 36 kW

100

122,58

114,58

7,46

Kitos RAEE (biodujos)

120

30,39

22,39

20,97

RAE arba šiluminės elektrinės, naudojančios komunalines atliekas

iki 1 MW

100

13,97

5,97

4,74

nuo 1 iki 10 MW

3 000

12,08

4,08

3,87

Termofikacinės centralizuoto šildymo elektrinės

iki 1 MW

700

16,54

8,54

5,9

nuo 1 iki 10 MW

3 000

14,56

6,56

5,38

Termofikacinės pramoninio šildymo elektrinės

iki 1 MW

700

14,95

6,95

4,83

N.B. Prognozuojama kaina (8 SIT/kWh).

| (39) | Kaip rodo skirtingų kategorijų reikalavimus atitinkančių elektrinių sąnaudų analizė ir ekonominiai skaičiavimai toliau pateiktoje lentelėje,(pagal schemą taikomų pirkimo kainų dabartinė grynoji vertė (toliau – DGV) nė vienoje reikalavimus atitinkančioje elektrinėje neviršija visų investicinių sąnaudų DGV.
  2   lentelė
  Pirkimo kainų DGV palyginimas su skirtingų tipų reikalavimus atitinkančių elektrinių investicinėmis sąnaudomis












  Reikalavimus atitinkančios elektrinės (RAE) tipas pagal pirminės energijos šaltinį | Pajėgumas | Prognozuojami metiniai pardavimai | Specialios investicinės sąnaudos | Investicijos | Metinė išmoka | Išmokos – investicinės sąnaudos (DGV) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Galios kategorija | (kw) | (MWh) | (SIT/kW) | (mln. SIT) | (mln. SIT per metus) | (mln. SIT) |
| Hidroelektrinės | iki 1 MW | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Biomasės elektrinės | iki 1 MW | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| daugiau nei 1 MW | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Vėjo elektrinės | iki 1 MW | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| daugiau nei 1 MW | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Geoterminės elektrinės | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Saulės elektrinės | iki 36 kW | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| daugiau nei 36 kW | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Kitos RAE (biodujos) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| RAE arba šiluminės elektrinės, naudojančios komunalines atliekas | iki 1 MW | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Termofikacinės centralizuoto šildymo elektrinės | iki 1 MW | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Termofikacinės pramoninio šildymo elektrinės | iki 1 MW | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| N.B. Pagal nutarimą dėl pirkimo taikoma 8 % diskonto norma, 15 metų laikotarpis, pirkimo kainos sumažinimas arba 5 % išmoka po penkerių metų ir 10 % išmoka po dešimties metų. |

(39)

Kaip rodo skirtingų kategorijų reikalavimus atitinkančių elektrinių sąnaudų analizė ir ekonominiai skaičiavimai toliau pateiktoje lentelėje,(pagal schemą taikomų pirkimo kainų dabartinė grynoji vertė (toliau – DGV) nė vienoje reikalavimus atitinkančioje elektrinėje neviršija visų investicinių sąnaudų DGV.

2   lentelė

Pirkimo kainų DGV palyginimas su skirtingų tipų reikalavimus atitinkančių elektrinių investicinėmis sąnaudomis

Reikalavimus atitinkančios elektrinės (RAE) tipas pagal pirminės energijos šaltinį

Pajėgumas

Prognozuojami metiniai pardavimai

Specialios investicinės sąnaudos

Investicijos

Metinė išmoka

Išmokos – investicinės sąnaudos (DGV)

Galios kategorija

(kw)

(MWh)

(SIT/kW)

(mln. SIT)

(mln. SIT per metus)

(mln. SIT)

Hidroelektrinės

iki 1 MW

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

nuo 1 iki 10 MW

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Biomasės elektrinės

iki 1 MW

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

daugiau nei 1 MW

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Vėjo elektrinės

iki 1 MW

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

daugiau nei 1 MW

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Geoterminės elektrinės

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Saulės elektrinės

iki 36 kW

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

daugiau nei 36 kW

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Kitos RAE (biodujos)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

RAE arba šiluminės elektrinės, naudojančios komunalines atliekas

iki 1 MW

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

nuo 1 iki 10 MW

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Termofikacinės centralizuoto šildymo elektrinės

iki 1 MW

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

nuo 1 iki 10 MW

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Termofikacinės pramoninio šildymo elektrinės

iki 1 MW

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

N.B. Pagal nutarimą dėl pirkimo taikoma 8 % diskonto norma, 15 metų laikotarpis, pirkimo kainos sumažinimas arba 5 % išmoka po penkerių metų ir 10 % išmoka po dešimties metų.

| (40) | Į išmokas skirtingų tipų reikalavimus atitinkančioms elektrinėms taip pat įtraukta Slovėnijos teisės aktais nustatyta kapitalo grąža – ji lygi mažiausiai 8 % diskonto normai nuo investicijų naudojant valstybės lėšas. Pirkimo kainų ir išmokų nesuderinamumas reiškia, kad šiuo metų visų reikalavimus atitinkančių atsinaujinančius energijos šaltinius naudojančių elektrinių grąža yra mažesnė nei 8 %, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Išmokose saulės elektrinėms, ypač mažoms ir vidutinėms elektrinėms, kapitalo grąžos dalis nenumatyta (neigiama grąža).
  3   lentelė
  Kapitalo grąža skirtingų tipų reikalavimus atitinkančiose elektrinėse









  Reikalavimus atitinkančios elektrinės (RAE) tipas pagal pirminės energijos šaltinį | Galia | Išmoka | Kapitalo grąžos dalis išmokoje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Galios kategorija | (kw) | (SIT/kWh) | |
| Hidroelektrinės | iki 1 MW | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Biomasės elektrinės | iki 1 MW | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| daugiau nei 1 MW | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Vėjo elektrinės | iki 1 MW | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| daugiau nei 1 MW | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Geoterminės elektrinės | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Saulės elektrinės | iki 36 kW | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| daugiau nei 36 kW | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Kitos RAE (biodujos) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| RAE arba šiluminės elektrinės, naudojančios komunalines atliekas | iki 1 MW | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Termofikacinės centralizuoto šildymo elektrinės | iki 1 MW | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| nuo 1 iki 10 MW | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Termofikacinės pramoninio šildymo elektrinės | iki 1 MW | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| N.B. Kapitalo grąža skaičiuojama nuo investicijų į RAE (žr. 2 lentelę) pagal esamą išmokų vertę. |

(40)

Į išmokas skirtingų tipų reikalavimus atitinkančioms elektrinėms taip pat įtraukta Slovėnijos teisės aktais nustatyta kapitalo grąža – ji lygi mažiausiai 8 % diskonto normai nuo investicijų naudojant valstybės lėšas. Pirkimo kainų ir išmokų nesuderinamumas reiškia, kad šiuo metų visų reikalavimus atitinkančių atsinaujinančius energijos šaltinius naudojančių elektrinių grąža yra mažesnė nei 8 %, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Išmokose saulės elektrinėms, ypač mažoms ir vidutinėms elektrinėms, kapitalo grąžos dalis nenumatyta (neigiama grąža).

3   lentelė

Kapitalo grąža skirtingų tipų reikalavimus atitinkančiose elektrinėse

Reikalavimus atitinkančios elektrinės (RAE) tipas pagal pirminės energijos šaltinį

Galia

Išmoka

Kapitalo grąžos dalis išmokoje

Galios kategorija

(kw)

(SIT/kWh)

Hidroelektrinės

iki 1 MW

100

6,75

6,95 %

nuo 1 iki 10 MW

3 000

6,23

7,90 %

Biomasės elektrinės

iki 1 MW

600

8,69

2,30 %

daugiau nei 1 MW

1 500

8,17

6,00 %

Vėjo elektrinės

iki 1 MW

100

6,55

0,40 %

daugiau nei 1 MW

20 000

6,05

6,35 %

Geoterminės elektrinės

3 000

6,05

7,30 %

Saulės elektrinės

iki 36 kW

36

81,67

–1,4 %

daugiau nei 36 kW

100

7,46

–15,0 %

Kitos RAE (biodujos)

120

20,97

6,80 %

RAE arba šiluminės elektrinės, naudojančios komunalines atliekas

iki 1 MW

100

4,74

4,40 %

nuo 1 iki 10 MW

3 000

3,87

7,30 %

Termofikacinės centralizuoto šildymo elektrinės

iki 1 MW

700

5,9

0,49 %

nuo 1 iki 10 MW

3 000

5,38

4,20 %

Termofikacinės pramoninio šildymo elektrinės

iki 1 MW

700

4,83

–0,1 %

N.B. Kapitalo grąža skaičiuojama nuo investicijų į RAE (žr. 2 lentelę) pagal esamą išmokų vertę.

| (41) | Slovėnijos valdžios institucijos paaiškino, kad naujosiose termofikacinėse elektrinėse dažniausiai įrengiamos dujų turbinos, kurių elektros energijos gamybos darbinis naudingumas svyruoja nuo 37 iki 40 %, o bendras naudingumas – daugiau nei 80 %. Naujųjų mažesnių turbinų elektros energijos gamybos naudingumas – didesnis nei 30 %, bendras naudingumas – didesnis nei 80 %. Todėl vidutinis elektros energijos gamybos naudingumas įprastose Slovėnijos šiluminėse elektrinėse yra apie 31 %; tai rodo, kad gaminant elektros energiją termofikacinėse elektrinėse ir tinkamai naudojant šilumą galima sutaupyti daug pirminės energijos (nuo 15 iki 25 %). |
| --- | --- |

(41)

Slovėnijos valdžios institucijos paaiškino, kad naujosiose termofikacinėse elektrinėse dažniausiai įrengiamos dujų turbinos, kurių elektros energijos gamybos darbinis naudingumas svyruoja nuo 37 iki 40 %, o bendras naudingumas – daugiau nei 80 %. Naujųjų mažesnių turbinų elektros energijos gamybos naudingumas – didesnis nei 30 %, bendras naudingumas – didesnis nei 80 %. Todėl vidutinis elektros energijos gamybos naudingumas įprastose Slovėnijos šiluminėse elektrinėse yra apie 31 %; tai rodo, kad gaminant elektros energiją termofikacinėse elektrinėse ir tinkamai naudojant šilumą galima sutaupyti daug pirminės energijos (nuo 15 iki 25 %).

| (42) | Nustatytas reikalavimus atitinkančių termofikacinių elektrinių darbinis naudingumas atitinka 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje, ir iš dalies keičiančioje Direktyvą 92/42/EEB nustatytus naudingumo kriterijus (10). |
| --- | --- |

(42)

Nustatytas reikalavimus atitinkančių termofikacinių elektrinių darbinis naudingumas atitinka 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje, ir iš dalies keičiančioje Direktyvą 92/42/EEB nustatytus naudingumo kriterijus (10).

| (43) | Slovėnijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, elektros gamybos sąnaudos termofikacinėse elektrinėse visais atvejais didesnės nei schemoje nustatyta pirkimo kaina, išmokų DGV yra mažesnė nei investicinės sąnaudos ir investicijų grąža yra mažesnė nei 4,20 % (žr. tris paskutines pirmiau pateiktų lentelių eilutes). Atliekant skaičiavimus buvo atsižvelgta į pelną, gautą naudojant šilumą. |
| --- | --- |

(43)

Slovėnijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, elektros gamybos sąnaudos termofikacinėse elektrinėse visais atvejais didesnės nei schemoje nustatyta pirkimo kaina, išmokų DGV yra mažesnė nei investicinės sąnaudos ir investicijų grąža yra mažesnė nei 4,20 % (žr. tris paskutines pirmiau pateiktų lentelių eilutes). Atliekant skaičiavimus buvo atsižvelgta į pelną, gautą naudojant šilumą.

| (44) | Elektros energijos tiekimo saugumo srityje Slovėnija nustatė bendruosius ekonominius interesus tenkinančią paslaugą paslaugas. Remiantis Direktyvos 2003/54/EB 11 straipsnio 4 dalimi ši bendruosius ekonominius interesus tenkinanti paslauga pagrįsta elektros energijos gamyba naudojant vietinius iškastinio kuro šaltinius. Šiuo tikslu elektros energijos gamybai kasmet sunaudojama 600 000 tonų Slovėnijos rusvųjų anglių. Rusvosios anglys yra vienintelis iškastinio kuro šaltinis Slovėnijoje. Kadangi rusvosios anglys geriausiai panaudojamos viename iš Trbovlės elektrinės blokų (TET2), kuri yra netoli rusvųjų anglių kasyklos), šį įsipareigojimą tenka vykdyti Trbovlės elektrinei. Nuspręsta, kad šis elektros energijos kiekis turi būti perkamas pagal garantuoto pirkimo sistemą. |
| --- | --- |

(44)

Elektros energijos tiekimo saugumo srityje Slovėnija nustatė bendruosius ekonominius interesus tenkinančią paslaugą paslaugas. Remiantis Direktyvos 2003/54/EB 11 straipsnio 4 dalimi ši bendruosius ekonominius interesus tenkinanti paslauga pagrįsta elektros energijos gamyba naudojant vietinius iškastinio kuro šaltinius. Šiuo tikslu elektros energijos gamybai kasmet sunaudojama 600 000 tonų Slovėnijos rusvųjų anglių. Rusvosios anglys yra vienintelis iškastinio kuro šaltinis Slovėnijoje. Kadangi rusvosios anglys geriausiai panaudojamos viename iš Trbovlės elektrinės blokų (TET2), kuri yra netoli rusvųjų anglių kasyklos), šį įsipareigojimą tenka vykdyti Trbovlės elektrinei. Nuspręsta, kad šis elektros energijos kiekis turi būti perkamas pagal garantuoto pirkimo sistemą.

| (45) | Atitinkama elektros energija perkama kiekvienais metais valdžios institucijų koreguojama kaina, atsižvelgiant į elektros energijos gamybos sąnaudas Trbovlės elektrinėje. Pirkimo kainoje pelno nėra. |
| --- | --- |

(45)

Atitinkama elektros energija perkama kiekvienais metais valdžios institucijų koreguojama kaina, atsižvelgiant į elektros energijos gamybos sąnaudas Trbovlės elektrinėje. Pirkimo kainoje pelno nėra.

| (46) | Slovėnijos valdžios institucijos pateikė toliau pateikiamą lentelę, kurioje įvertintas pastaraisiais metais įmonei skirtos paramos dydis.
  4   lentelė
  Paramos sumos įvertis | 2001 m. liepos–gruodžio mėn. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (GWh) | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Pirkimo kaina (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| Pirkimo sąnaudos (tūkst. SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Pardavimo kaina (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Parduotos energijos sąnaudos (tūkst. SIT) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| Pagalbos dydis (tūkst. SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| Pagalbos lygis (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Slovėnijos valdžios institucijos pateikė toliau pateikiamą lentelę, kurioje įvertintas pastaraisiais metais įmonei skirtos paramos dydis.

4   lentelė

Paramos sumos įvertis

2001 m. liepos–gruodžio mėn.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

Kiekis (GWh)

254,3

562,2

563,4

563,0

Pirkimo kaina (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

Pirkimo sąnaudos (tūkst. SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Pardavimo kaina (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Parduotos energijos sąnaudos (tūkst. SIT)

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

Pagalbos dydis (tūkst. SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

Pagalbos lygis (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | Vietoje gaunamas rusvąsias anglis iš esmės galima naudoti ir Šoštanės elektrinėje, kurioje yra penki blokai; du pastatyti neseniai, juose įrengti išmetamųjų dujų valymo įrenginiai, trys – senesni ir valymo įrenginių juose nėra. Šiuose blokuose kūrenama anglis, gaunama iš šalia esančios akmens anglių kasyklos; tam tikromis sąlygomis juose galima kūrenti ir rusvąsias anglis. Du naujesni blokai visiškai parengti šalia esančioje anglių kasykloje gaunamų rusvųjų anglių kūrenimui. Šios anglių kasyklos pajėgumai apytikriai atitinka šių dviejų blokų poreikius. Rusvąsias anglis būtų galima kūrenti tik trijuose senesniuose blokuose, kurie nėra naudojami visu pajėgumu ir kuriuose yra gamybos rezervų. Tačiau dėl šios galimybės iškyla sunkumų:






  i) | Rusvųjų anglių vežimas į Šoštanės elektrinę geležinkeliu kainuotų maždaug 5 EUR už toną; atsižvelgiant į šalies energetikos balanse planuojamą rusvųjų anglių gavybą (600 000 tonų per metus), per metus tai kainuotų 3 mln. EUR; |
| --- | --- | --- |

(47)

Vietoje gaunamas rusvąsias anglis iš esmės galima naudoti ir Šoštanės elektrinėje, kurioje yra penki blokai; du pastatyti neseniai, juose įrengti išmetamųjų dujų valymo įrenginiai, trys – senesni ir valymo įrenginių juose nėra. Šiuose blokuose kūrenama anglis, gaunama iš šalia esančios akmens anglių kasyklos; tam tikromis sąlygomis juose galima kūrenti ir rusvąsias anglis. Du naujesni blokai visiškai parengti šalia esančioje anglių kasykloje gaunamų rusvųjų anglių kūrenimui. Šios anglių kasyklos pajėgumai apytikriai atitinka šių dviejų blokų poreikius. Rusvąsias anglis būtų galima kūrenti tik trijuose senesniuose blokuose, kurie nėra naudojami visu pajėgumu ir kuriuose yra gamybos rezervų. Tačiau dėl šios galimybės iškyla sunkumų:

i)

Rusvųjų anglių vežimas į Šoštanės elektrinę geležinkeliu kainuotų maždaug 5 EUR už toną; atsižvelgiant į šalies energetikos balanse planuojamą rusvųjų anglių gavybą (600 000 tonų per metus), per metus tai kainuotų 3 mln. EUR;

| ii) | Kūrenant anglį išmetamų SO2 dujų kiekis padidėtų iki 30 000 tonų per metus, kadangi Šoštanės elektrinės 1, 2 ir 3 blokuose nėra išmetamųjų dujų valymo įrengimų, o Slovėnijoje gaunamose rusvosiose anglyse sieros dalis svyruoja nuo 2,2 % iki 2,5 %; |
| --- | --- |

ii)

Kūrenant anglį išmetamų SO2 dujų kiekis padidėtų iki 30 000 tonų per metus, kadangi Šoštanės elektrinės 1, 2 ir 3 blokuose nėra išmetamųjų dujų valymo įrengimų, o Slovėnijoje gaunamose rusvosiose anglyse sieros dalis svyruoja nuo 2,2 % iki 2,5 %;

| iii) | Kadangi Šoštanės elektrinės 1, 2 ir 3 blokų šiluminis naudingumas yra daug mažesnis nei Trbovlės elektrinės, trijuose Šoštanės elektrinės blokuose elektros energijos gamybos tikslais kūrenant tą patį rusvųjų anglių kiekį, kaip ir Trbovlės elektrinėje, išmetamų CO2 dujų kiekis padidėtų 15 %. |
| --- | --- |

iii)

Kadangi Šoštanės elektrinės 1, 2 ir 3 blokų šiluminis naudingumas yra daug mažesnis nei Trbovlės elektrinės, trijuose Šoštanės elektrinės blokuose elektros energijos gamybos tikslais kūrenant tą patį rusvųjų anglių kiekį, kaip ir Trbovlės elektrinėje, išmetamų CO2 dujų kiekis padidėtų 15 %.

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių galima teigti, kad rusvųjų anglių kūrenimas Šoštanės elektrinės blokuose ekonominiu požiūriu nepagrįstas.

| (48) | Vienintelė kita galimybė yra kūrenti rusvąsias anglis Liublianos šiluminėje termofikacinėje elektrinėje (TE-TOL), kurioje vietinės rusvosios anglys iki 2000 m. buvo pagrindinis energijos šaltinis. Kadangi TE-TOL blokuose nėra išmetamųjų dujų valymo įrengimų, juose daugiau negalima kūrenti Slovėnijoje gaunamų rusvųjų anglių, kadangi sieros dalis jose yra 2,2–2,5 %. Dėl šios priežasties TE-TOL nustojo kūrenti vietoje gaunamas rusvąsias anglis ir šiuo metu kūrena tik iš Indonezijos importuojamas anglis, kuriose yra daug mažiau sieros (mažiau nei 0,5 %), kad bloke nereikėtų naudoti sieros šalinimo iš išmetamųjų dujų įrengimų. TE-TOL blokuose įrengti išmetamųjų dujų valymo įrengimus būtų neekonomiška. |
| --- | --- |

(48)

Vienintelė kita galimybė yra kūrenti rusvąsias anglis Liublianos šiluminėje termofikacinėje elektrinėje (TE-TOL), kurioje vietinės rusvosios anglys iki 2000 m. buvo pagrindinis energijos šaltinis. Kadangi TE-TOL blokuose nėra išmetamųjų dujų valymo įrengimų, juose daugiau negalima kūrenti Slovėnijoje gaunamų rusvųjų anglių, kadangi sieros dalis jose yra 2,2–2,5 %. Dėl šios priežasties TE-TOL nustojo kūrenti vietoje gaunamas rusvąsias anglis ir šiuo metu kūrena tik iš Indonezijos importuojamas anglis, kuriose yra daug mažiau sieros (mažiau nei 0,5 %), kad bloke nereikėtų naudoti sieros šalinimo iš išmetamųjų dujų įrengimų. TE-TOL blokuose įrengti išmetamųjų dujų valymo įrengimus būtų neekonomiška.

| (49) | Slovėnija ėmėsi veiksmų užtikrinti, kad bet kuriais kalendoriniais metais valstybės pagalba tiekimo saugumui užtikrinti būtų teikiama ne daugiau nei 15 % visos pirminės energijos, reikalingos pagaminti Slovėnijoje sunaudojamai energijai. |
| --- | --- |

(49)

Slovėnija ėmėsi veiksmų užtikrinti, kad bet kuriais kalendoriniais metais valstybės pagalba tiekimo saugumui užtikrinti būtų teikiama ne daugiau nei 15 % visos pirminės energijos, reikalingos pagaminti Slovėnijoje sunaudojamai energijai.

| (50) | Pirkimo įsipareigojimų schemoje numatyta padengti tik dalį reikalavimus atitinkančių gamintojų nusidėvėjimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(50)

Pirkimo įsipareigojimų schemoje numatyta padengti tik dalį reikalavimus atitinkančių gamintojų nusidėvėjimo sąnaudų.

| (51) | Pagal lėšų skyrimo atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimui, efektyviam energijos naudojimui ir suderintoms šilumos bei elektros energijos technologijoms taisykles (11) pagalba investavimui galėjo būti skiriama atsinaujinančius energijos šaltinius naudojančioms ir termofikacinėms elektrinėms. Tačiau naujomis taisyklėmis dėl lėšų skyrimo siekiant skatinti efektyvų energijos ir energijos šaltinių naudojimą (12) pagalbą investavimui tokioms įmonėms teikti uždrausta. Išimtys buvo suteiktos su valstybės tinklu nesujungtoms elektrinėms, kurios schema nesinaudoja, taip pat elektrinėms, kurių galia – iki 10 MW, kurios naudoja atsinaujinančius energijos šaltinius ir taiko naujas ar pasenusias technologijas, dėl to jų elektros energijos sąnaudos didelės ir elektros energijos pirkimo kaina nėra pakankamai didelė investicijų pelningumui užtikrinti. Technologijų, kurias taikant teikiama pagalba, tipai nurodyti periodiškai skelbiamuose kvietimuose teikti paraiškas. |
| --- | --- |

(51)

Pagal lėšų skyrimo atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimui, efektyviam energijos naudojimui ir suderintoms šilumos bei elektros energijos technologijoms taisykles (11) pagalba investavimui galėjo būti skiriama atsinaujinančius energijos šaltinius naudojančioms ir termofikacinėms elektrinėms. Tačiau naujomis taisyklėmis dėl lėšų skyrimo siekiant skatinti efektyvų energijos ir energijos šaltinių naudojimą (12) pagalbą investavimui tokioms įmonėms teikti uždrausta. Išimtys buvo suteiktos su valstybės tinklu nesujungtoms elektrinėms, kurios schema nesinaudoja, taip pat elektrinėms, kurių galia – iki 10 MW, kurios naudoja atsinaujinančius energijos šaltinius ir taiko naujas ar pasenusias technologijas, dėl to jų elektros energijos sąnaudos didelės ir elektros energijos pirkimo kaina nėra pakankamai didelė investicijų pelningumui užtikrinti. Technologijų, kurias taikant teikiama pagalba, tipai nurodyti periodiškai skelbiamuose kvietimuose teikti paraiškas.

| (52) | Siekiant išvengti per didelio kaupimo nutarimo dėl iš reikalavimus atitinkančių elektros energijos gamintojų perkamos elektros energijos kainų 14 straipsniu nustatoma, kad reikalavimus atitinkančiam gamintojui gavus bet kokią subsidiją elektrinės statybai atitinkamai sumažinama garantuota pirkimo kaina. |
| --- | --- |

(52)

Siekiant išvengti per didelio kaupimo nutarimo dėl iš reikalavimus atitinkančių elektros energijos gamintojų perkamos elektros energijos kainų 14 straipsniu nustatoma, kad reikalavimus atitinkančiam gamintojui gavus bet kokią subsidiją elektrinės statybai atitinkamai sumažinama garantuota pirkimo kaina.

| (53) | Remiantis šiuo straipsniu atitinkantis reikalavimus elektros energijos gamintojas, pasirašydamas susitarimą su tinklo operatoriumi, su kuriuo gamintojas yra sujungtas, deklaruoja visą pagalbos elektrinės statybai sumą. Remiantis deklaruota suma skaičiuojama, kiek galima sumažinti garantuotą pirkimo kainą. Remiantis pirmiau pateiktomis nuostatomis garantuota pirkimo kaina elektrinėms (priklausomai nuo elektrinės tipo ir galios) sumažinama 5 % nuo kiekvienų valstybės pagalbos 10 %, palyginti su investicijų į elektrinę suma. |
| --- | --- |

(53)

Remiantis šiuo straipsniu atitinkantis reikalavimus elektros energijos gamintojas, pasirašydamas susitarimą su tinklo operatoriumi, su kuriuo gamintojas yra sujungtas, deklaruoja visą pagalbos elektrinės statybai sumą. Remiantis deklaruota suma skaičiuojama, kiek galima sumažinti garantuotą pirkimo kainą. Remiantis pirmiau pateiktomis nuostatomis garantuota pirkimo kaina elektrinėms (priklausomai nuo elektrinės tipo ir galios) sumažinama 5 % nuo kiekvienų valstybės pagalbos 10 %, palyginti su investicijų į elektrinę suma.

| (54) | Nutarimo nuostatos pagrįstos prielaida, kad visa garantuota kaina už reikalavimus atitinkančių gamintojų pagamintą elektros energiją padengia fiksuotas sąnaudas ir kintančias sąnaudas. Fiksuotų ir kintančių kainų santykis – vidutiniškai 50 % : 50 %. |
| --- | --- |

(54)

Nutarimo nuostatos pagrįstos prielaida, kad visa garantuota kaina už reikalavimus atitinkančių gamintojų pagamintą elektros energiją padengia fiksuotas sąnaudas ir kintančias sąnaudas. Fiksuotų ir kintančių kainų santykis – vidutiniškai 50 % : 50 %.

| (55) | Slovėnija ėmėsi veiksmų patobulinti sumažinimo taisyklę siekdama lėšas fiksuotoms ir kintančioms sąnaudoms skirstyti priklausomai nuo technologijos. |
| --- | --- |

(55)

Slovėnija ėmėsi veiksmų patobulinti sumažinimo taisyklę siekdama lėšas fiksuotoms ir kintančioms sąnaudoms skirstyti priklausomai nuo technologijos.

| (56) | Slovėnija pradėjo rengti teisės aktų, reglamentuojančių iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir taikant suderintas šilumos bei elektros energijos technologijas gaunamą elektros energiją, pakeitimus, siekdama pakeisti esamą schemos finansavimo sistemą. Šie pakeitimai bus padaryti siekiant pagalbos schemą suderinti su EB sutarties 25 ir 90 straipsniais.






  i) | Lėšų pagalbai surinkimo būdas bus pakeistas į vienkartinį sujungimo mokestį, mokamą nepriklausomai nuo sunaudotos elektros energijos kiekio ir šaltinio. Nustatant vienkartinio mokesčio dydį bus atsižvelgiama į sujungimo galią (saugiklio kategoriją), įtampą, kurią konkretus vartotojas ar vartotojų grupė yra prisijungę. |
| --- | --- | --- |

(56)

Slovėnija pradėjo rengti teisės aktų, reglamentuojančių iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir taikant suderintas šilumos bei elektros energijos technologijas gaunamą elektros energiją, pakeitimus, siekdama pakeisti esamą schemos finansavimo sistemą. Šie pakeitimai bus padaryti siekiant pagalbos schemą suderinti su EB sutarties 25 ir 90 straipsniais.

i)

Lėšų pagalbai surinkimo būdas bus pakeistas į vienkartinį sujungimo mokestį, mokamą nepriklausomai nuo sunaudotos elektros energijos kiekio ir šaltinio. Nustatant vienkartinio mokesčio dydį bus atsižvelgiama į sujungimo galią (saugiklio kategoriją), įtampą, kurią konkretus vartotojas ar vartotojų grupė yra prisijungę.

| ii) | Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad nuo Slovėnijos įstojimo į ES iki tol, kol bus nustatytas naujas lėšų surinkimo būdas, Slovėnija užtikrins, kad žaliosios elektros energijos importuotojai gali teikti paraiškas dėl schemoje numatyto mokesčio, iš kurio finansuojama pagalba atsinaujinančius energijos šaltinius naudojantiems gamintojams, kompensavimo, jeigu jie gali įrodyti, kad jie iš tikrųjų importuoja žaliąją energiją. Dokumentų, įrodančių, kad importuojama elektros energija iš tikrųjų yra iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminta energija, pateikimo sąlygos iš esmės yra pagrįstos Bendrijos kilmės garantijų sistema. Prireikus, siekiant išvengti deklaracijų, kuriose pateikiami didesni nei ištikrųjų skaičiai, ir kurių išvengti nepadeda Bendrijos kilmės garantijų sistema, bus nustatyta platintojui kompensuotinų sumų riba. Panaši sistema bus sukurta ir elektros energijai, gaunamai taikant suderintas šilumos ir elektros energijos technologijas, ir ši sistema bus pagrįsta Bendrijos suderintų šilumos ir elektros energijos technologijų kilmės garantijų sistema. |
| --- | --- |

ii)

Slovėnijos valdžios institucijos teigia, kad nuo Slovėnijos įstojimo į ES iki tol, kol bus nustatytas naujas lėšų surinkimo būdas, Slovėnija užtikrins, kad žaliosios elektros energijos importuotojai gali teikti paraiškas dėl schemoje numatyto mokesčio, iš kurio finansuojama pagalba atsinaujinančius energijos šaltinius naudojantiems gamintojams, kompensavimo, jeigu jie gali įrodyti, kad jie iš tikrųjų importuoja žaliąją energiją. Dokumentų, įrodančių, kad importuojama elektros energija iš tikrųjų yra iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminta energija, pateikimo sąlygos iš esmės yra pagrįstos Bendrijos kilmės garantijų sistema. Prireikus, siekiant išvengti deklaracijų, kuriose pateikiami didesni nei ištikrųjų skaičiai, ir kurių išvengti nepadeda Bendrijos kilmės garantijų sistema, bus nustatyta platintojui kompensuotinų sumų riba. Panaši sistema bus sukurta ir elektros energijai, gaunamai taikant suderintas šilumos ir elektros energijos technologijas, ir ši sistema bus pagrįsta Bendrijos suderintų šilumos ir elektros energijos technologijų kilmės garantijų sistema.

7.   ĮVERTINIMAS

7.1.   Galiojančios Bendrijos direktyvos dėl elektros energijos gamybos

| (57) | Elektros energijos gamyba reglamentuojama keliomis Bendrijos direktyvomis, visų pirma direktyvomis 2003/54/EB, 2001/77/EB ir 2004/8/EB. |
| --- | --- |

(57)

Elektros energijos gamyba reglamentuojama keliomis Bendrijos direktyvomis, visų pirma direktyvomis 2003/54/EB, 2001/77/EB ir 2004/8/EB.

| (58) | Direktyvos 2003/54/EB 3 straipsnio 2 dalimi nustatyta: „Pilnai atsižvelgdamos į atitinkamas Sutarties nuostatas, visų pirma į jos 86 straipsnį, valstybės narės, vadovaudamosi bendru ekonominiu interesu, elektros energijos įmonėms gali nustatyti viešųjų paslaugų teikimo įpareigojimus, susijusius su saugumu, įskaitant tiekimo saugumą, tiekimo reguliarumą, kokybę ir kainą, bei su aplinkos apsauga, įskaitant energijos efektyvumą ir klimato apsaugą“. |
| --- | --- |

(58)

Direktyvos 2003/54/EB 3 straipsnio 2 dalimi nustatyta: „Pilnai atsižvelgdamos į atitinkamas Sutarties nuostatas, visų pirma į jos 86 straipsnį, valstybės narės, vadovaudamosi bendru ekonominiu interesu, elektros energijos įmonėms gali nustatyti viešųjų paslaugų teikimo įpareigojimus, susijusius su saugumu, įskaitant tiekimo saugumą, tiekimo reguliarumą, kokybę ir kainą, bei su aplinkos apsauga, įskaitant energijos efektyvumą ir klimato apsaugą“.

| (59) | Direktyvos 2003/54/EB 11 straipsnio 4 dalimi nustatyta: „Valstybė narė, siekdama tiekimo saugumo, gali nustatyti, kad pirmenybė suteikiama gamybos įrenginiams, naudojantiems vietinius pirminės energijos šaltinius, neviršijant per kalendorinius metus 15 % pirminės energijos, reikalingos elektros energijai, suvartojamai atitinkamoje valstybėje narėje, pagaminti“. |
| --- | --- |

(59)

Direktyvos 2003/54/EB 11 straipsnio 4 dalimi nustatyta: „Valstybė narė, siekdama tiekimo saugumo, gali nustatyti, kad pirmenybė suteikiama gamybos įrenginiams, naudojantiems vietinius pirminės energijos šaltinius, neviršijant per kalendorinius metus 15 % pirminės energijos, reikalingos elektros energijai, suvartojamai atitinkamoje valstybėje narėje, pagaminti“.

| (60) | Direktyva 2001/77/EB valstybei narei nustatomi iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminamos elektros energijos sunaudojimo orientaciniai rodikliai. Šios direktyvos 3 straipsniu nustatyta:
  „1.   Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių skatinti didesnį elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, vartojimą laikydamosi šio straipsnio 2 dalyje nurodytų nacionalinių orientacinių rodiklių. Šios priemonės turi būti proporcingos siekiamam tikslui.
  2.   Ne vėliau kaip iki 2002 m. spalio 27 d. ir vėliau kas penkeri metai valstybės narės patvirtina ir paskelbia pranešimą, nustatantį nacionalinius orientacinius būsimo elektros, pagamintos iš atsinaujinančios energijos šaltinių, vartojimo rodiklius, išreikštus elektros vartojimo procentiniu dydžiu ateinantiems 10 metų. Šis pranešimas taip pat nubrėžia priemones, kurių jau imtasi ar planuojama imtis nacionaliniu lygmeniu, kad būtų pasiekti šie nacionaliniai orientaciniai rodikliai. Nustatydamos šiuos orientacinius rodiklius laikotarpiui iki 2010 m., valstybės narės:






  — | atsižvelgia į pamatines vertes priede, |
| --- | --- | --- |

(60)

Direktyva 2001/77/EB valstybei narei nustatomi iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminamos elektros energijos sunaudojimo orientaciniai rodikliai. Šios direktyvos 3 straipsniu nustatyta:

„1.   Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių skatinti didesnį elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, vartojimą laikydamosi šio straipsnio 2 dalyje nurodytų nacionalinių orientacinių rodiklių. Šios priemonės turi būti proporcingos siekiamam tikslui.

2.   Ne vėliau kaip iki 2002 m. spalio 27 d. ir vėliau kas penkeri metai valstybės narės patvirtina ir paskelbia pranešimą, nustatantį nacionalinius orientacinius būsimo elektros, pagamintos iš atsinaujinančios energijos šaltinių, vartojimo rodiklius, išreikštus elektros vartojimo procentiniu dydžiu ateinantiems 10 metų. Šis pranešimas taip pat nubrėžia priemones, kurių jau imtasi ar planuojama imtis nacionaliniu lygmeniu, kad būtų pasiekti šie nacionaliniai orientaciniai rodikliai. Nustatydamos šiuos orientacinius rodiklius laikotarpiui iki 2010 m., valstybės narės:

—

atsižvelgia į pamatines vertes priede,

| — | užtikrina, kad orientaciniai rodikliai derintųsi su visais nacionaliniais įsipareigojimais, prisiimtais Bendrijos prisiimtų klimato kaitos įsipareigojimų, laikantis Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo, kontekste.“ |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad orientaciniai rodikliai derintųsi su visais nacionaliniais įsipareigojimais, prisiimtais Bendrijos prisiimtų klimato kaitos įsipareigojimų, laikantis Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo, kontekste.“

| (61) | Direktyvos 2001/77/EB priede, iš dalies pakeistame Stojimo aktu, nustatytas orientacinis rodiklis Slovėnijai – 33,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Direktyvos 2001/77/EB priede, iš dalies pakeistame Stojimo aktu, nustatytas orientacinis rodiklis Slovėnijai – 33,6 %.

7.2.   Pagalbos žaliosios elektros energijos ir suderintas šilumos bei elektros energijos technologijas taikantiems gamintojams įvertinimas

7.2.1.   EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje apibrėžta pagalba

| (62) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad valstybės pagalba yra tokia pagalba, kuri suteikia specifinį konkurencinį pranašumą, iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą ir yra teikiama naudojant valstybės išteklius. |
| --- | --- |

(62)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad valstybės pagalba yra tokia pagalba, kuri suteikia specifinį konkurencinį pranašumą, iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą ir yra teikiama naudojant valstybės išteklius.

| (63) | Akivaizdu, kad schema yra specifinė, nes ji skirta tik tam tikro tipo elektrinėms. Taip pat akivaizdu, kad schema šioms elektrinėms suteikiamas pranašumas, kadangi svarbiausia sistemos paskirtis yra leisti joms parduoti savo pagamintą elektros energiją mažesne nei rinkos kaina. |
| --- | --- |

(63)

Akivaizdu, kad schema yra specifinė, nes ji skirta tik tam tikro tipo elektrinėms. Taip pat akivaizdu, kad schema šioms elektrinėms suteikiamas pranašumas, kadangi svarbiausia sistemos paskirtis yra leisti joms parduoti savo pagamintą elektros energiją mažesne nei rinkos kaina.

| (64) | Elektros energija valstybės narės prekiauja tarpusavyje. Direktyva 2003/54 EB galutinai sukurta vidaus elektros energijos rinka, kuri buvo pradėta kurti priėmus Direktyvą 96/92/EB. Slovėnijos tinklai yra sujungti pirmiausia su Austrijos ir Italijos tinklais. Slovėnija elektros energija prekiauja su savo kaimynais, pvz., 2004 m. Slovėnija importavo 6 314 GWh ir eksportavo 7 094 GWh elektros energijos (13). Taigi ši priemonė turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(64)

Elektros energija valstybės narės prekiauja tarpusavyje. Direktyva 2003/54 EB galutinai sukurta vidaus elektros energijos rinka, kuri buvo pradėta kurti priėmus Direktyvą 96/92/EB. Slovėnijos tinklai yra sujungti pirmiausia su Austrijos ir Italijos tinklais. Slovėnija elektros energija prekiauja su savo kaimynais, pvz., 2004 m. Slovėnija importavo 6 314 GWh ir eksportavo 7 094 GWh elektros energijos (13). Taigi ši priemonė turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (65) | Komisija taip pat pažymi, kad Slovėnija nesuabejojo, kad buvo laikomasi visų pirmiau pateiktų trijų kriterijų. |
| --- | --- |

(65)

Komisija taip pat pažymi, kad Slovėnija nesuabejojo, kad buvo laikomasi visų pirmiau pateiktų trijų kriterijų.

| (66) | Dėl ketvirtojo valstybės išteklių naudojimo kriterijaus, Komisija nesutinka su Slovėnijos argumentu, kad sistema yra tapati sistemai, kurią Teisingumo teismas nagrinėjo byloje „PreussenElektra“. |
| --- | --- |

(66)

Dėl ketvirtojo valstybės išteklių naudojimo kriterijaus, Komisija nesutinka su Slovėnijos argumentu, kad sistema yra tapati sistemai, kurią Teisingumo teismas nagrinėjo byloje „PreussenElektra“.

| (67) | Šios dvi sistemos skiriasi finansavimo mechanizmų požiūriu. „PreussenElektra“ atveju tiekimo tarifus tiesiogiai finansavo privačios elektros energijos tiekimo įmonės, kurios turėjo pirkti elektros energiją iš atsinaujinančius energijos šaltinius naudojančių gamintojų didesnėmis nei rinkos kainomis. Nagrinėjamu atveju dėl tiekimo tarifo atsirandančios išlaidos padengiamos iš parafiskalinio mokesčio. |
| --- | --- |

(67)

Šios dvi sistemos skiriasi finansavimo mechanizmų požiūriu. „PreussenElektra“ atveju tiekimo tarifus tiesiogiai finansavo privačios elektros energijos tiekimo įmonės, kurios turėjo pirkti elektros energiją iš atsinaujinančius energijos šaltinius naudojančių gamintojų didesnėmis nei rinkos kainomis. Nagrinėjamu atveju dėl tiekimo tarifo atsirandančios išlaidos padengiamos iš parafiskalinio mokesčio.

| (68) | Šiuo požiūriu Komisija pažymi tai, kad schema yra finansuojama iš įplaukų, gautų iš mokesčio, kurį nustatė valstybė. Įplaukos iš mokesčio yra pervedamos į valdžios institucijų valdomą sąskaitą; „PreussenElektra“ atveju to nėra. Valdžios institucijos nukreipia išteklius į sąskaitą remdamosi teisės aktais numatyta paskirstymo schema. |
| --- | --- |

(68)

Šiuo požiūriu Komisija pažymi tai, kad schema yra finansuojama iš įplaukų, gautų iš mokesčio, kurį nustatė valstybė. Įplaukos iš mokesčio yra pervedamos į valdžios institucijų valdomą sąskaitą; „PreussenElektra“ atveju to nėra. Valdžios institucijos nukreipia išteklius į sąskaitą remdamosi teisės aktais numatyta paskirstymo schema.

| (69) | Komisija įplaukas iš tokių mokesčių paprastai laiko valstybės ištekliais (14). Tokia pozicija pagrįsta Teisingumo Teismo precedentų teise, kuria valstybės nustatyti mokesčiai, pervedami į valstybės nustatytus fondus ir naudojami tam tikrų įmonių naudai, yra apibrėžiami kaip valstybės ištekliai. (Žr. Teisingumo teismo sprendimus bylose C-173/73 (15) ir C-78/79 (16)). |
| --- | --- |

(69)

Komisija įplaukas iš tokių mokesčių paprastai laiko valstybės ištekliais (14). Tokia pozicija pagrįsta Teisingumo Teismo precedentų teise, kuria valstybės nustatyti mokesčiai, pervedami į valstybės nustatytus fondus ir naudojami tam tikrų įmonių naudai, yra apibrėžiami kaip valstybės ištekliai. (Žr. Teisingumo teismo sprendimus bylose C-173/73 (15) ir C-78/79 (16)).

| (70) | Sprendime „Pearle“ (17) byloje Teisingumo Teismas paskelbė, kad įplaukos iš parafiskalinio mokesčio, kurį nustato valstybės kontroliuojama taryba, negali būti laikomos valstybės ištekliais. Mokestį nustatė optikos sektoriaus specialistai ir šis mokestis buvo taikomas visiems sektoriaus subjektams. Jis buvo naudojama sektoriaus, t. y. pačių mokesčio mokėtojų, reklamos finansavimui. |
| --- | --- |

(70)

Sprendime „Pearle“ (17) byloje Teisingumo Teismas paskelbė, kad įplaukos iš parafiskalinio mokesčio, kurį nustato valstybės kontroliuojama taryba, negali būti laikomos valstybės ištekliais. Mokestį nustatė optikos sektoriaus specialistai ir šis mokestis buvo taikomas visiems sektoriaus subjektams. Jis buvo naudojama sektoriaus, t. y. pačių mokesčio mokėtojų, reklamos finansavimui.

| (71) | Teisingumo Teismas nusprendė, kad ši priemonė nėra valstybės pagalba, kadangi sprendimas taikyti mokestį nepriskirtinas valstybei ir kadangi iš mokesčio gautos įplaukos nėra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(71)

Teisingumo Teismas nusprendė, kad ši priemonė nėra valstybės pagalba, kadangi sprendimas taikyti mokestį nepriskirtinas valstybei ir kadangi iš mokesčio gautos įplaukos nėra valstybės ištekliai.

| (72) | Priešingai nei Teisingumo Teismo išnagrinėtu atveju, šiame sprendime nagrinėjamu atveju mokestis priskirtinas valstybei, kadangi valstybė jį nustatė teisės aktais. |
| --- | --- |

(72)

Priešingai nei Teisingumo Teismo išnagrinėtu atveju, šiame sprendime nagrinėjamu atveju mokestis priskirtinas valstybei, kadangi valstybė jį nustatė teisės aktais.

| (73) | Dėl fondų kilmės, Komisija pažymi, kad jie yra kitokios kilmės nei pirmiau minėtame sprendime nagrinėti fondai, kadangi lėšos surinktos ne iš įmonių, kurioms priemone teikiama nauda, bet iš visų elektros energiją perkančių vartotojų, nesvarbu, ar jie yra schemoje numatytos pagalbos gavėjai, ar šių gavėjų konkurentai. Tokio mechanizmo negalėtų sukurti įmonių asociacija, kaip pirmiau minėto sprendimo atveju. Jis atspindi fiskalinį schemos pobūdį, kurį gali nustatyti tik valstybė. |
| --- | --- |

(73)

Dėl fondų kilmės, Komisija pažymi, kad jie yra kitokios kilmės nei pirmiau minėtame sprendime nagrinėti fondai, kadangi lėšos surinktos ne iš įmonių, kurioms priemone teikiama nauda, bet iš visų elektros energiją perkančių vartotojų, nesvarbu, ar jie yra schemoje numatytos pagalbos gavėjai, ar šių gavėjų konkurentai. Tokio mechanizmo negalėtų sukurti įmonių asociacija, kaip pirmiau minėto sprendimo atveju. Jis atspindi fiskalinį schemos pobūdį, kurį gali nustatyti tik valstybė.

| (74) | Komisija mano, kad šis skirtumas pakankamas, kad būtų galima daryti išvadą, jog sprendime nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(74)

Komisija mano, kad šis skirtumas pakankamas, kad būtų galima daryti išvadą, jog sprendime nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba.

7.2.2.   Pagalbos teisėtumas

| (75) | Pagalbos schema buvo nustatyta prieš Slovėnijai įstojant į Europos Sąjungą. Schemos pirminis teisinis pagrindas yra 1999 m. energijos įstatymas. Pagal schemą naudą gaunančių reikalavimus atitinkančių gamintojų apibrėžimas buvo nustatytas 2001 m. įsaku dėl sąlygų gauti reikalavimus atitinkančio elektros energijos gamintojo statusą (18). |
| --- | --- |

(75)

Pagalbos schema buvo nustatyta prieš Slovėnijai įstojant į Europos Sąjungą. Schemos pirminis teisinis pagrindas yra 1999 m. energijos įstatymas. Pagal schemą naudą gaunančių reikalavimus atitinkančių gamintojų apibrėžimas buvo nustatytas 2001 m. įsaku dėl sąlygų gauti reikalavimus atitinkančio elektros energijos gamintojo statusą (18).

| (76) | Dėl schemos atsirandantis valstybės finansinis poveikis stojimo metu nebuvo nustatytas. Pagal schemą pagalbos gavėjų skaičius neribojamas, taip pat nenustatomas konkretus jų skaičius. Bet kuri elektrinė, kuri atitinka pirmiau minėtame įsake nustatytus reikalavimus, gali gauti pagalbą. Tai taikytina ir visoms naujoms reikalavimus atitinkančioms elektrinėms, sujungtoms su tinklais po Slovėnijos įstojimo į ES. Neaišku, ar bet kurios pagal schemą suteiktos pagalbos atveju yra valstybės pagalbos elementų, kadangi ji priklauso nuo valstybės elektrinei taikomos fiksuotos pirkimo kainos ir vidutinės rinkos kainos skirtumo, kuris svyruoja neprognozuojamai. Slovėnijos valdžios institucijos pabrėžė, kad tikrąją schemos finansinę naštą valstybei galima sužinoti tik ex post, kiekvienų metų, kai buvo taikoma schema, pabaigoje. |
| --- | --- |

(76)

Dėl schemos atsirandantis valstybės finansinis poveikis stojimo metu nebuvo nustatytas. Pagal schemą pagalbos gavėjų skaičius neribojamas, taip pat nenustatomas konkretus jų skaičius. Bet kuri elektrinė, kuri atitinka pirmiau minėtame įsake nustatytus reikalavimus, gali gauti pagalbą. Tai taikytina ir visoms naujoms reikalavimus atitinkančioms elektrinėms, sujungtoms su tinklais po Slovėnijos įstojimo į ES. Neaišku, ar bet kurios pagal schemą suteiktos pagalbos atveju yra valstybės pagalbos elementų, kadangi ji priklauso nuo valstybės elektrinei taikomos fiksuotos pirkimo kainos ir vidutinės rinkos kainos skirtumo, kuris svyruoja neprognozuojamai. Slovėnijos valdžios institucijos pabrėžė, kad tikrąją schemos finansinę naštą valstybei galima sužinoti tik ex post, kiekvienų metų, kai buvo taikoma schema, pabaigoje.

| (77) | Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją, Komisija priėjo išvadą, kad schema taikoma ir po Slovėnijos įstojimo į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją, Komisija priėjo išvadą, kad schema taikoma ir po Slovėnijos įstojimo į Europos Sąjungą.

| (78) | Komisija pažymi, kad šio teiginio argumentai pateikti sprendime pradėti tyrimą ir Slovėnija savo pastabose jų neužginčijo. |
| --- | --- |

(78)

Komisija pažymi, kad šio teiginio argumentai pateikti sprendime pradėti tyrimą ir Slovėnija savo pastabose jų neužginčijo.

| (79) | Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo akte (toliau – Stojimo aktas) išvardytos pagalbos, kuri nuo įstojimo dienos laikoma esama pagalba pagal EB sutarties 88 straipsnio 1 dalį, kategorijos:






  — | Pagalbos priemonės, nustatytos iki 1994 m. gruodžio 10 d. Schema buvo nustatyta 2001 m., todėl nepatenka į šią kategoriją. |
| --- | --- | --- |

(79)

Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo akte (toliau – Stojimo aktas) išvardytos pagalbos, kuri nuo įstojimo dienos laikoma esama pagalba pagal EB sutarties 88 straipsnio 1 dalį, kategorijos:

—

Pagalbos priemonės, nustatytos iki 1994 m. gruodžio 10 d. Schema buvo nustatyta 2001 m., todėl nepatenka į šią kategoriją.

| — | Stojimo akte IV priedo priedėlyje išdėstytos pagalbos priemonės. Schemos nėra šiame sąraše, todėl ji nepatenka į šią kategoriją. |
| --- | --- |

—

Stojimo akte IV priedo priedėlyje išdėstytos pagalbos priemonės. Schemos nėra šiame sąraše, todėl ji nepatenka į šią kategoriją.

| — | Pagalbos priemonės, kurioms, pritaikius specialią laikinąją procedūrą, Komisija neprieštaravo. |
| --- | --- |

—

Pagalbos priemonės, kurioms, pritaikius specialią laikinąją procedūrą, Komisija neprieštaravo.

Visa pagalba, kuri vis dar taikoma nuo įstojimo dienos ir kuri neatitinka pirmiau išdėstytų sąlygų nuo įstojimo dienos, turi būti laikoma nauja pagalba pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

| (80) | Schema nepatenka į nei vieną iš pirmiau pateiktų kategorijų. Todėl ši schema nuo įstojimo dienos turi būti laikoma nauja pagalba pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Apie šią pagalbą Komisijai nebuvo pranešta, taigi pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 1 straipsnio f punktą (19), ši pagalba yra neteisėta. |
| --- | --- |

(80)

Schema nepatenka į nei vieną iš pirmiau pateiktų kategorijų. Todėl ši schema nuo įstojimo dienos turi būti laikoma nauja pagalba pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Apie šią pagalbą Komisijai nebuvo pranešta, taigi pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 1 straipsnio f punktą (19), ši pagalba yra neteisėta.

7.2.3.   Pagalbos suderinamumas su EB sutartimi

| (81) | Komisija pabrėžia, kad schemą sudaro trys dalys – joje numatyta pagalba trims skirtingoms pagalbos gavėjų grupėms. Pirmųjų dviejų grupių (žaliosios elektros energijos gamintojų ir efektyvių termofikacinių elektrinių) požiūriu Slovėnijos teikiamos pagalbos tikslas yra aplinkos apsauga. Trečiajai pagalbos gavėjų grupei (Trbovlės elektrinei) teikiama pagalba siekiama užtikrinti tam tikrą elektros energijos tiekimo saugumo lygį. |
| --- | --- |

(81)

Komisija pabrėžia, kad schemą sudaro trys dalys – joje numatyta pagalba trims skirtingoms pagalbos gavėjų grupėms. Pirmųjų dviejų grupių (žaliosios elektros energijos gamintojų ir efektyvių termofikacinių elektrinių) požiūriu Slovėnijos teikiamos pagalbos tikslas yra aplinkos apsauga. Trečiajai pagalbos gavėjų grupei (Trbovlės elektrinei) teikiama pagalba siekiama užtikrinti tam tikrą elektros energijos tiekimo saugumo lygį.

| (82) | Atsižvelgiant į tai, kad priemonėmis siekiama skirtingų tikslų, schemos dalys vertinamos atskirai. |
| --- | --- |

(82)

Atsižvelgiant į tai, kad priemonėmis siekiama skirtingų tikslų, schemos dalys vertinamos atskirai.

| (83) | Komisija įvertino pagalbos žaliąją elektros energiją gaminančioms elektrinėms atitiktį aplinkos apsaugos gairių 58 ir tolesniems punktams ir priėjo toliau pateiktas išvadas. |
| --- | --- |

(83)

Komisija įvertino pagalbos žaliąją elektros energiją gaminančioms elektrinėms atitiktį aplinkos apsaugos gairių 58 ir tolesniems punktams ir priėjo toliau pateiktas išvadas.

| (84) | Komisija pažymi, kad schemoje vartojamas atsinaujinančių energijos šaltinių apibrėžimas atitinka Direktyvoje 2001/77/EB vartojamą apibrėžimą. Schema atitinka aplinkos apsaugos gairių 6 punkto 8 pastraipą, todėl gali būti taikomi 58 ir tolesni punktai. |
| --- | --- |

(84)

Komisija pažymi, kad schemoje vartojamas atsinaujinančių energijos šaltinių apibrėžimas atitinka Direktyvoje 2001/77/EB vartojamą apibrėžimą. Schema atitinka aplinkos apsaugos gairių 6 punkto 8 pastraipą, todėl gali būti taikomi 58 ir tolesni punktai.

| (85) | Kaip nustatyta aplinkos apsaugos gairių 59 punkto 1 pastraipoje, valstybės narės gali kompensuoti energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamybos sąnaudų ir atitinkamos energijos rinkos kainos skirtumą. Taigi toks kompensavimas gali būti susijęs tik su didesnėmis ekologiškos elektros energijos gamybos sąnaudomis, palyginti su įprastais energijos šaltiniais pagrįstos energijos gamybos sąnaudomis. Tačiau bet kokia pagalba galima dengti tik elektrinės nusidėvėjimo sąnaudas ir, jeigu valstybė narė gali įrodyti, kad tai būtina, tinkamą kapitalo grąžą. |
| --- | --- |

(85)

Kaip nustatyta aplinkos apsaugos gairių 59 punkto 1 pastraipoje, valstybės narės gali kompensuoti energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamybos sąnaudų ir atitinkamos energijos rinkos kainos skirtumą. Taigi toks kompensavimas gali būti susijęs tik su didesnėmis ekologiškos elektros energijos gamybos sąnaudomis, palyginti su įprastais energijos šaltiniais pagrįstos energijos gamybos sąnaudomis. Tačiau bet kokia pagalba galima dengti tik elektrinės nusidėvėjimo sąnaudas ir, jeigu valstybė narė gali įrodyti, kad tai būtina, tinkamą kapitalo grąžą.

| (86) | Slovėnija skaičiavo kompensaciją kaip fiksuotus tarifus (sunaudojimo tarifus) remiamiems elektros energijos gamintojams, kaip nurodyta pirmiau. Teisės aktuose numatyti objektyvūs pagalbos apskaičiavimo metodai. Remiantis pirmiau pateikta informacija, pagalba negali būti didesnė nei nusidėvėjimo sąnaudos ir tinkama kapitalo grąža kartu sudėjus. Pagalba gali būti suteikta tik 10 metų laikotarpiui, kadangi tokia yra tinklų operatorių ir žaliosios elektros energijos gamintojų susitarimų galiojimo trukmė. Šis laikotarpis yra trumpesnis nei paprastai tokioms elektrinėms nustatomas 15 metų nusidėvėjimo laikotarpis. Komisija teigiamai vertina tai, kad visais atvejais reikalavimus atitinkančių elektrinių gamybos sąnaudos yra didesnės nei vidutinė rinkos kaina ir garantuota pirkimo kaina. Taigi rinkos kainos ir žaliosios elektros energijos gamybos sąnaudų skirtumas didesnis nei bet kuriai elektrinei mokamos išmokos. |
| --- | --- |

(86)

Slovėnija skaičiavo kompensaciją kaip fiksuotus tarifus (sunaudojimo tarifus) remiamiems elektros energijos gamintojams, kaip nurodyta pirmiau. Teisės aktuose numatyti objektyvūs pagalbos apskaičiavimo metodai. Remiantis pirmiau pateikta informacija, pagalba negali būti didesnė nei nusidėvėjimo sąnaudos ir tinkama kapitalo grąža kartu sudėjus. Pagalba gali būti suteikta tik 10 metų laikotarpiui, kadangi tokia yra tinklų operatorių ir žaliosios elektros energijos gamintojų susitarimų galiojimo trukmė. Šis laikotarpis yra trumpesnis nei paprastai tokioms elektrinėms nustatomas 15 metų nusidėvėjimo laikotarpis. Komisija teigiamai vertina tai, kad visais atvejais reikalavimus atitinkančių elektrinių gamybos sąnaudos yra didesnės nei vidutinė rinkos kaina ir garantuota pirkimo kaina. Taigi rinkos kainos ir žaliosios elektros energijos gamybos sąnaudų skirtumas didesnis nei bet kuriai elektrinei mokamos išmokos.

| (87) | Be to, aplinkos apsaugos gairių 59 punkto 2 pastraipoje nustatyta, kad nustatant pagalbos veiklai dydį būtina atsižvelgti į bet kokią su naujos elektrinės statyba susijusią įmonei suteiktą pagalbą investavimui. Po sprendimo pradėti tyrimą Slovėnija pranešė Komisijai, kad tik nedidelis skaičius iš atsinaujinančių šaltinių elektros energiją gaminančių gamintojų pasinaudojo ir pagalba veiklai, ir pagalba investavimui. Slovėnija įgyvendino teisės aktus, įpareigojančius pagalbos investavimui gavėjus deklaruoti suteiktos pagalbos sumą prieš tiekiant į tinklus elektros energiją fiksuotomis kainomis. |
| --- | --- |

(87)

Be to, aplinkos apsaugos gairių 59 punkto 2 pastraipoje nustatyta, kad nustatant pagalbos veiklai dydį būtina atsižvelgti į bet kokią su naujos elektrinės statyba susijusią įmonei suteiktą pagalbą investavimui. Po sprendimo pradėti tyrimą Slovėnija pranešė Komisijai, kad tik nedidelis skaičius iš atsinaujinančių šaltinių elektros energiją gaminančių gamintojų pasinaudojo ir pagalba veiklai, ir pagalba investavimui. Slovėnija įgyvendino teisės aktus, įpareigojančius pagalbos investavimui gavėjus deklaruoti suteiktos pagalbos sumą prieš tiekiant į tinklus elektros energiją fiksuotomis kainomis.

| (88) | Suteikus pagalbą investavimui sunaudojimo kainos sumažinamos. Sumažinimas atitinka pusę suteiktos pagalbos investicijoms. Nors tokia fiksuota dalis teoriškai gali sudaryti sąlygas per dideliam kompensavimui už technologijas, kurių gamybos sąnaudos yra mažos, Slovėnijos patirtis parodė, kad tais ypač retais atvejais, kai pagalba investavimui buvo naudojama kartu su valstybės pagalba, per didelio kompensavimo nebuvo. Taip atsitiko todėl, kad Slovėnijoje nėra iš atsinaujinančių šaltinių energiją gaminančių elektrinių, kurių veiklos sąnaudos mažos, pvz., vėjo elektrinių. |
| --- | --- |

(88)

Suteikus pagalbą investavimui sunaudojimo kainos sumažinamos. Sumažinimas atitinka pusę suteiktos pagalbos investicijoms. Nors tokia fiksuota dalis teoriškai gali sudaryti sąlygas per dideliam kompensavimui už technologijas, kurių gamybos sąnaudos yra mažos, Slovėnijos patirtis parodė, kad tais ypač retais atvejais, kai pagalba investavimui buvo naudojama kartu su valstybės pagalba, per didelio kompensavimo nebuvo. Taip atsitiko todėl, kad Slovėnijoje nėra iš atsinaujinančių šaltinių energiją gaminančių elektrinių, kurių veiklos sąnaudos mažos, pvz., vėjo elektrinių.

| (89) | Slovėnija įsipareigojo, kai taikydama schemą ateityje ji prireikus taikys proporcingą sumažinimą, kuris atitiktų aplinkos apsaugos gairių 59 punkto 2 pastraipą ir nebūtų jokio per didelio kompensavimo. |
| --- | --- |

(89)

Slovėnija įsipareigojo, kai taikydama schemą ateityje ji prireikus taikys proporcingą sumažinimą, kuris atitiktų aplinkos apsaugos gairių 59 punkto 2 pastraipą ir nebūtų jokio per didelio kompensavimo.

| (90) | Todėl Komisija mano, kad Slovėnijos valdžios atstovai pademonstravo, kad pagal šią priemonę suteikta pagalba neviršija atsinaujinančius šaltinius naudojančių energijos gamintojų papildomų gamybos sąnaudų. Todėl ši priemonė yra suderinama su aplinkos apsaugos gairių 58 ir tolesniais punktais. |
| --- | --- |

(90)

Todėl Komisija mano, kad Slovėnijos valdžios atstovai pademonstravo, kad pagal šią priemonę suteikta pagalba neviršija atsinaujinančius šaltinius naudojančių energijos gamintojų papildomų gamybos sąnaudų. Todėl ši priemonė yra suderinama su aplinkos apsaugos gairių 58 ir tolesniais punktais.

| (91) | Komisija įvertino pagalbos efektyvioms termofikacinėms elektrinėms atitiktį aplinkos apsaugos gairių 66, 67 ir tolesniems punktams ir priėjo toliau pateiktas išvadas. |
| --- | --- |

(91)

Komisija įvertino pagalbos efektyvioms termofikacinėms elektrinėms atitiktį aplinkos apsaugos gairių 66, 67 ir tolesniems punktams ir priėjo toliau pateiktas išvadas.

| (92) | Pirmiausia Komisija pažymi, kad pagal aplinkos apsaugos gairių 66 punktą pagalbą gaunančių termofikacinių elektrinių darbinis naudingumas didesnis nei Direktyvoje 2004/8/EB nustatytos pamatinės vertės. Slovėnija atnaujina pamatines vertes remdamasi šia direktyva. Todėl termofikacinės elektrinės, kurioms teikiama pagalba, atitinka aplinkos apsaugos gairių 31 punktu nustatytus tinkamumo reikalavimus. |
| --- | --- |

(92)

Pirmiausia Komisija pažymi, kad pagal aplinkos apsaugos gairių 66 punktą pagalbą gaunančių termofikacinių elektrinių darbinis naudingumas didesnis nei Direktyvoje 2004/8/EB nustatytos pamatinės vertės. Slovėnija atnaujina pamatines vertes remdamasi šia direktyva. Todėl termofikacinės elektrinės, kurioms teikiama pagalba, atitinka aplinkos apsaugos gairių 31 punktu nustatytus tinkamumo reikalavimus.

| (93) | Remiantis Slovėnijos valdžios institucijų pateikta informacija, vidutinė elektros energijos gamybos termofikacinėse elektrinėse kaina visais atvejais didesnė nei garantuota pirkimo kaina (20). Apskaičiuojant taip pat atsižvelgiama į pelną, gautą už pagamintą ir parduotą šilumą. Todėl Komisija mano, kad pagalbos suma yra apskaičiuojama remiantis aplinkos apsaugos gairių 66 punktu. |
| --- | --- |

(93)

Remiantis Slovėnijos valdžios institucijų pateikta informacija, vidutinė elektros energijos gamybos termofikacinėse elektrinėse kaina visais atvejais didesnė nei garantuota pirkimo kaina (20). Apskaičiuojant taip pat atsižvelgiama į pelną, gautą už pagamintą ir parduotą šilumą. Todėl Komisija mano, kad pagalbos suma yra apskaičiuojama remiantis aplinkos apsaugos gairių 66 punktu.

| (94) | Slovėnija pranešė Komisijai, kad pagalba termofikacinėms elektrinėms suteikiama pagal tas pačias taisykles, kaip ir žaliosios elektros energijos gamintojams. Kadangi šios taisyklės suderintos su aplinkos apsaugos gairėmis, Komisija mano, kad schemos dalis, nustatanti pagalbą termofikacinėms elektrinėms, taip pat suderinta su aplinkos apsaugos gairių 66 punktu. |
| --- | --- |

(94)

Slovėnija pranešė Komisijai, kad pagalba termofikacinėms elektrinėms suteikiama pagal tas pačias taisykles, kaip ir žaliosios elektros energijos gamintojams. Kadangi šios taisyklės suderintos su aplinkos apsaugos gairėmis, Komisija mano, kad schemos dalis, nustatanti pagalbą termofikacinėms elektrinėms, taip pat suderinta su aplinkos apsaugos gairių 66 punktu.

| (95) | Komisija pabrėžia, kad taikant vietos žaliosios elektros energijos gamintojams naudingą mokestį ir vietoje pagamintai bei importuojamai žaliajai elektros energijai galėjo būti diskriminuojami importuojamos žaliosios elektros energijos gamintojai. Tačiau Slovėnija ėmėsi veiksmų nustatyti galimybę kompensuoti importuojamai žaliajai elektros energijai taikomą mokestį. Komisija pažymi, kad kompensavimas bus pagrįstas Bendrijos kilmės garantijų sistema. Nustatydama papildomus reikalavimus valstybė narė sieks apsaugoti sistemą nuo dirbtinai padidintų importo deklaracijų. Vertindama reikalavimų pagrįstumą Komisija atsižvelgė į neteisingų deklaracijų pateikimo riziką ir nedidelę Slovėnijos rinką, kurioje tokios neteisingos deklaracijos galėtų turėti didelį poveikį pagalbos sistemai. Todėl Komisija mano, kad Slovėnijos priemonės panaikinti bet kokį praeityje galėjusį vykti diskriminavimą yra tinkamos. |
| --- | --- |

(95)

Komisija pabrėžia, kad taikant vietos žaliosios elektros energijos gamintojams naudingą mokestį ir vietoje pagamintai bei importuojamai žaliajai elektros energijai galėjo būti diskriminuojami importuojamos žaliosios elektros energijos gamintojai. Tačiau Slovėnija ėmėsi veiksmų nustatyti galimybę kompensuoti importuojamai žaliajai elektros energijai taikomą mokestį. Komisija pažymi, kad kompensavimas bus pagrįstas Bendrijos kilmės garantijų sistema. Nustatydama papildomus reikalavimus valstybė narė sieks apsaugoti sistemą nuo dirbtinai padidintų importo deklaracijų. Vertindama reikalavimų pagrįstumą Komisija atsižvelgė į neteisingų deklaracijų pateikimo riziką ir nedidelę Slovėnijos rinką, kurioje tokios neteisingos deklaracijos galėtų turėti didelį poveikį pagalbos sistemai. Todėl Komisija mano, kad Slovėnijos priemonės panaikinti bet kokį praeityje galėjusį vykti diskriminavimą yra tinkamos.

| (96) | Komisija pažymi, kad Slovėnija ėmėsi veiksmų įgyvendinti naują finansinį mechanizmą, kuris bus pagrįstas sujungimo mokesčiu, kuris nepriklausys nuo to, kiek iš tikrųjų sunaudojama vietoje pagamintos ar importuotos žaliosios elektros energijos. Naujasis mechanizmas nebus diskriminuojantis importuojamos žaliosios elektros energijos gamintojų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(96)

Komisija pažymi, kad Slovėnija ėmėsi veiksmų įgyvendinti naują finansinį mechanizmą, kuris bus pagrįstas sujungimo mokesčiu, kuris nepriklausys nuo to, kiek iš tikrųjų sunaudojama vietoje pagamintos ar importuotos žaliosios elektros energijos. Naujasis mechanizmas nebus diskriminuojantis importuojamos žaliosios elektros energijos gamintojų atžvilgiu.

| (97) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą informaciją pagalba žaliosios elektros energijos ir suderintas šilumos bei elektros energijos technologijas taikantiems gamintojams atitinka aplinkos apsaugos gairių reikalavimus. Kadangi pakanka paskelbti, kad pagalba yra suderinama su bendrosios rinkos principais, Komisija mano, kad nebūtina nagrinėti, ar pagalba yra suderinama su kitomis nuostatomis, net jeigu Komisija sprendime pradėti tyrimą tas nuostatas įvardijo. |
| --- | --- |

(97)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą informaciją pagalba žaliosios elektros energijos ir suderintas šilumos bei elektros energijos technologijas taikantiems gamintojams atitinka aplinkos apsaugos gairių reikalavimus. Kadangi pakanka paskelbti, kad pagalba yra suderinama su bendrosios rinkos principais, Komisija mano, kad nebūtina nagrinėti, ar pagalba yra suderinama su kitomis nuostatomis, net jeigu Komisija sprendime pradėti tyrimą tas nuostatas įvardijo.

7.3.   Pagalbos Trbovlės elektrinei įvertinimas

| (98) | Slovėnijos valdžios institucijos teigė, kad pagalba Trbovlės elektrinei yra kompensacija už sąnaudas teikiant visuotinės svarbos ekonomines paslaugas elektros energijos saugumo srityje. |
| --- | --- |

(98)

Slovėnijos valdžios institucijos teigė, kad pagalba Trbovlės elektrinei yra kompensacija už sąnaudas teikiant visuotinės svarbos ekonomines paslaugas elektros energijos saugumo srityje.

| (99) | Kompensacijos už sąnaudas teikiant bendruosius ekonominius interesus tenkinančias paslaugas gali būti teikiamos atsižvelgiant į valstybės pagalbos draudimo principo išimtį. Tam tikrais atvejais tokios kompensacijos gali nebūti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. 2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismas savo sprendimu byloje C-280/00 (21) (toliau – Altmarko sprendimas) nustatė keturias sąlygas, kurioms esant valstybės teikiamos kompensacijos už sąnaudas teikiant bendruosius ekonominius interesus tenkinančias paslaugas nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(99)

Kompensacijos už sąnaudas teikiant bendruosius ekonominius interesus tenkinančias paslaugas gali būti teikiamos atsižvelgiant į valstybės pagalbos draudimo principo išimtį. Tam tikrais atvejais tokios kompensacijos gali nebūti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. 2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismas savo sprendimu byloje C-280/00 (21) (toliau – Altmarko sprendimas) nustatė keturias sąlygas, kurioms esant valstybės teikiamos kompensacijos už sąnaudas teikiant bendruosius ekonominius interesus tenkinančias paslaugas nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (100) | Komisija nagrinėjo pagalbą Trbovlės elektrinei atsižvelgdama į šias keturias sąlygas. |
| --- | --- |

(100)

Komisija nagrinėjo pagalbą Trbovlės elektrinei atsižvelgdama į šias keturias sąlygas.

| (101) | Pirmoji sąlyga:„įmonė pagalbos gavėja turi iš tiesų vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus, o įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti“. |
| --- | --- |

(101)

Pirmoji sąlyga:„įmonė pagalbos gavėja turi iš tiesų vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus, o įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti“.

| (102) | Komisija pažymi, kad Slovėnijos teisės aktais Trbovlės elektrinei nustatytas įpareigojimas užtikrinti tiekimo saugumą ir remiamasi Direktyva 2003/54/EB, ypač pirmiau cituota jos 3 straipsnio 2 dalimi ir 11 straipsnio 4 dalimi. |
| --- | --- |

(102)

Komisija pažymi, kad Slovėnijos teisės aktais Trbovlės elektrinei nustatytas įpareigojimas užtikrinti tiekimo saugumą ir remiamasi Direktyva 2003/54/EB, ypač pirmiau cituota jos 3 straipsnio 2 dalimi ir 11 straipsnio 4 dalimi.

| (103) | Komisija keliuose savo sprendimuose nustatė, kad Direktyvos 11 straipsnio 4 dalis, kartu su 3 straipsnio 2 dalimi gali būti pagrindas įpareigojimui teikti viešąsias paslaugas tiekimo saugumo srityje (22). Šiuo straipsniu nustatyta didžiausia 15 % dalis nuo visos pirminės energijos, reikalingos elektros energijai, sunaudojamai atitinkamoje valstybėje narėje, pagaminti. Slovėnija, siekdama šios ribos laikytis, ėmėsi veiksmų riboti pagalbą Trbovlės elektrinei, netgi atsižvelgė į pagalbą, kuri šiuo tikslu teikiama ne pagal šiame sprendime nagrinėjamą schemą. Įpareigojimas taikomas iki 2009 m. |
| --- | --- |

(103)

Komisija keliuose savo sprendimuose nustatė, kad Direktyvos 11 straipsnio 4 dalis, kartu su 3 straipsnio 2 dalimi gali būti pagrindas įpareigojimui teikti viešąsias paslaugas tiekimo saugumo srityje (22). Šiuo straipsniu nustatyta didžiausia 15 % dalis nuo visos pirminės energijos, reikalingos elektros energijai, sunaudojamai atitinkamoje valstybėje narėje, pagaminti. Slovėnija, siekdama šios ribos laikytis, ėmėsi veiksmų riboti pagalbą Trbovlės elektrinei, netgi atsižvelgė į pagalbą, kuri šiuo tikslu teikiama ne pagal šiame sprendime nagrinėjamą schemą. Įpareigojimas taikomas iki 2009 m.

| (104) | Todėl Komisija mano, kad pirmoji sąlyga yra įvykdyta. |
| --- | --- |

(104)

Todėl Komisija mano, kad pirmoji sąlyga yra įvykdyta.

| (105) | Antroji sąlyga:„kriterijai, kurių pagrindu apskaičiuojama kompensacija, turi būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti“. |
| --- | --- |

(105)

Antroji sąlyga:„kriterijai, kurių pagrindu apskaičiuojama kompensacija, turi būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti“.

| (106) | Nagrinėjamu atveju pagalba teikiama nustatant fiksuotą pirkimo kainą. Kiekvienais metais vyriausybė paskelbia sprendimą, kuriuo nustatomas būtinas elektros energijos kiekis pagal pirkimo įsipareigojimą ir šio kiekio pirkimo kaina. Kaina nustatoma skaidriais metodais, pateikiant tinkamų kompensuoti sąnaudų, kurios yra tik dalis elektrinės gamybos sąnaudų, sąrašą. |
| --- | --- |

(106)

Nagrinėjamu atveju pagalba teikiama nustatant fiksuotą pirkimo kainą. Kiekvienais metais vyriausybė paskelbia sprendimą, kuriuo nustatomas būtinas elektros energijos kiekis pagal pirkimo įsipareigojimą ir šio kiekio pirkimo kaina. Kaina nustatoma skaidriais metodais, pateikiant tinkamų kompensuoti sąnaudų, kurios yra tik dalis elektrinės gamybos sąnaudų, sąrašą.

| (107) | Todėl Komisija mano, kad antroji sąlyga yra įvykdyta. |
| --- | --- |

(107)

Todėl Komisija mano, kad antroji sąlyga yra įvykdyta.

| (108) | Trečioji sąlyga:„kompensacija negali viršyti sumos, kurios reikia padengti visas ar dalį sąnaudų, susidariusių vykdant viešosios paslaugos įsipareigojimus, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus“. |
| --- | --- |

(108)

Trečioji sąlyga:„kompensacija negali viršyti sumos, kurios reikia padengti visas ar dalį sąnaudų, susidariusių vykdant viešosios paslaugos įsipareigojimus, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus“.

| (109) | Pirkimo kaina nustatoma siekiant padengti ne didesnę sumą nei numatomo pagaminti elektros energijos kiekio gamybos sąnaudos. Pelno dalies pirkimo kainoje nėra. |
| --- | --- |

(109)

Pirkimo kaina nustatoma siekiant padengti ne didesnę sumą nei numatomo pagaminti elektros energijos kiekio gamybos sąnaudos. Pelno dalies pirkimo kainoje nėra.

| (110) | Todėl Komisija mano, kad trečioji sąlyga yra įvykdyta. |
| --- | --- |

(110)

Todėl Komisija mano, kad trečioji sąlyga yra įvykdyta.

| (111) | Ketvirtoji sąlyga:„kai įmonė, vykdanti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, konkrečiu atveju nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, sudarančia sąlygas atrinkti konkurso dalyvį, galintį teikti šias paslaugas bendruomenei už mažiausią kainą, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis tipiškos, gerai veikiančios ir tinkamas transporto priemones, atitinkančias privalomus viešosios paslaugos reikalavimus, turinčios įmonės sąnaudų, kurios būtų susidariusios vykdant šiuos įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus“. |
| --- | --- |

(111)

Ketvirtoji sąlyga:„kai įmonė, vykdanti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, konkrečiu atveju nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, sudarančia sąlygas atrinkti konkurso dalyvį, galintį teikti šias paslaugas bendruomenei už mažiausią kainą, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis tipiškos, gerai veikiančios ir tinkamas transporto priemones, atitinkančias privalomus viešosios paslaugos reikalavimus, turinčios įmonės sąnaudų, kurios būtų susidariusios vykdant šiuos įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus“.

| (112) | Trbovlės elektrinė buvo pasirinkta remiantis ne viešųjų pirkimų procedūra. Tačiau Komisija pažymi, kad Slovėnijos valdžios atstovai parodė, kad nagrinėjamu atveju pasirinkus Trbovlės elektrinę bendruosius ekonominius interesus tenkinančias paslaugas galima teikti mažiausia bendruomenei kaina, atsižvelgiant į specialius šiuo atveju svarbius faktinius ir teisinius apribojimus. Šiuo atveju viešosios paslaugos įsipareigojimas yra įsipareigojimas užtikrinti šalies tiekimo saugumą naudojant vietinius pirminės energijos šaltinius, neviršijant per kalendorinius metus 15 % pirminės energijos, reikalingos elektros energijai, suvartojamai Slovėnijoje pagaminti. |
| --- | --- |

(112)

Trbovlės elektrinė buvo pasirinkta remiantis ne viešųjų pirkimų procedūra. Tačiau Komisija pažymi, kad Slovėnijos valdžios atstovai parodė, kad nagrinėjamu atveju pasirinkus Trbovlės elektrinę bendruosius ekonominius interesus tenkinančias paslaugas galima teikti mažiausia bendruomenei kaina, atsižvelgiant į specialius šiuo atveju svarbius faktinius ir teisinius apribojimus. Šiuo atveju viešosios paslaugos įsipareigojimas yra įsipareigojimas užtikrinti šalies tiekimo saugumą naudojant vietinius pirminės energijos šaltinius, neviršijant per kalendorinius metus 15 % pirminės energijos, reikalingos elektros energijai, suvartojamai Slovėnijoje pagaminti.

| (113) | Šiuo metu tik dvi Slovėnijos elektrinės bet kokiu atveju galėtų įvykdyti atitinkamus viešosios paslaugų įsipareigojimus. Tai Šoštanės ir Trbovlės elektrinės. |
| --- | --- |

(113)

Šiuo metu tik dvi Slovėnijos elektrinės bet kokiu atveju galėtų įvykdyti atitinkamus viešosios paslaugų įsipareigojimus. Tai Šoštanės ir Trbovlės elektrinės.

| (114) | Jeigu kitos elektrinės norėtų naudoti brangius išmetamųjų dujų valymo įrengimus, jiems reikėtų juos pastatyti, o tai būtų neekonomiška. Dviejuose Šoštanės elektrinės blokuose, kuriuose galima naudoti vietoje gaunamą kurą, jau visu pajėgumu naudojamos vietoje gaunamos rusvosios anglys. Maksimaliai padidinti vietos kuro kūrenimo pajėgumą būtų neekonomiška, nes tam reikėtų plėsti elektrinę arba atnaujinti kelis blokus įrengiant juose išmetamųjų dujų valymo įrengimus. Skaičiuojant nustatytą 15 % dalį Slovėnijos valdžios institucijos atsižvelgė į minėtų dviejų blokų pajėgumus. Todėl tik Trbovlės elektrinė galėjo vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus. Pagalba Trbovlės elektrinei padengia 15 % dalį, kurios negali sukurti Šoštanės elektrinė. |
| --- | --- |

(114)

Jeigu kitos elektrinės norėtų naudoti brangius išmetamųjų dujų valymo įrengimus, jiems reikėtų juos pastatyti, o tai būtų neekonomiška. Dviejuose Šoštanės elektrinės blokuose, kuriuose galima naudoti vietoje gaunamą kurą, jau visu pajėgumu naudojamos vietoje gaunamos rusvosios anglys. Maksimaliai padidinti vietos kuro kūrenimo pajėgumą būtų neekonomiška, nes tam reikėtų plėsti elektrinę arba atnaujinti kelis blokus įrengiant juose išmetamųjų dujų valymo įrengimus. Skaičiuojant nustatytą 15 % dalį Slovėnijos valdžios institucijos atsižvelgė į minėtų dviejų blokų pajėgumus. Todėl tik Trbovlės elektrinė galėjo vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus. Pagalba Trbovlės elektrinei padengia 15 % dalį, kurios negali sukurti Šoštanės elektrinė.

| (115) | Todėl Slovėnija, siekdama įgyvendinti viešosios paslaugos įsipareigojimą gaminti elektros energiją naudojant vietoje gaunamą kurą, pasirinko ekonominiu požiūriu geriausią kelią. Atsižvelgdama į tai, kad kompensacijoje už viešosios paslaugos įsipareigojimų vykdymą nėra pelno dalies, Komisija priėjo išvadą, kad viešosios paslaugos įsipareigojimas buvo įvykdytas mažiausia bendruomenei kaina. Paskelbus konkursą pigesnio rezultato nebūtų pasiekta. Iš tikrųjų per trumpą laiką (iki 2009 m.) atnaujinant veikiančias elektrines ar statant naujas, našesnes elektrines (darant prielaidą, kad tai įmanoma) reikėtų didelių investicinių sąnaudų ir bet kuris paraiškos teikėjas galėtų reikalauti kompensacijos, įskaitant pagrįstą pelną investuoto kapitalo grąžos forma. Taigi dėl to operatoriui, kuriam būtų patikėta vykdyti visuotinės svarbos ekonomines paslaugas, būtų skirta didesnė kompensacija. |
| --- | --- |

(115)

Todėl Slovėnija, siekdama įgyvendinti viešosios paslaugos įsipareigojimą gaminti elektros energiją naudojant vietoje gaunamą kurą, pasirinko ekonominiu požiūriu geriausią kelią. Atsižvelgdama į tai, kad kompensacijoje už viešosios paslaugos įsipareigojimų vykdymą nėra pelno dalies, Komisija priėjo išvadą, kad viešosios paslaugos įsipareigojimas buvo įvykdytas mažiausia bendruomenei kaina. Paskelbus konkursą pigesnio rezultato nebūtų pasiekta. Iš tikrųjų per trumpą laiką (iki 2009 m.) atnaujinant veikiančias elektrines ar statant naujas, našesnes elektrines (darant prielaidą, kad tai įmanoma) reikėtų didelių investicinių sąnaudų ir bet kuris paraiškos teikėjas galėtų reikalauti kompensacijos, įskaitant pagrįstą pelną investuoto kapitalo grąžos forma. Taigi dėl to operatoriui, kuriam būtų patikėta vykdyti visuotinės svarbos ekonomines paslaugas, būtų skirta didesnė kompensacija.

| (116) | Be to, Komisija pažymi, kad nėra jokių požymių, rodančių, kad Trbovlės elektrinė valdoma kaip ne įprasta gerai veikianti įmonė ar ypač neefektyviai. Komisija pažymi, kad įmonė restruktūrizavo savo veiklą Slovėnijos ekonomikos pereinamojo laikotarpio metu – uždarė senesnius ir mažiau naudingus blokus, kurie buvo nemodernūs, ir sumažino darbuotojų skaičių. Komisijai taip pat pažymėjo, kad kompensacijoje už viešosios paslaugos įsipareigojimo vykdymą bet kokiu atveju nėra pelno dalies. |
| --- | --- |

(116)

Be to, Komisija pažymi, kad nėra jokių požymių, rodančių, kad Trbovlės elektrinė valdoma kaip ne įprasta gerai veikianti įmonė ar ypač neefektyviai. Komisija pažymi, kad įmonė restruktūrizavo savo veiklą Slovėnijos ekonomikos pereinamojo laikotarpio metu – uždarė senesnius ir mažiau naudingus blokus, kurie buvo nemodernūs, ir sumažino darbuotojų skaičių. Komisijai taip pat pažymėjo, kad kompensacijoje už viešosios paslaugos įsipareigojimo vykdymą bet kokiu atveju nėra pelno dalies.

| (117) | Komisija taip pat pažymi, kad Trbovlės elektrinė negalės pasinaudoti naujuoju šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos etapu 2008–2012 m. ir gauti papildomų lėšų ar pelno, kurį galima gauti vykdant specialų viešosios paslaugos įsipareigojimą, nors bet kuri kita panaši įmonė tai galėtų padaryti. Valstybė nustato Trbovlės elektrinei viešosios paslaugos įsipareigojimą gaminti elektros energiją. Todėl Trbovlės elektrinė, kitaip nei elektrinės, kurios nevaržomai pardavinėja savo pagamintą elektros energiją rinkoje, neturi galimybės nustoti gaminti elektros energiją ir CO2 dujų rinkoje parduoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimus, kuriuos ji gavo laisvai, neprivalėdama pirkti atitinkamo leidimų skaičiaus, kad įvykdytų atsisakymo įsipareigojimus. Tai nekenkia gerėjančiam elektrinės naudingumui pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemoje nustatytą paskatų struktūrą, taip pat nepanaudojami leidimai, kuriuos elektrinė galėjo parduoti tuo pačiu metu laikydamasi savo viešosios paslaugos įsipareigojimų pagaminti tam tikrą elektros energijos kiekį. |
| --- | --- |

(117)

Komisija taip pat pažymi, kad Trbovlės elektrinė negalės pasinaudoti naujuoju šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos etapu 2008–2012 m. ir gauti papildomų lėšų ar pelno, kurį galima gauti vykdant specialų viešosios paslaugos įsipareigojimą, nors bet kuri kita panaši įmonė tai galėtų padaryti. Valstybė nustato Trbovlės elektrinei viešosios paslaugos įsipareigojimą gaminti elektros energiją. Todėl Trbovlės elektrinė, kitaip nei elektrinės, kurios nevaržomai pardavinėja savo pagamintą elektros energiją rinkoje, neturi galimybės nustoti gaminti elektros energiją ir CO2 dujų rinkoje parduoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimus, kuriuos ji gavo laisvai, neprivalėdama pirkti atitinkamo leidimų skaičiaus, kad įvykdytų atsisakymo įsipareigojimus. Tai nekenkia gerėjančiam elektrinės naudingumui pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemoje nustatytą paskatų struktūrą, taip pat nepanaudojami leidimai, kuriuos elektrinė galėjo parduoti tuo pačiu metu laikydamasi savo viešosios paslaugos įsipareigojimų pagaminti tam tikrą elektros energijos kiekį.

| (118) | Pirmiau apibūdinta padėtis pagrįsta prielaida, kad rusvosios anglys yra ekonomiškiausias vietoje gaunamas kuras elektros energijos gamybai Slovėnijoje. Komisija mano, kad kalbant apie dabartį ir artimiausią ateitį, tokia prielaida yra pagrįsta. |
| --- | --- |

(118)

Pirmiau apibūdinta padėtis pagrįsta prielaida, kad rusvosios anglys yra ekonomiškiausias vietoje gaunamas kuras elektros energijos gamybai Slovėnijoje. Komisija mano, kad kalbant apie dabartį ir artimiausią ateitį, tokia prielaida yra pagrįsta.

| (119) | Tačiau Komisija taip pat pažymi, kad tam tikrų elektros energijos gamybos technologijų, kuriomis naudojamas vietoje iš atsinaujinančių šaltinių gaunamas kuras, gamybos sąnaudos nedaug didesnės už gamybos naudojant rusvąsias anglis sąnaudas. Tai pasakytina apie dideles biomasės jėgaines, kurių elektros energijos gamybos sąnaudos, Slovėnijos pateiktais duomenimis, vidutiniškai yra 18,18 SIT/MWh; tai kiek daugiau nei 10 % viršija Trbovlės elektrinės gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(119)

Tačiau Komisija taip pat pažymi, kad tam tikrų elektros energijos gamybos technologijų, kuriomis naudojamas vietoje iš atsinaujinančių šaltinių gaunamas kuras, gamybos sąnaudos nedaug didesnės už gamybos naudojant rusvąsias anglis sąnaudas. Tai pasakytina apie dideles biomasės jėgaines, kurių elektros energijos gamybos sąnaudos, Slovėnijos pateiktais duomenimis, vidutiniškai yra 18,18 SIT/MWh; tai kiek daugiau nei 10 % viršija Trbovlės elektrinės gamybos sąnaudas.

| (120) | Todėl Komisija pažymi, kad šio sprendimo argumentai pagrįsti konkrečiais su šiuo atveju susijusiais faktais ir ypač tuo, kad Trbovlės elektrinei taikomi įpareigojimai 2009 m. nustos galioti. Per ilgesnį laiką, kai energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių sąnaudos sumažės ir padidės bendri tokios gamybos pajėgumai, padėtis gali pasikeisti. |
| --- | --- |

(120)

Todėl Komisija pažymi, kad šio sprendimo argumentai pagrįsti konkrečiais su šiuo atveju susijusiais faktais ir ypač tuo, kad Trbovlės elektrinei taikomi įpareigojimai 2009 m. nustos galioti. Per ilgesnį laiką, kai energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių sąnaudos sumažės ir padidės bendri tokios gamybos pajėgumai, padėtis gali pasikeisti.

| (121) | Be to, Komisija atsižvelgia į tai, kad šis konkretus viešosios paslaugos įsipareigojimas buvo nustatytas pagal Bendrijos teisės aktą – Direktyvą 2003/54/EB. Ypatingas šio viešosios paslaugos įsipareigojimo pobūdis, susijęs su šalies tiekimo saugumo užtikrinimu, gali būti vertinamas kaip pagal apibrėžimą apribojantis taikymo apimtį šalimi, kurioje paslaugos teikėjas buvo įpareigotas. |
| --- | --- |

(121)

Be to, Komisija atsižvelgia į tai, kad šis konkretus viešosios paslaugos įsipareigojimas buvo nustatytas pagal Bendrijos teisės aktą – Direktyvą 2003/54/EB. Ypatingas šio viešosios paslaugos įsipareigojimo pobūdis, susijęs su šalies tiekimo saugumo užtikrinimu, gali būti vertinamas kaip pagal apibrėžimą apribojantis taikymo apimtį šalimi, kurioje paslaugos teikėjas buvo įpareigotas.

| (122) | Todėl Komisija mano, kad Slovėnija, nustatydama fiksuotą kompensacijos Trbovlės elektrinei sumą, užtikrina, jog bendruosius ekonominius interesus tenkinančios paslaugos iki 2009 m. bendruomenei bus teikiamos mažiausia kaina. Atsižvelgiant į ypatingas teisines ir faktines aplinkybes, kompensacija nėra didesnė už sumą, kurios paprastai reikėtų gerai valdomai įmonei tokiems įsipareigojimams įgyvendinti. Todėl Komisija, atsižvelgdama į tai, kad 2009 m. viešosios paslaugos įsipareigojimas nustoja galioti, mano, kad ketvirtoji sąlyga yra įvykdyta. Taikant šį laiko apribojimą Slovėnijai paliekama galimybė nuspręsti, ar nuo 2010 m. ji naudos „švariąsias anglies technologijas“ rusvųjų anglių kūrenimui, ar pereis prie iš biomasės gaunamo ar kito ekologiškesnio kuro pagal Europos Sąjungos energetikos politiką (23). |
| --- | --- |

(122)

Todėl Komisija mano, kad Slovėnija, nustatydama fiksuotą kompensacijos Trbovlės elektrinei sumą, užtikrina, jog bendruosius ekonominius interesus tenkinančios paslaugos iki 2009 m. bendruomenei bus teikiamos mažiausia kaina. Atsižvelgiant į ypatingas teisines ir faktines aplinkybes, kompensacija nėra didesnė už sumą, kurios paprastai reikėtų gerai valdomai įmonei tokiems įsipareigojimams įgyvendinti. Todėl Komisija, atsižvelgdama į tai, kad 2009 m. viešosios paslaugos įsipareigojimas nustoja galioti, mano, kad ketvirtoji sąlyga yra įvykdyta. Taikant šį laiko apribojimą Slovėnijai paliekama galimybė nuspręsti, ar nuo 2010 m. ji naudos „švariąsias anglies technologijas“ rusvųjų anglių kūrenimui, ar pereis prie iš biomasės gaunamo ar kito ekologiškesnio kuro pagal Europos Sąjungos energetikos politiką (23).

| (123) | Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją, Komisija priėjo išvadą, kad pagalba, nurodytomis ypatingomis aplinkybėmis teikiama Trbovlės elektrinei atitinka keturias Altmarko sprendime nustatytas sąlygas ir nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją, Komisija priėjo išvadą, kad pagalba, nurodytomis ypatingomis aplinkybėmis teikiama Trbovlės elektrinei atitinka keturias Altmarko sprendime nustatytas sąlygas ir nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Slovėnijos energijos įstatymu nustatyta pagalba reikalavimus atitinkantiems elektros energijos gamintojams, naudojantiems atsinaujinančius pirminės energijos šaltinius, yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu.

2 straipsnis

Slovėnijos energijos įstatymu nustatyta pagalba reikalavimus atitinkantiems elektros energijos gamintojams, naudojantiems termofikacines elektrines, yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu.

3 straipsnis

Slovėnijos energijos aktu nustatyta pagalba Trbovlės elektrinei nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.

Parengta Briuselyje, 2007 m. balandžio 24 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 46, 2005 2 22, p. 3.

1

(2)  OL C 63, 2005 3 15, p. 2.

2

(3)  Nutarimas dėl sąlygų reikalavimus atitinkančio elektros energijos gamintojo statusui gauti (Slovėnijos Respublikos oficialusis leidinys, Nr. 29/01 ir 99/01).

3

(4)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

4

(5)  2001 m. liepos 26 d. priimta Komisijos. Šį tyrimą galima rasti Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

5

Valstybėms narėms perduota 2001 m. rugpjūčio 6 d. raštu ref. SG(2001) D/290869.

(6)  Slovėnijos oficialusis leidinys, Nr. 79/1999, 51/2004.

6

(7)  OL C 164, 2002 7 10, p. 3 – abiem atvejais.

7

(8)  OL L 283, 2001 10 27, p. 33.

8

(9)  Slovėnijos oficialusis leidinys, Nr. 25/02.

9

(10)  OL L 52, 2004 2 21, p. 50.

10

(11)  Slovėnijos oficialusis leidinys, Nr. 74/01.

11

(12)  Slovėnijos oficialusis leidinys, Nr. 49/03.

12

(13)  Šaltinis: Tarptautinė energetikos agentūra. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI

13

(14)  Žr. bylą N 161/04 – Portugalija, OL C 250, 2005 10 8, p. 9.

14

(15)  Byla C-173/73, Italija prieš Komisiją.

15

(16)  Byla C-78/79, Steinike prieš Vokietijos Federacinę Respubliką.

16

(17)  Byla C-345/02.

17

(18)  Slovėnijos oficialusis leidinys, Nr. 29/01 ir 99/01.

18

(19)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

19

(20)  Žr. tris paskutines pirmiau pateiktų lentelių eilutes.

20

(21)  Byla C-280/00, 2003 7 24, Altmark trans Gmbh ir Regierungsprasidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh.

21

Altmark trans Gmbh ir Regierungsprasidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh

(22)  Žr. Komisijos sprendimus bylose N 34/99 (OL C 5, 2002 1 8, p. 2), NN 49/99 (OL C 268, 2001 9 22, p. 7) ir N 6/A/2001 (OL C 77, 2002 3 28, p. 26).

22

(23)  Žr. 2007 m. sausio mėn. teisės aktus dėl energetikos, ypač COM(2006) 843 galutinis.

23

---

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/25

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. balandžio 24 d.

dėl valstybės pagalbos C 26/2006 (ex N 110/2006): laikinasis laivų statybos apsaugos mechanizmas. Portugalija

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1756)

(Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/581/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdami į jų pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. vasario 7 d. raštu (registruotu 2006 m. vasario 10 d.), Portugalija pranešė Komisijai apie ketinimą bendrovei Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A (toliau – ENVC) suteikti pagalbą veiklos einamosioms išlaidoms padengti. 2006 m. kovo 13 d. raštu Komisija paprašė pateikti išsamesnių paaiškinimų, kuriuos Portugalija atsiuntė elektroniniu paštu 2006 m. balandžio 28 d. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 7 d. raštu (registruotu 2006 m. vasario 10 d.), Portugalija pranešė Komisijai apie ketinimą bendrovei Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A (toliau – ENVC) suteikti pagalbą veiklos einamosioms išlaidoms padengti. 2006 m. kovo 13 d. raštu Komisija paprašė pateikti išsamesnių paaiškinimų, kuriuos Portugalija atsiuntė elektroniniu paštu 2006 m. balandžio 28 d.

| (2) | 2006 m. birželio 23 d. raštu Komisija informavo Portugaliją apie sprendimą inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. birželio 23 d. raštu Komisija informavo Portugaliją apie sprendimą inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos.

| (3) | 2006 m. liepos 25 d. raštu (registruotu 2006 m. liepos 26 d.) Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl pirmiau minėtos procedūros. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. liepos 25 d. raštu (registruotu 2006 m. liepos 26 d.) Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl pirmiau minėtos procedūros.

| (4) | Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Trečiųjų šalių pastabų negauta. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Trečiųjų šalių pastabų negauta.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (5) | Pagalba skirta Portugalijos laivų statyklai Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (toliau – ENVC), kurioje šiuo metu dirba apie 1 000 darbuotojų. |
| --- | --- |

(5)

Pagalba skirta Portugalijos laivų statyklai Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (toliau – ENVC), kurioje šiuo metu dirba apie 1 000 darbuotojų.

| (6) | 2003 m. lapkričio 14 d. ENVC pasirašė sutartį su Prancūzijos laivų savininke bendrove Fouquet Sacops S.A. dėl cheminių medžiagų ir naftos tanklaivio (korpuso Nr. 227) pristatymo; sutarties kaina – 22 900 000 EUR. Laivas buvo pristatytas 2005 m. balandžio 26 d. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. lapkričio 14 d. ENVC pasirašė sutartį su Prancūzijos laivų savininke bendrove Fouquet Sacops S.A. dėl cheminių medžiagų ir naftos tanklaivio (korpuso Nr. 227) pristatymo; sutarties kaina – 22 900 000 EUR. Laivas buvo pristatytas 2005 m. balandžio 26 d.

| (7) | Portugalija, remdamasi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1177/2002 dėl laikinojo laivų statybos apsaugos mechanizmo (3) su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 502/2004 (4) (toliau – LAM), siūlo ENVC suteikti su šia sutartimi susijusią pagalbą skiriant 1 461 702 EUR subsidiją. LAM reglamentas įsigaliojo 2002 m. liepos 3 d., o nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d.; taigi, kai Portugalija pranešė apie pagalbą, reglamentas nebegaliojo. |
| --- | --- |

(7)

Portugalija, remdamasi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1177/2002 dėl laikinojo laivų statybos apsaugos mechanizmo (3) su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 502/2004 (4) (toliau – LAM), siūlo ENVC suteikti su šia sutartimi susijusią pagalbą skiriant 1 461 702 EUR subsidiją. LAM reglamentas įsigaliojo 2002 m. liepos 3 d., o nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d.; taigi, kai Portugalija pranešė apie pagalbą, reglamentas nebegaliojo.

| (8) | Tačiau Portugalija teigia, kad dėl toliau išvardytų priežasčių sutartis atitinka reikalavimus pagal LAM reglamentą pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(8)

Tačiau Portugalija teigia, kad dėl toliau išvardytų priežasčių sutartis atitinka reikalavimus pagal LAM reglamentą pagalbai gauti.

| (9) | LAM reglamento 4 straipsnyje teigiama, kad „Šis reglamentas taikomas galutinėms sutartims, pasirašytoms nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki jo galiojimo pabaigos...“. Dėl to Portugalija teigia, kad minėta sutartis buvo pasirašyta 2003 m. lapkričio 14 d., t. y. kai LAM reglamentas dar galiojo, todėl atitinka reikalavimus pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(9)

LAM reglamento 4 straipsnyje teigiama, kad „Šis reglamentas taikomas galutinėms sutartims, pasirašytoms nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki jo galiojimo pabaigos...“. Dėl to Portugalija teigia, kad minėta sutartis buvo pasirašyta 2003 m. lapkričio 14 d., t. y. kai LAM reglamentas dar galiojo, todėl atitinka reikalavimus pagalbai gauti.

| (10) | Be to, Portugalija tvirtina, kad nagrinėjamoji sutartis buvo susijusi su Korėjos laivų statyklų mažesnės kainos pasiūlymais, taigi atitiko LAM reglamento 2 straipsnio sąlygas, ir kad dėl to pagalba yra pagrįsta, nes skiriama kovai su nesąžininga Korėjos laivų statyklų konkurencija. |
| --- | --- |

(10)

Be to, Portugalija tvirtina, kad nagrinėjamoji sutartis buvo susijusi su Korėjos laivų statyklų mažesnės kainos pasiūlymais, taigi atitiko LAM reglamento 2 straipsnio sąlygas, ir kad dėl to pagalba yra pagrįsta, nes skiriama kovai su nesąžininga Korėjos laivų statyklų konkurencija.

III.   OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS INICIJAVIMO PRIEŽASTYS

| (11) | Komisija sprendime šiuo atveju inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą teigė, kad ji abejojo dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka remiantis LAM reglamentu dėl toliau išvardytų priežasčių. |
| --- | --- |

(11)

Komisija sprendime šiuo atveju inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą teigė, kad ji abejojo dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka remiantis LAM reglamentu dėl toliau išvardytų priežasčių.

| (12) | Pirma, Komisija abejojo dėl skatinamojo pagalbos poveikio. Komisija šiuo atžvilgiu pabrėžė, kad Portugalija nepateikė įrodymų, jog tuo metu, kai ENVC pasirašė sutartį, būta valstybinių garantijų, kad laivų statykla gautų pagalbą. Priešingai, Portugalija nebuvo pritaikiusi LAM sistemos. Be to, remiantis turima informacija, Portugalijos valdžios institucijos sprendimą skirti pagalbą ENVC (su sąlyga, kad bus gautas Komisijos patvirtinimas) priėmė tik 2005 m. gruodžio 28 d., t. y. praėjus nemažai laiko nuo sutarties pasirašymo ir laivo pristatymo. Taigi paaiškėjo, kad valstybės pagalba nebuvo paskata ENVC sutarčiai pasirašyti, nes tuo metu, kai projektas buvo baigtas, pagalbos nebuvo įmanoma gauti. |
| --- | --- |

(12)

Pirma, Komisija abejojo dėl skatinamojo pagalbos poveikio. Komisija šiuo atžvilgiu pabrėžė, kad Portugalija nepateikė įrodymų, jog tuo metu, kai ENVC pasirašė sutartį, būta valstybinių garantijų, kad laivų statykla gautų pagalbą. Priešingai, Portugalija nebuvo pritaikiusi LAM sistemos. Be to, remiantis turima informacija, Portugalijos valdžios institucijos sprendimą skirti pagalbą ENVC (su sąlyga, kad bus gautas Komisijos patvirtinimas) priėmė tik 2005 m. gruodžio 28 d., t. y. praėjus nemažai laiko nuo sutarties pasirašymo ir laivo pristatymo. Taigi paaiškėjo, kad valstybės pagalba nebuvo paskata ENVC sutarčiai pasirašyti, nes tuo metu, kai projektas buvo baigtas, pagalbos nebuvo įmanoma gauti.

| (13) | Antra, Komisija nebuvo tikra dėl teisinio pagrindo pagalbai patvirtinti. Komisija pažymėjo, kad LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir nebegaliojo tu metu, kai Portugalija pranešė apie pagalbą. Nors LAM reglamentas buvo taikomas sutartims, kurios buvo pasirašytos tuo metu, kai reglamentas buvo taikomas, kilo abejonių, ar Komisija visgi galėtų vertinti priemonę, apie kurią buvo pranešta, remdamasi dokumentu, kuris nebebuvo ES teisės dalimi. |
| --- | --- |

(13)

Antra, Komisija nebuvo tikra dėl teisinio pagrindo pagalbai patvirtinti. Komisija pažymėjo, kad LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir nebegaliojo tu metu, kai Portugalija pranešė apie pagalbą. Nors LAM reglamentas buvo taikomas sutartims, kurios buvo pasirašytos tuo metu, kai reglamentas buvo taikomas, kilo abejonių, ar Komisija visgi galėtų vertinti priemonę, apie kurią buvo pranešta, remdamasi dokumentu, kuris nebebuvo ES teisės dalimi.

| (14) | Be to, Komisija pastebėjo, kad Korėja užginčijo LAM reglamento suderinamumą su PPO taisyklėmis. 2005 m. balandžio 22 d. PPO darbo grupė pateikė ataskaitą, kurioje padaryta išvada, kad LAM reglamentas ir kai kurios nacionalinės LAM sistemos, galiojusios tuo metu, kai Korėja pradėjo PPO ginčo procedūrą, pažeidė Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos (5) 23 straipsnio 1 dalį. 2005 m. birželio 20 d. PPO ginčų sprendimo institucija (GSI) patvirtino darbo grupės ataskaitą, įskaitant jos rekomendaciją, kad Bendrija suderintų LAM reglamentą ir nacionalines LAM sistemas su įsipareigojimais, prisiimtais pagal PPO susitarimus (6). 2005 m. liepos 20 d. Bendrija informavo GSI, kad GSI nutarimo ir rekomendacijų jau buvo laikomasi, nes LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir valstybės narės nebegalėjo pagal minėtą reglamentą skirti pagalbos veiklos einamosioms išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(14)

Be to, Komisija pastebėjo, kad Korėja užginčijo LAM reglamento suderinamumą su PPO taisyklėmis. 2005 m. balandžio 22 d. PPO darbo grupė pateikė ataskaitą, kurioje padaryta išvada, kad LAM reglamentas ir kai kurios nacionalinės LAM sistemos, galiojusios tuo metu, kai Korėja pradėjo PPO ginčo procedūrą, pažeidė Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos (5) 23 straipsnio 1 dalį. 2005 m. birželio 20 d. PPO ginčų sprendimo institucija (GSI) patvirtino darbo grupės ataskaitą, įskaitant jos rekomendaciją, kad Bendrija suderintų LAM reglamentą ir nacionalines LAM sistemas su įsipareigojimais, prisiimtais pagal PPO susitarimus (6). 2005 m. liepos 20 d. Bendrija informavo GSI, kad GSI nutarimo ir rekomendacijų jau buvo laikomasi, nes LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir valstybės narės nebegalėjo pagal minėtą reglamentą skirti pagalbos veiklos einamosioms išlaidoms padengti.

| (15) | Leidimas skirti siūlomą pagalbą reikštų, kad LAM reglamentas toliau būtų taikomas pažeidžiant Bendrijos įsipareigojimą laikytis GSI nutarimo. Todėl Komisija tuo etapu manė, kad pagalba neatitiktų Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(15)

Leidimas skirti siūlomą pagalbą reikštų, kad LAM reglamentas toliau būtų taikomas pažeidžiant Bendrijos įsipareigojimą laikytis GSI nutarimo. Todėl Komisija tuo etapu manė, kad pagalba neatitiktų Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų.

| (16) | Trečia, dėl pagalbos intensyvumo: Komisija pažymėjo, kad pagalbos suma buvo didesnė nei 6 % sutarties vertės ir todėl neatitiko didžiausio leistino pagalbos intensyvumo pagal LAM reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(16)

Trečia, dėl pagalbos intensyvumo: Komisija pažymėjo, kad pagalbos suma buvo didesnė nei 6 % sutarties vertės ir todėl neatitiko didžiausio leistino pagalbos intensyvumo pagal LAM reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

IV.   PORTUGALIJOS PATEIKTOS PASTABOS

| (17) | Portugalija pabrėžė, kad Komisijos sprendime inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą nurodyta pagalbos suma (1 401 702 EUR) (7) neatitiko pagalbos sumos, apie kurią buvo pranešta (1 461 702 EUR). |
| --- | --- |

(17)

Portugalija pabrėžė, kad Komisijos sprendime inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą nurodyta pagalbos suma (1 401 702 EUR) (7) neatitiko pagalbos sumos, apie kurią buvo pranešta (1 461 702 EUR).

| (18) | Dėl pagalbos intensyvumo Portugalija pažymėjo, kad pagal LAM reglamentą didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas yra 6 % sutarties vertės iki pagalbos (priešingai nei Komisijos sprendime inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą nurodyti 6 % sutarties vertės (8) ir kad dėl to pagalbos intensyvumas atitiko LAM reglamentą. |
| --- | --- |

(18)

Dėl pagalbos intensyvumo Portugalija pažymėjo, kad pagal LAM reglamentą didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas yra 6 % sutarties vertės iki pagalbos (priešingai nei Komisijos sprendime inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą nurodyti 6 % sutarties vertės (8) ir kad dėl to pagalbos intensyvumas atitiko LAM reglamentą.

| (19) | Apskritai Portugalija pažymėjo, kad LAM reglamento tikslas buvo kovoti su nesąžininga Korėjos konkurencija, ir kad visoms ES laivų statykloms būtų taikomos tokios pačios sąlygos pagalbai pagal reglamentą gauti. Taigi, Portugalijos nuomone, pagalba neturėjo poveikio prekybai bendrojoje rinkoje, ir dėl to buvo abejotina, ar ji galėtų būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(19)

Apskritai Portugalija pažymėjo, kad LAM reglamento tikslas buvo kovoti su nesąžininga Korėjos konkurencija, ir kad visoms ES laivų statykloms būtų taikomos tokios pačios sąlygos pagalbai pagal reglamentą gauti. Taigi, Portugalijos nuomone, pagalba neturėjo poveikio prekybai bendrojoje rinkoje, ir dėl to buvo abejotina, ar ji galėtų būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (20) | Dėl skatinamojo poveikio: Portugalija pateikė naujų įrodymų, kad laivų statykla paprašė skirti pagalbą 2003 m. rugsėjo 25 d., t. y. prieš pasirašydama sutartį. Šiomis aplinkybėmis Portugalija pateikė 2003 m. rugsėjo 26 d. Portugalijos valdžios institucijų rašto laivų statyklai, kuriame Portugalijos valdžios institucijos patvirtina gavusios prašymą skirti pagalbą ir primena laivų statyklai, kad pagalba skiriama su sąlyga, jei tam pritaria Komisija, kopiją. Portugalijos teigimu šis raštas parodė Portugalijos valdžios institucijų norą skirti pagalbą su sąlyga, jei laikomasi visų teisinių sąlygų. |
| --- | --- |

(20)

Dėl skatinamojo poveikio: Portugalija pateikė naujų įrodymų, kad laivų statykla paprašė skirti pagalbą 2003 m. rugsėjo 25 d., t. y. prieš pasirašydama sutartį. Šiomis aplinkybėmis Portugalija pateikė 2003 m. rugsėjo 26 d. Portugalijos valdžios institucijų rašto laivų statyklai, kuriame Portugalijos valdžios institucijos patvirtina gavusios prašymą skirti pagalbą ir primena laivų statyklai, kad pagalba skiriama su sąlyga, jei tam pritaria Komisija, kopiją. Portugalijos teigimu šis raštas parodė Portugalijos valdžios institucijų norą skirti pagalbą su sąlyga, jei laikomasi visų teisinių sąlygų.

| (21) | Be to, Portugalija tvirtino, kad remiantis ankstesne praktika vyravo supratimas, kad Portugalija remtų laivų statyklos pramonės prašymus skirti pagalbą, jei tam yra teisinis pagrindas (šiuo atveju LAM reglamentas). Dėl vidinių administracinių vėlavimų pagalbą Portugalija oficialiai patvirtino tik 2005 m. gruodžio mėn. Tačiau tai nesumenkina fakto, kad laivų statykla, remdamasi pirmiau nurodytomis aplinkybėmis (žr. 20 konstatuojamąją dalį) ir bendra Portugalijos valdžios institucijų politika šiuo klausimu, tikėjosi gauti pagalbą. Laivų statykla turėjo įrodymų, kad siekdamos šios sutarties Korėjos laivų statyklos pateikė pasiūlymus mažesnėmis kainomis, ir sutiko su sutartimi manydama, kad gaus Portugalijos valdžios institucijų skirtą pagalbą. |
| --- | --- |

(21)

Be to, Portugalija tvirtino, kad remiantis ankstesne praktika vyravo supratimas, kad Portugalija remtų laivų statyklos pramonės prašymus skirti pagalbą, jei tam yra teisinis pagrindas (šiuo atveju LAM reglamentas). Dėl vidinių administracinių vėlavimų pagalbą Portugalija oficialiai patvirtino tik 2005 m. gruodžio mėn. Tačiau tai nesumenkina fakto, kad laivų statykla, remdamasi pirmiau nurodytomis aplinkybėmis (žr. 20 konstatuojamąją dalį) ir bendra Portugalijos valdžios institucijų politika šiuo klausimu, tikėjosi gauti pagalbą. Laivų statykla turėjo įrodymų, kad siekdamos šios sutarties Korėjos laivų statyklos pateikė pasiūlymus mažesnėmis kainomis, ir sutiko su sutartimi manydama, kad gaus Portugalijos valdžios institucijų skirtą pagalbą.

| (22) | Dėl teisinio pagrindo pagalbai patvirtinti: Portugalija pakartojo savo pastabas pranešime dėl to, kad LAM reglamentas buvo tinkamas pagrindas pagalbai patvirtinti, nes sutartis buvo pasirašyta dar galiojant LAM reglamentui ir, iš tikrųjų, iki GSI pripažįstant LAM reglamentą netinkamu. Todėl Portugalija pažymėjo, kad padėtis buvo tokia pati, kaip ir kitų valstybių narių padėtis skiriant pagalbos priemones (pagal LAM sistemas) sutartims, kurios buvo pasirašytos dar galiojant LAM reglamentui. Sutarčių tinkamumą pagalbai gauti lėmė data, kada sutartys buvo pasirašytos, o ne data, kada apie pagalbą buvo pranešta arba kada ji buvo skirta. Portugalija taip pat pažymėjo, kad nė vienos pagalbą gavusios laivų statyklos nebuvo pareikalauta grąžinti suteiktas pagalbos lėšas po to, kai buvo pateikta PPO darbo grupės ataskaita. Todėl nesuteikus pagalbos ENVC būtų prieštaraujama bendrajam lygių galimybių principui. |
| --- | --- |

(22)

Dėl teisinio pagrindo pagalbai patvirtinti: Portugalija pakartojo savo pastabas pranešime dėl to, kad LAM reglamentas buvo tinkamas pagrindas pagalbai patvirtinti, nes sutartis buvo pasirašyta dar galiojant LAM reglamentui ir, iš tikrųjų, iki GSI pripažįstant LAM reglamentą netinkamu. Todėl Portugalija pažymėjo, kad padėtis buvo tokia pati, kaip ir kitų valstybių narių padėtis skiriant pagalbos priemones (pagal LAM sistemas) sutartims, kurios buvo pasirašytos dar galiojant LAM reglamentui. Sutarčių tinkamumą pagalbai gauti lėmė data, kada sutartys buvo pasirašytos, o ne data, kada apie pagalbą buvo pranešta arba kada ji buvo skirta. Portugalija taip pat pažymėjo, kad nė vienos pagalbą gavusios laivų statyklos nebuvo pareikalauta grąžinti suteiktas pagalbos lėšas po to, kai buvo pateikta PPO darbo grupės ataskaita. Todėl nesuteikus pagalbos ENVC būtų prieštaraujama bendrajam lygių galimybių principui.

V.   VERTINIMAS

| (23) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(23)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (24) | Komisija mano, kad siūloma priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje: pagalbos forma – valstybės lėšomis finansuojama subsidija; net jei LAM reglamentas buvo taikomas visose valstybėse narėse, kaip teigia Portugalija, ši priemonė yra neprivaloma, nes yra taikoma tik ENVC; ši neprivaloma subsidija, kuria ENVC suteikiamas pranašumas kitų negaunančių pagalbos konkurentų atžvilgiu, gali iškraipyti konkurenciją. Pagaliau laivų statyba yra ekonominė veikla, susijusi su aktyvia valstybių narių tarpusavio prekyba. Todėl pati priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(24)

Komisija mano, kad siūloma priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje: pagalbos forma – valstybės lėšomis finansuojama subsidija; net jei LAM reglamentas buvo taikomas visose valstybėse narėse, kaip teigia Portugalija, ši priemonė yra neprivaloma, nes yra taikoma tik ENVC; ši neprivaloma subsidija, kuria ENVC suteikiamas pranašumas kitų negaunančių pagalbos konkurentų atžvilgiu, gali iškraipyti konkurenciją. Pagaliau laivų statyba yra ekonominė veikla, susijusi su aktyvia valstybių narių tarpusavio prekyba. Todėl pati priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (25) | Taigi Komisija patvirtina, kad pagalbos priemonė, apie kurią buvo pranešta, patenka į EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(25)

Taigi Komisija patvirtina, kad pagalbos priemonė, apie kurią buvo pranešta, patenka į EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| (26) | Atsižvelgdama į Portugalijos pateiktas pastabas Komisija patvirtina, kad pagalbos, apie kurią buvo pranešta, suma yra 1 461 702 EUR. Remiantis LAM reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, gali būti leista teikti pagalbą, kuri neviršytų 6 % sutarties vertės iki pagalbos (9). Komisija daro išvadą, kad pagalba, apie kurią buvo pranešta, atitinka LAM reglamentu leistiną didžiausią pagalbos intensyvumą. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgdama į Portugalijos pateiktas pastabas Komisija patvirtina, kad pagalbos, apie kurią buvo pranešta, suma yra 1 461 702 EUR. Remiantis LAM reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, gali būti leista teikti pagalbą, kuri neviršytų 6 % sutarties vertės iki pagalbos (9). Komisija daro išvadą, kad pagalba, apie kurią buvo pranešta, atitinka LAM reglamentu leistiną didžiausią pagalbos intensyvumą.

| (27) | Apskritai valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka tik tada, jei būtina skatinti bendrovę gavėją veikti taip, kad būtų padedama siekti susijusioje leidžiančioje nukrypti nuostatoje (10) numatytų tikslų. |
| --- | --- |

(27)

Apskritai valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka tik tada, jei būtina skatinti bendrovę gavėją veikti taip, kad būtų padedama siekti susijusioje leidžiančioje nukrypti nuostatoje (10) numatytų tikslų.

| (28) | Komisija šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad LAM reglamento tikslas buvo siekti, kad „Bendrijos laivų statyklos galėtų įveikti nesąžiningą Korėjos konkurenciją“ (žr. 6 konstatuojamąją dalį). Todėl būtų galima leisti skirti tiesioginę pagalbą, neviršijančią 6 % sutarties vertės iki pagalbos, jei sutarties siekė konkuruojanti Korėjos laivų statykla, siūliusi mažesnę kainą (2 straipsnis). |
| --- | --- |

(28)

Komisija šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad LAM reglamento tikslas buvo siekti, kad „Bendrijos laivų statyklos galėtų įveikti nesąžiningą Korėjos konkurenciją“ (žr. 6 konstatuojamąją dalį). Todėl būtų galima leisti skirti tiesioginę pagalbą, neviršijančią 6 % sutarties vertės iki pagalbos, jei sutarties siekė konkuruojanti Korėjos laivų statykla, siūliusi mažesnę kainą (2 straipsnis).

| (29) | Išnagrinėjus naujus Portugalijos pateiktus įrodymus nustatyta, kad laivų statykla pagalbą suteikti prašė prieš pasirašydama sutartį. Be to, Portugalija pateikė (Pramonės generaliniam direktoratui) susijusių Portugalijos valdžios institucijų 2003 m. rugsėjo 26 d. rašto ENVC, kuriame patvirtinama, kad gautas prašymas skirti pagalbą, prašoma pateikti įrodymų, kad laikomasi LAM reglamento 2 straipsnio 1 dalies (t. y. įrodymų, kad sutarties siekė konkuruojanti Korėjos laivų statykla, siūliusi mažesnę kainą – šiuos įrodymus vėliau laivų statykla pateikė) ir primenama laivų statyklai, kad pagalba gali būti skirta, jei apie tai iš anksto buvo pranešta Komisijai ir gautas jos sutikimas, kopiją. Komisija mano, kad pirmiau nurodyti faktai rodė, kad Portugalijos valdžios institucijos norėjo skirti pagalbą, jei būtų įvykdytos visos sąlygos. Kadangi paaiškėjo, kad šiuo atveju tinkamumo sąlygos buvo įvykdytos, dėl šių faktų laivų statykla tikėjosi, jog pagalba bus suteikta (11). Todėl Komisija mažiau abejoja dėl skatinamojo pagalbos poveikio. |
| --- | --- |

(29)

Išnagrinėjus naujus Portugalijos pateiktus įrodymus nustatyta, kad laivų statykla pagalbą suteikti prašė prieš pasirašydama sutartį. Be to, Portugalija pateikė (Pramonės generaliniam direktoratui) susijusių Portugalijos valdžios institucijų 2003 m. rugsėjo 26 d. rašto ENVC, kuriame patvirtinama, kad gautas prašymas skirti pagalbą, prašoma pateikti įrodymų, kad laikomasi LAM reglamento 2 straipsnio 1 dalies (t. y. įrodymų, kad sutarties siekė konkuruojanti Korėjos laivų statykla, siūliusi mažesnę kainą – šiuos įrodymus vėliau laivų statykla pateikė) ir primenama laivų statyklai, kad pagalba gali būti skirta, jei apie tai iš anksto buvo pranešta Komisijai ir gautas jos sutikimas, kopiją. Komisija mano, kad pirmiau nurodyti faktai rodė, kad Portugalijos valdžios institucijos norėjo skirti pagalbą, jei būtų įvykdytos visos sąlygos. Kadangi paaiškėjo, kad šiuo atveju tinkamumo sąlygos buvo įvykdytos, dėl šių faktų laivų statykla tikėjosi, jog pagalba bus suteikta (11). Todėl Komisija mažiau abejoja dėl skatinamojo pagalbos poveikio.

| (30) | Sprendime inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir nebegaliojo tuo metu, kai Portugalija pranešė apie pagalbą. Nors LAM reglamentas buvo taikomas sutartims, kurios buvo pasirašytos tuo metu, kai reglamentas buvo taikomas, kilo abejonių, ar Komisija vis dėlto galėtų vertinti priemonę, apie kurią buvo pranešta, remdamasi dokumentu, kuris nebebuvo ES teisės dalimi. |
| --- | --- |

(30)

Sprendime inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir nebegaliojo tuo metu, kai Portugalija pranešė apie pagalbą. Nors LAM reglamentas buvo taikomas sutartims, kurios buvo pasirašytos tuo metu, kai reglamentas buvo taikomas, kilo abejonių, ar Komisija vis dėlto galėtų vertinti priemonę, apie kurią buvo pranešta, remdamasi dokumentu, kuris nebebuvo ES teisės dalimi.

| (31) | Portugalijos pastabos, pateiktos po to, kai buvo priimtas sprendimas inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą, neišsklaidė Komisijos abejonių šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(31)

Portugalijos pastabos, pateiktos po to, kai buvo priimtas sprendimas inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą, neišsklaidė Komisijos abejonių šiuo klausimu.

| (32) | Komisija pažymi, kad dėl pagalbos, apie kurią buvo pranešta, pagal nustatytą tvarką, atlikdama vertinimą ji remiasi teisės aktais, kurie galioja tuo metu, kai atliekamas vertinimas (12), išskyrus tuos atvejus, kai galiojančiame teisės akte nurodyta kitaip. Portugalija pagalbos teikimą patvirtino pagal vidaus taisykles (pagalbą dar turi patvirtinti Komisija) ir apie tai pranešė Komisijai daug vėliau nei nustojo galioti LAM reglamentas. |
| --- | --- |

(32)

Komisija pažymi, kad dėl pagalbos, apie kurią buvo pranešta, pagal nustatytą tvarką, atlikdama vertinimą ji remiasi teisės aktais, kurie galioja tuo metu, kai atliekamas vertinimas (12), išskyrus tuos atvejus, kai galiojančiame teisės akte nurodyta kitaip. Portugalija pagalbos teikimą patvirtino pagal vidaus taisykles (pagalbą dar turi patvirtinti Komisija) ir apie tai pranešė Komisijai daug vėliau nei nustojo galioti LAM reglamentas.

| (33) | Portugalija šiuo klausimu ir toliau tvirtina, kad LAM reglamentas taikomas nagrinėjamajai sutarčiai remiantis reglamento 4 straipsniu, kuriame teigiama, kad „Šis reglamentas taikomas galutinėms sutartims, pasirašytoms nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki jo galiojimo pabaigos ...“. Portugalija tvirtina, kad minėta sutartis buvo pasirašyta 2003 m. lapkričio 14 d., t. y. kol LAM reglamentas dar galiojo, todėl ji atitinka reikalavimus pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(33)

Portugalija šiuo klausimu ir toliau tvirtina, kad LAM reglamentas taikomas nagrinėjamajai sutarčiai remiantis reglamento 4 straipsniu, kuriame teigiama, kad „Šis reglamentas taikomas galutinėms sutartims, pasirašytoms nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki jo galiojimo pabaigos ...“. Portugalija tvirtina, kad minėta sutartis buvo pasirašyta 2003 m. lapkričio 14 d., t. y. kol LAM reglamentas dar galiojo, todėl ji atitinka reikalavimus pagalbai gauti.

| (34) | Tačiau Komisija mano, kad 4 straipsnis, kurio citata buvo pateikta pirmiau, neapibrėžia LAM reglamento taikymo laiko atžvilgiu. Iš tiesų laikinas reglamento taikymas apibrėžiamas 5 straipsnyje (13), kuriame teigiama, kad reglamentas „nustoja galioti 2005 m. kovo 31 d.“ |
| --- | --- |

(34)

Tačiau Komisija mano, kad 4 straipsnis, kurio citata buvo pateikta pirmiau, neapibrėžia LAM reglamento taikymo laiko atžvilgiu. Iš tiesų laikinas reglamento taikymas apibrėžiamas 5 straipsnyje (13), kuriame teigiama, kad reglamentas „nustoja galioti 2005 m. kovo 31 d.“

| (35) | Priešingai, 4 straipsnyje nustatomos papildomos pagalbos suderinamumo sąlygos. Tai patvirtinama ir 4 straipsnio antroje dalyje, kurioje nustatyta, kad LAM reglamentas netaikomas„galutinėms sutartims, pasirašytoms iki Bendrijai paskelbiant Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje pranešimą, kad ji inicijavo prieš Korėją ginčų sprendimo procedūrą, (...) ir galutinėms sutartims, pasirašytoms praėjus ne mažiau kaip mėnesiui po to, kai Komisija paskelbia Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje pranešimą, kad ginčų sprendimo procedūra baigėsi arba yra sustabdyta.“ |
| --- | --- |

(35)

Priešingai, 4 straipsnyje nustatomos papildomos pagalbos suderinamumo sąlygos. Tai patvirtinama ir 4 straipsnio antroje dalyje, kurioje nustatyta, kad LAM reglamentas netaikomas„galutinėms sutartims, pasirašytoms iki Bendrijai paskelbiant Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje pranešimą, kad ji inicijavo prieš Korėją ginčų sprendimo procedūrą, (...) ir galutinėms sutartims, pasirašytoms praėjus ne mažiau kaip mėnesiui po to, kai Komisija paskelbia Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje pranešimą, kad ginčų sprendimo procedūra baigėsi arba yra sustabdyta.“

| (36) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, akivaizdu, kad LAM reglamentas turėjo būti taikomas tik tol, kol nebuvo išspręstas ginčas su Korėja (14), ir bet kokiu atveju ne ilgiau kaip iki 2005 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(36)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, akivaizdu, kad LAM reglamentas turėjo būti taikomas tik tol, kol nebuvo išspręstas ginčas su Korėja (14), ir bet kokiu atveju ne ilgiau kaip iki 2005 m. kovo 31 d.

| (37) | Šis aiškinimas grindžiamas LAM reglamento tikslu: laikinas apsaugos mechanizmas buvo parengtas „kaip išimtinė ir laikina priemonė, kuria siekiama padėti Bendrijos laivų statykloms tuose segmentuose, kurie nukentėjo patirdami materialinę žalą dėl nesąžiningos Korėjos konkurencijos, (...) [ir turi būti leista naudoti] tik tam tikruose rinkos segmentuose ir tik trumpą ir ribotą laikotarpį“ (15) (3 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(37)

Šis aiškinimas grindžiamas LAM reglamento tikslu: laikinas apsaugos mechanizmas buvo parengtas „kaip išimtinė ir laikina priemonė, kuria siekiama padėti Bendrijos laivų statykloms tuose segmentuose, kurie nukentėjo patirdami materialinę žalą dėl nesąžiningos Korėjos konkurencijos, (...) [ir turi būti leista naudoti] tik tam tikruose rinkos segmentuose ir tik trumpą ir ribotą laikotarpį“ (15) (3 konstatuojamoji dalis).

| (38) | Tai, kad Taryba neatnaujino šio reglamento jam nustojus galioti, yra akivaizdi nuoroda, kad ji neketino Komisijai toliau leisti tvirtinti pagalbą pagal LAM reglamentą. Tai atitinka faktą, kad Bendrija informavo GSI, jog valstybės narės nebegali teikti pagalbos veiklos einamosioms išlaidoms padengti pagal tą reglamentą. |
| --- | --- |

(38)

Tai, kad Taryba neatnaujino šio reglamento jam nustojus galioti, yra akivaizdi nuoroda, kad ji neketino Komisijai toliau leisti tvirtinti pagalbą pagal LAM reglamentą. Tai atitinka faktą, kad Bendrija informavo GSI, jog valstybės narės nebegali teikti pagalbos veiklos einamosioms išlaidoms padengti pagal tą reglamentą.

| (39) | Šiomis aplinkybėmis Komisija pažymi, kad LAM reglamentas turi būti aiškinimas atsižvelgiant ir į Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus. Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Bendrijos teisės aktai turi būti kuo daugiau aiškinami tokiu būdu, kuris yra suderinamas su tarptautine teise, įskaitant EB PPO įsipareigojimus (16). |
| --- | --- |

(39)

Šiomis aplinkybėmis Komisija pažymi, kad LAM reglamentas turi būti aiškinimas atsižvelgiant ir į Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus. Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Bendrijos teisės aktai turi būti kuo daugiau aiškinami tokiu būdu, kuris yra suderinamas su tarptautine teise, įskaitant EB PPO įsipareigojimus (16).

| (40) | Darbo grupės ataskaitoje ir GSI nutarime, kuriuo patvirtinama minėta ataskaita, LAM reglamentas per se pripažįstamas netinkamu, nes juo pažeidžiamos PPO taisyklės, ir reikalaujama, kad Bendrija nustotų taikyti LAM reglamentą. Bendrijos įsipareigojimas įgyvendinti GSI nutarimą taip pat apima būsimus sprendimus dėl naujos pagalbos teikimo pagal LAM reglamentą (17). Bendrija, pranešusi GSI, kad jau laikomasi GSI nutarimo ir rekomendacijų, nes LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir valstybės narės nebegali pagal minėtą reglamentą teikti pagalbos veiklos einamosios išlaidoms padengti, įsipareigojo neleisti teikti naujos pagalbos pagal tą reglamentą. Taigi patvirtinus šį pagalbos teikimą būtų pažeisti Bendrijos tarptautiniai įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(40)

Darbo grupės ataskaitoje ir GSI nutarime, kuriuo patvirtinama minėta ataskaita, LAM reglamentas per se pripažįstamas netinkamu, nes juo pažeidžiamos PPO taisyklės, ir reikalaujama, kad Bendrija nustotų taikyti LAM reglamentą. Bendrijos įsipareigojimas įgyvendinti GSI nutarimą taip pat apima būsimus sprendimus dėl naujos pagalbos teikimo pagal LAM reglamentą (17). Bendrija, pranešusi GSI, kad jau laikomasi GSI nutarimo ir rekomendacijų, nes LAM reglamentas nustojo galioti 2005 m. kovo 31 d. ir valstybės narės nebegali pagal minėtą reglamentą teikti pagalbos veiklos einamosios išlaidoms padengti, įsipareigojo neleisti teikti naujos pagalbos pagal tą reglamentą. Taigi patvirtinus šį pagalbos teikimą būtų pažeisti Bendrijos tarptautiniai įsipareigojimai.

| (41) | Pagaliau reikėtų pažymėti, kad Portugalija nepateikė pranešimo per deramą laikotarpį. Portugalija pranešė apie priemonę tik 2006 m. sausio 7 d., t. y. maždaug po 27 mėnesių nuo tada, kai laivų statykla pateikė paraišką pagalbai gauti, 10 mėnesių nuo LAM reglamento galiojimo pabaigos ir 6 mėnesių nuo momento, kai Bendrija pranešė GSI, kad valstybės narės nebegali pagal minėtą reglamentą teikti pagalbos veiklos einamosios išlaidoms padengti. Atsižvelgdama į išskirtinį ir laikiną reglamento pobūdį ir EB PPO įsipareigojimus, apie kuriuos ji žinojo, Portugalija negalėjo tikėtis, kad mechanizmas ir toliau būtų taikomas pasibaigus jo galiojimo terminui. |
| --- | --- |

(41)

Pagaliau reikėtų pažymėti, kad Portugalija nepateikė pranešimo per deramą laikotarpį. Portugalija pranešė apie priemonę tik 2006 m. sausio 7 d., t. y. maždaug po 27 mėnesių nuo tada, kai laivų statykla pateikė paraišką pagalbai gauti, 10 mėnesių nuo LAM reglamento galiojimo pabaigos ir 6 mėnesių nuo momento, kai Bendrija pranešė GSI, kad valstybės narės nebegali pagal minėtą reglamentą teikti pagalbos veiklos einamosios išlaidoms padengti. Atsižvelgdama į išskirtinį ir laikiną reglamento pobūdį ir EB PPO įsipareigojimus, apie kuriuos ji žinojo, Portugalija negalėjo tikėtis, kad mechanizmas ir toliau būtų taikomas pasibaigus jo galiojimo terminui.

| (42) | Be to, Komisija pažymi, kad net jei ENVC tikėjosi gauti pagalbą, tai nesuteikia teisės laivų statyklai gauti pagalbą, nes jos suteikimas priklausė ne tik nuo Portugalijos patvirtinimo, bet ir nuo pranešimo Komisijai ir nuo pastarosios patvirtinimo. |
| --- | --- |

(42)

Be to, Komisija pažymi, kad net jei ENVC tikėjosi gauti pagalbą, tai nesuteikia teisės laivų statyklai gauti pagalbą, nes jos suteikimas priklausė ne tik nuo Portugalijos patvirtinimo, bet ir nuo pranešimo Komisijai ir nuo pastarosios patvirtinimo.

| (43) | Dėl to, ir priešingai, nei nurodoma Portugalijos argumente, lygių galimybių principas šiuo atveju nėra susijęs. Laivų statyklos valstybėse narėse, kurios taikė LAM sistemą, turėjo teisę gauti pagalbą remiantis sistemomis, kurias Komisija patvirtino iki 2005 m. kovo 30 d., tačiau Komisija po minėtos datos nepriėmė jokių sprendimų, kuriais patvirtintų naują pagalbą pagal LAM reglamentą. Be to, Komisija pažymi, kad pagal GSI nutarimą įsipareigojimas daugiau neteikti naujos pagalbos pagal LAM reglamentą taikomas pagalbos teikimui pagal patvirtintas sistemas ir ad hoc pagalbai, taigi nėra jokio pagalbos laivų statykloms, kurioms taikoma sistema, arba, kaip yra šiuo atveju, ad hoc pagalbai ne pagal sistemą, skirtumo (žr. 14 dalį: GSI nutarime rekomenduojama, kad Bendrija suderintų ne tik LAM reglamentą, bet ir nacionalines LAM sistemas su įsipareigojimais pagal PPO susitarimus). |
| --- | --- |

(43)

Dėl to, ir priešingai, nei nurodoma Portugalijos argumente, lygių galimybių principas šiuo atveju nėra susijęs. Laivų statyklos valstybėse narėse, kurios taikė LAM sistemą, turėjo teisę gauti pagalbą remiantis sistemomis, kurias Komisija patvirtino iki 2005 m. kovo 30 d., tačiau Komisija po minėtos datos nepriėmė jokių sprendimų, kuriais patvirtintų naują pagalbą pagal LAM reglamentą. Be to, Komisija pažymi, kad pagal GSI nutarimą įsipareigojimas daugiau neteikti naujos pagalbos pagal LAM reglamentą taikomas pagalbos teikimui pagal patvirtintas sistemas ir ad hoc pagalbai, taigi nėra jokio pagalbos laivų statykloms, kurioms taikoma sistema, arba, kaip yra šiuo atveju, ad hoc pagalbai ne pagal sistemą, skirtumo (žr. 14 dalį: GSI nutarime rekomenduojama, kad Bendrija suderintų ne tik LAM reglamentą, bet ir nacionalines LAM sistemas su įsipareigojimais pagal PPO susitarimus).

| (44) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalba, apie kurią buvo pranešta, negali būti patvirtinta pagal LAM reglamentą. Kadangi netaikoma jokia kita atleidimo pagal EB sutarties 87 straipsnio 2 arba 3 dalį sąlyga, pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka, |
| --- | --- |

(44)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalba, apie kurią buvo pranešta, negali būti patvirtinta pagal LAM reglamentą. Kadangi netaikoma jokia kita atleidimo pagal EB sutarties 87 straipsnio 2 arba 3 dalį sąlyga, pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1 461 702 EUR pagalbos, apie kurią buvo pranešta ir kurią Portugalija ketino suteikti bendrovei Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A dėl sutarties, kurią pasirašė pastaroji bendrovė, negalima leisti teikti pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1177/2002 dėl laikinojo laivų statybos apsaugos mechanizmo su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 502/2004, ir todėl pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka. Pagalba neturi būti įgyvendinta.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijai.

Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 24 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 223, 2006 9 16, p. 4.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 172, 2002 7 2, p. 1.

3

(4)  OL L 81, 2004 3 19, p. 6.

4

(5)  Žr. EB – Priemonės, darančios poveikį prekybai prekiniais laivais, WT/DS301/R, 7.184–7.222 dalys ir 8.1 dalies d punktas.

5

EB – Priemonės, darančios poveikį prekybai prekiniais laivais, WT/DS301/R, 7.184–7.222 dalys ir 8.1 dalies d punktas

(6)  Žr. PPO dokumentą WT/DS301/6.

6

(7)  Minėto sprendimo 4 ir 21 dalys. Žr. 1 išnašą.

7

(8)  Minėto sprendimo 10 ir 21 dalys. Žr. 1 išnašą.

8

(9)  Reglamento (EB) Nr. 1540/98 (OL L 202, 1998 7 18, p. 3), į kurį daroma nuoroda LAM reglamente, 1 straipsnio f punkte teigiama, kad „sutarties vertė iki pagalbos“ – tai sutartyje nustatyta kaina, prie kurios pridėta bet kokia tiesiogiai laivų statyklai skirtos pagalbos suma. Taigi pagalbos suma (1 461 702 EUR) atitinka 6 % „sutarties vertės iki pagalbos“ (2 900 000 + 1 461 702 EUR) ir didžiausią leistiną intensyvumą.

9

(10)  Žr. bylos 730/79 Philip Morris prieš Komisiją (1980) ECR 2671 nutarimo 16 ir 17 dalis.

10

Philip Morris prieš Komisiją

(11)  Taip pat žr. 2007–2013 m. nacionalinių regioninės pagalbos teikimo gairių 38 straipsnį: „pagalbą (...) galima suteikti tik tada, jei gavėjas pateikė paraišką pagalbai ir už schemos administravimą atsakinga valdžios institucija raštu patvirtino, kad, remiantis išsamiu patikrinimu, projektas iš esmės atitinka (...) reikalavimus prieš pradedant projekto darbus“. Jei dėl pagalbos reikia Komisijai pateikti atskirą pranešimą ir gauti jos patvirtinimą, patvirtinti reikalavimų atitikimą privaloma priklausomai Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama pagalba (OL C 54, 2006 3 4, p. 13).

11

(12)  Žr. bylą N 122/2005 „Išskyrus tuos atvejus, kai nurodyta kitaip, Komisija projektams, apie kuriuos buvo pranešta, taiko taisykles, kurios galioja atliekant projektų tinkamumo vertinimą“.

12

(13)  Su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 502/2004, žr. 4 išnašą.

13

(14)  Tai patvirtinta 7 konstatuojamojoje dalyje: „laikinasis apsaugos mechanizmas gali būti leistas tik po to, kai Bendrija inicijuoja prieš Korėją ginčų sprendimo procedūrą (...), ir nebegali būti leidžiamas tai ginčų sprendimo procedūrai pasibaigus arba ją sustabdžius (...)“.

14

(15)  Pabraukta autoriaus.

15

(16)  Byla C-53/96 Hermès International prieš FHT Marketing Choice BV (1998) ECR I-3603, 28 dalis; Byla C-76/00 P, Petrotub SA and Republica SA/Conselho prieš Europos Sąjungos Tarybą (2003) ECR I-79, 57 dalis.

16

Hermès International

FHT Marketing Choice BV

P, Petrotub SA and Republica SA/Conselho

(17)  Žr. EB – Priemonės, darančios poveikį prekybai prekiniais laivais, WT/DS301/R, 7.21 dalis.

17

---

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/30

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gegužės 10 d.

dėl valstybės pagalbos C 4/2006 (ex N 180/2005) Portugalijoje: pagalba Djebel

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1959)

(Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/582/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2005 m. balandžio 5 d. nuolatinės atstovybės laišku, užregistruotu Komisijoje 2005 m. balandžio 7 d., Portugalijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimus suteikti pagalbą Djebel – S.G.P.S., S.A. (toliau – Djebel), siekiant padėti finansuoti įmonės investicijas Brazilijoje. Komisijos prašymu Portugalija pateikė papildomos informacijos 2005 m. liepos 25 d., rugsėjo 26 d. ir gruodžio 23 d. nuolatinės atstovybės laiškais, Komisijoje atitinkamai užregistruotais 2005 m. liepos 27 d., rugsėjo 28 d. ir 2006 m. sausio 3 d. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. balandžio 5 d. nuolatinės atstovybės laišku, užregistruotu Komisijoje 2005 m. balandžio 7 d., Portugalijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimus suteikti pagalbą Djebel – S.G.P.S., S.A. (toliau – Djebel), siekiant padėti finansuoti įmonės investicijas Brazilijoje. Komisijos prašymu Portugalija pateikė papildomos informacijos 2005 m. liepos 25 d., rugsėjo 26 d. ir gruodžio 23 d. nuolatinės atstovybės laiškais, Komisijoje atitinkamai užregistruotais 2005 m. liepos 27 d., rugsėjo 28 d. ir 2006 m. sausio 3 d.

| (2) | 2006 m. vasario 22 d. laišku Komisija informavo Portugaliją apie sprendimą pradėti procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. vasario 22 d. laišku Komisija informavo Portugaliją apie sprendimą pradėti procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos.

| (3) | 2006 m. kovo 31 d. laišku (užregistruotu 2006 m. balandžio 4 d.) Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl pirmiau minėtos procedūros. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. kovo 31 d. laišku (užregistruotu 2006 m. balandžio 4 d.) Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl pirmiau minėtos procedūros.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų šiuo klausimu.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

| (5) | Djebel – S.G.P.S., S.A. yra Madeiroje, Portugalijoje esanti įmonė. |
| --- | --- |

(5)

Djebel – S.G.P.S., S.A. yra Madeiroje, Portugalijoje esanti įmonė.

| (6) | Ši įmonė yra pagrindinės Portugalijos viešbučių grupės – Pestana grupės – dalis, ir jai netaikoma MVĮ apibrėžtis. Djebel neatitinka 1996 m. balandžio 3 d. Komisijos rekomendacijos dėl mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (3) priedo 3 straipsnyje pateiktų nepriklausomumo kriterijų bei 2003 m. gegužės 6 d. rekomendacijos dėl mikro, mažųjų ir vidutinių įmonių (4). Todėl Djebel yra didelė įmonė. |
| --- | --- |

(6)

Ši įmonė yra pagrindinės Portugalijos viešbučių grupės – Pestana grupės – dalis, ir jai netaikoma MVĮ apibrėžtis. Djebel neatitinka 1996 m. balandžio 3 d. Komisijos rekomendacijos dėl mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (3) priedo 3 straipsnyje pateiktų nepriklausomumo kriterijų bei 2003 m. gegužės 6 d. rekomendacijos dėl mikro, mažųjų ir vidutinių įmonių (4). Todėl Djebel yra didelė įmonė.

| (7) | Djebel valdo holdingo kompaniją Brazilijoje, kuri investuoja į viešbučius ir turistinę veiklą, bei juos valdo. |
| --- | --- |

(7)

Djebel valdo holdingo kompaniją Brazilijoje, kuri investuoja į viešbučius ir turistinę veiklą, bei juos valdo.

| (8) | Pestana grupė iki 1999 m. jau buvo įsigijusi vieną viešbutį Mozambike ir įsigijo dar keturis viešbučius Brazilijoje neskaitant to, apie kurį kalbama šiame pranešime. |
| --- | --- |

(8)

Pestana grupė iki 1999 m. jau buvo įsigijusi vieną viešbutį Mozambike ir įsigijo dar keturis viešbučius Brazilijoje neskaitant to, apie kurį kalbama šiame pranešime.

| (9) | Projekto esmė ta, kad Djebel ketina įsigyti įmonės RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda, kurios vienintelis turtas yra Brazilijoje, Rio de Žaneire esantis viešbutis Rio Atlântico, akcijų. |
| --- | --- |

(9)

Projekto esmė ta, kad Djebel ketina įsigyti įmonės RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda, kurios vienintelis turtas yra Brazilijoje, Rio de Žaneire esantis viešbutis Rio Atlântico, akcijų.

| (10) | RASH kapitalas įgytas 1999 m. spalio mėn.; tuo metu visas viešbutis jau veikė. |
| --- | --- |

(10)

RASH kapitalas įgytas 1999 m. spalio mėn.; tuo metu visas viešbutis jau veikė.

| (11) | RASH akcijų įsigijimo vertė yra 14 720 474 EUR. |
| --- | --- |

(11)

RASH akcijų įsigijimo vertė yra 14 720 474 EUR.

| (12) | Portugalija ketina suteikti 3 680 119 EUR lengvatinę paskolą, o tai sudaro 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su pirmiau minėtu projektu. Pagalbos suma yra 574 466 EUR, o tai reiškia 3,90 % grynąjį pagalbos intensyvumą. |
| --- | --- |

(12)

Portugalija ketina suteikti 3 680 119 EUR lengvatinę paskolą, o tai sudaro 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su pirmiau minėtu projektu. Pagalbos suma yra 574 466 EUR, o tai reiškia 3,90 % grynąjį pagalbos intensyvumą.

| (13) | Papildomą pinigų sumą valstybė skirtų Djebel su tyrimais ir technine pagalba, finansinėmis garantijomis ir teisine pagalba susijusioms išlaidoms padengti pagal de minimis reglamentą (5). |
| --- | --- |

(13)

Papildomą pinigų sumą valstybė skirtų Djebel su tyrimais ir technine pagalba, finansinėmis garantijomis ir teisine pagalba susijusioms išlaidoms padengti pagal de minimis reglamentą (5).

| (14) | Apie šią pagalbos schemą buvo pranešta 2000 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos patvirtinta Portugalijos pagalbos schema N 667/1999 (6). Nuo 2000 iki 2006 m. galiojusi pagalbos schema buvo skirta skatinti modernias ir konkurencingas verslo strategijas. Pagal šią schemą apie pagalbą didelių įmonių vykdomiems tiesioginių investicijų užsienyje projektams turėjo būti atskirai pranešama Komisijai. |
| --- | --- |

(14)

Apie šią pagalbos schemą buvo pranešta 2000 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos patvirtinta Portugalijos pagalbos schema N 667/1999 (6). Nuo 2000 iki 2006 m. galiojusi pagalbos schema buvo skirta skatinti modernias ir konkurencingas verslo strategijas. Pagal šią schemą apie pagalbą didelių įmonių vykdomiems tiesioginių investicijų užsienyje projektams turėjo būti atskirai pranešama Komisijai.

| (15) | 1999 m. gegužės 24 d. įmonei F. Turismo – Capital de Risco, S.A., kuri yra viešųjų ir privačių įmonių valdomas rizikos kapitalo fondas, Djebel pateikė pasiūlymą dėl dalyvavimo planuojamame projekte. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, šio fondo intervencija neturi valstybės pagalbos pagal EB sutarties 87 straipsnį požymių. |
| --- | --- |

(15)

1999 m. gegužės 24 d. įmonei F. Turismo – Capital de Risco, S.A., kuri yra viešųjų ir privačių įmonių valdomas rizikos kapitalo fondas, Djebel pateikė pasiūlymą dėl dalyvavimo planuojamame projekte. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, šio fondo intervencija neturi valstybės pagalbos pagal EB sutarties 87 straipsnį požymių.

| (16) | Oficialus prašymas dėl pagalbos pagal schemą N667/1999 buvo pateiktas 2001 m. sausio 31 d. Portugalija paaiškino, kad įmonei F. Turismo – Capital de Risco, S.A. (toliau – FCR) 1999 m. pateiktas dokumentas buvo pirminis pagalbos prašymas ir kad projektas vėliau buvo įvykdytas tikintis, kad jis atitiks pagalbos reikalavimus pagal atitinkamus Portugalijos teisės aktus. Dėl vidaus vėlavimų Portugalijos valdžios institucijos apie pagalbą pranešė tik 2005 m. balandžio mėn. |
| --- | --- |

(16)

Oficialus prašymas dėl pagalbos pagal schemą N667/1999 buvo pateiktas 2001 m. sausio 31 d. Portugalija paaiškino, kad įmonei F. Turismo – Capital de Risco, S.A. (toliau – FCR) 1999 m. pateiktas dokumentas buvo pirminis pagalbos prašymas ir kad projektas vėliau buvo įvykdytas tikintis, kad jis atitiks pagalbos reikalavimus pagal atitinkamus Portugalijos teisės aktus. Dėl vidaus vėlavimų Portugalijos valdžios institucijos apie pagalbą pranešė tik 2005 m. balandžio mėn.

III.   PAGRINDAS PROCEDŪRAI PRADĖTI

| (17) | Sprendime pradėti procedūrą dėl šio atvejo Komisija pareiškė, kad ji ištirs priemonę atsižvelgdama į nukrypti leidžiančią nuostatą pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kad galėtų nustatyti, ar galima tikėtis, jog šia pagalba bus sudarytos palankesnės sąlygos tam tikros ekonominės veiklos vystymui nedarant neigiamos įtakos prekybiniams santykiams ir ar nebus pakenkta bendram interesui. |
| --- | --- |

(17)

Sprendime pradėti procedūrą dėl šio atvejo Komisija pareiškė, kad ji ištirs priemonę atsižvelgdama į nukrypti leidžiančią nuostatą pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kad galėtų nustatyti, ar galima tikėtis, jog šia pagalba bus sudarytos palankesnės sąlygos tam tikros ekonominės veiklos vystymui nedarant neigiamos įtakos prekybiniams santykiams ir ar nebus pakenkta bendram interesui.

| (18) | Komisija taip pat pareiškė, kad išnagrinės priemonę remdamasi įprastai taikomais kriterijais vertinant pagalbą didelėms įmonėms, vykdančioms tiesiogines investicijas užsienyje (TIU) (7). Tokiais atvejais Komisija, atsižvelgdama į tai, kokia įtaka daroma atitinkamos ES pramonės šakos tarptautiniam konkurencingumui, vertina priemonės naudą galimo neigiamo poveikio Bendrijoje, pvz., įmonės perkėlimo pavojaus ar neigiamos įtakos užimtumui, atžvilgiu. |
| --- | --- |

(18)

Komisija taip pat pareiškė, kad išnagrinės priemonę remdamasi įprastai taikomais kriterijais vertinant pagalbą didelėms įmonėms, vykdančioms tiesiogines investicijas užsienyje (TIU) (7). Tokiais atvejais Komisija, atsižvelgdama į tai, kokia įtaka daroma atitinkamos ES pramonės šakos tarptautiniam konkurencingumui, vertina priemonės naudą galimo neigiamo poveikio Bendrijoje, pvz., įmonės perkėlimo pavojaus ar neigiamos įtakos užimtumui, atžvilgiu.

| (19) | Komisija taip pat vertina pagalbos poreikį atsižvelgdama į su projektu atitinkamoje šalyje susijusį pavojų ir į įmonės trūkumus, su kuriais susiduria MVĮ. Kitas kriterijus susijęs su galimu teigiamu poveikiu regionui. Galiausiai, Komisija neteikia jokios pagalbos veiklai, susijusiai su eksportu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija taip pat vertina pagalbos poreikį atsižvelgdama į su projektu atitinkamoje šalyje susijusį pavojų ir į įmonės trūkumus, su kuriais susiduria MVĮ. Kitas kriterijus susijęs su galimu teigiamu poveikiu regionui. Galiausiai, Komisija neteikia jokios pagalbos veiklai, susijusiai su eksportu.

| (20) | Šiuo atveju Komisija iškėlė klausimą, koks būtų projekto poveikis turizmo sektoriui Portugalijoje (ir taip pat ES) ir ar tai nedarys įtakos prekybiniams santykiams Europos Sąjungoje taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(20)

Šiuo atveju Komisija iškėlė klausimą, koks būtų projekto poveikis turizmo sektoriui Portugalijoje (ir taip pat ES) ir ar tai nedarys įtakos prekybiniams santykiams Europos Sąjungoje taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (21) | Komisija taip pat abejoja, ar pagalba yra reikalinga ir (arba) gali veikti kaip paskata pareiškėjui vykdyti investicijas atsižvelgiant į tai, kad projektas buvo įgyvendintas prieš tai, kai Djebel oficialiai paprašė valstybės pagalbos. Komisija paragino Portugaliją pateikti pastabas ir suteikti informacijos, kuri galėtų būti naudinga vertinant šį atvejį. |
| --- | --- |

(21)

Komisija taip pat abejoja, ar pagalba yra reikalinga ir (arba) gali veikti kaip paskata pareiškėjui vykdyti investicijas atsižvelgiant į tai, kad projektas buvo įgyvendintas prieš tai, kai Djebel oficialiai paprašė valstybės pagalbos. Komisija paragino Portugaliją pateikti pastabas ir suteikti informacijos, kuri galėtų būti naudinga vertinant šį atvejį.

IV.   PORTUGALIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PATEIKTOS PASTABOS

| (22) | Portugalijos nuomone, pagalbos poreikis yra pagrįstas tuo, kad RASH įsigijimas buvo pirmasis Pestana grupės tiesioginių investicijų užsienyje projektas Brazilijoje. Kalbama apie grupę, kurios praktiškai visa veikla yra orientuota į Portugalijos rinką. Portugalija patvirtino, kad tarptautinės plėtros į Braziliją, kuri yra didelės rizikos, tačiau ir didelio vystymosi potencialo šalis, turinti glaudžius istorinius ir kultūrinius santykius su Portugalija, sprendimas tapo Pestana grupės lemiamu sprendimu tolesnei plėtrai. |
| --- | --- |

(22)

Portugalijos nuomone, pagalbos poreikis yra pagrįstas tuo, kad RASH įsigijimas buvo pirmasis Pestana grupės tiesioginių investicijų užsienyje projektas Brazilijoje. Kalbama apie grupę, kurios praktiškai visa veikla yra orientuota į Portugalijos rinką. Portugalija patvirtino, kad tarptautinės plėtros į Braziliją, kuri yra didelės rizikos, tačiau ir didelio vystymosi potencialo šalis, turinti glaudžius istorinius ir kultūrinius santykius su Portugalija, sprendimas tapo Pestana grupės lemiamu sprendimu tolesnei plėtrai.

| (23) | Portugalija atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad įmonės prašymas dėl pagalbos buvo parengtas 1999 m. gegužės 24 d. ir pateiktas įmonei F. Turismo – Capital de Risco SA, kuri valdo rizikos kapitalo fondą FCR F. Turismo. Prašymas, apie kurį buvo pranešta, buvo antrasis projekto vertinimo etapas. Todėl prašymas turi būti vertinamas atsižvelgiant į aplinkybes, kurios buvo 1999 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(23)

Portugalija atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad įmonės prašymas dėl pagalbos buvo parengtas 1999 m. gegužės 24 d. ir pateiktas įmonei F. Turismo – Capital de Risco SA, kuri valdo rizikos kapitalo fondą FCR F. Turismo. Prašymas, apie kurį buvo pranešta, buvo antrasis projekto vertinimo etapas. Todėl prašymas turi būti vertinamas atsižvelgiant į aplinkybes, kurios buvo 1999 m. gegužės mėn.

| (24) | Esant tokioms aplinkybėms ir remiantis Portugalijos valdžios institucijų paaiškinimu, tai kad investicijos buvo įvykdytos be pagalbos, rodo, jog investuotojas buvo įsitikinęs, kad gaus tą pagalbą ir kad jis turėjo pasinaudoti komercine galimybe. Portugalijos valdžios institucijos pabrėžė, kad naudos gavėjas neturėtų būti baudžiamas už tai, kad prašymą pateikė vėliau, t. y. po to, kai investicijos buvo įvykdytos. Jos taip pat nurodė ypatingus šios operacijos pavojus ir kliūtis, pvz., didelį Brazilijos piniginio vieneto vertės svyravimą ir tai, kad tai buvo pirmoji įmonės investicija Brazilijoje. |
| --- | --- |

(24)

Esant tokioms aplinkybėms ir remiantis Portugalijos valdžios institucijų paaiškinimu, tai kad investicijos buvo įvykdytos be pagalbos, rodo, jog investuotojas buvo įsitikinęs, kad gaus tą pagalbą ir kad jis turėjo pasinaudoti komercine galimybe. Portugalijos valdžios institucijos pabrėžė, kad naudos gavėjas neturėtų būti baudžiamas už tai, kad prašymą pateikė vėliau, t. y. po to, kai investicijos buvo įvykdytos. Jos taip pat nurodė ypatingus šios operacijos pavojus ir kliūtis, pvz., didelį Brazilijos piniginio vieneto vertės svyravimą ir tai, kad tai buvo pirmoji įmonės investicija Brazilijoje.

| (25) | Portugalijos nuomone, ši investicija Brazilijoje turėjo įtakos gerinant Pestana grupės konkurencingumą ir stiprinant jos pozicijas turizmo sektoriuje pasauliniu mastu, o tai visų pirma dėl platesnio „Pestana Hotels and Resorts“ ženklo pripažinimo ir dėl to, kad padidėjo Portugalijos, kaip kelionės tikslo, populiarumas. |
| --- | --- |

(25)

Portugalijos nuomone, ši investicija Brazilijoje turėjo įtakos gerinant Pestana grupės konkurencingumą ir stiprinant jos pozicijas turizmo sektoriuje pasauliniu mastu, o tai visų pirma dėl platesnio „Pestana Hotels and Resorts“ ženklo pripažinimo ir dėl to, kad padidėjo Portugalijos, kaip kelionės tikslo, populiarumas.

| (26) | Be to, grupės patirtis Mozambike visiškai nepalyginama su jos tarptautine patirtimi Brazilijoje atsižvelgiant į skirtingas abiejų rinkų savybes. Kalbant apie Mozambiko rinką, ji dar yra pradinėje vystymosi stadijoje nepaisant didelio jos potencialo, o Brazilijos rinka yra atvira, jos konkurencingumas didelis ir joje laukia daug didesni iššūkiai nei Mozambiko rinkoje. Kalbant apie dabartinį Pestana grupės tarptautinį plėtros procesą, jos patirtis Mozambike nebuvo pakankama, kad būtų galima sumažinti didelį pavojų ir netikrumą, susijusį su šia operacija. |
| --- | --- |

(26)

Be to, grupės patirtis Mozambike visiškai nepalyginama su jos tarptautine patirtimi Brazilijoje atsižvelgiant į skirtingas abiejų rinkų savybes. Kalbant apie Mozambiko rinką, ji dar yra pradinėje vystymosi stadijoje nepaisant didelio jos potencialo, o Brazilijos rinka yra atvira, jos konkurencingumas didelis ir joje laukia daug didesni iššūkiai nei Mozambiko rinkoje. Kalbant apie dabartinį Pestana grupės tarptautinį plėtros procesą, jos patirtis Mozambike nebuvo pakankama, kad būtų galima sumažinti didelį pavojų ir netikrumą, susijusį su šia operacija.

| (27) | Galiausiai, Portugalijos valdžios institucijos pabrėžė, kad pagalba turės ribotą poveikį prekybos sąlygoms Europos Sąjungoje, būtent todėl, kad:






  — | pagalbos suma yra tik 574 466 EUR, o tai yra 3,9 % reikalavimus atitinkančių investicijų sumos, |
| --- | --- | --- |

(27)

Galiausiai, Portugalijos valdžios institucijos pabrėžė, kad pagalba turės ribotą poveikį prekybos sąlygoms Europos Sąjungoje, būtent todėl, kad:

—

pagalbos suma yra tik 574 466 EUR, o tai yra 3,9 % reikalavimus atitinkančių investicijų sumos,

| — | Pestana grupės rinkos dalis Portugalijoje yra tik 2 %, o tai yra nereikšminga Europos mastu, |
| --- | --- |

—

Pestana grupės rinkos dalis Portugalijoje yra tik 2 %, o tai yra nereikšminga Europos mastu,

| — | Brazilijos rinkoje yra apie 10 000 viešbučių, iš kurių apie 7 % priklauso užsienio įmonėms, |
| --- | --- |

—

Brazilijos rinkoje yra apie 10 000 viešbučių, iš kurių apie 7 % priklauso užsienio įmonėms,

| — | Brazilijos rinka yra konkurencinga, tačiau koncentracijos lygis yra labai žemas, |
| --- | --- |

—

Brazilijos rinka yra konkurencinga, tačiau koncentracijos lygis yra labai žemas,

| — | Brazilijoje dirbantys įmonės konkurentai iš Europos jau turi labai dideles rinkos dalis, pirmauja Prancūzijos grupė ACCOR, turinti 108 viešbučius, o antroji – Ispanijos grupė Sol Melia, turinti 23 viešbučius, |
| --- | --- |

—

Brazilijoje dirbantys įmonės konkurentai iš Europos jau turi labai dideles rinkos dalis, pirmauja Prancūzijos grupė ACCOR, turinti 108 viešbučius, o antroji – Ispanijos grupė Sol Melia, turinti 23 viešbučius,

| — | atsižvelgiant į Brazilijos rinkos dydį, šis projektas yra nepakankamai didelis, kad lemtų kokį nors žymų vietinės paklausos didėjimą ar pakenktų Brazilijoje jau veikiančių Europos įmonių pozicijoms. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į Brazilijos rinkos dydį, šis projektas yra nepakankamai didelis, kad lemtų kokį nors žymų vietinės paklausos didėjimą ar pakenktų Brazilijoje jau veikiančių Europos įmonių pozicijoms.

Portugalija padarė išvadą, kad nėra jokios galimybės, jog aptariamos investicijos, kurios skirtos tik vienam viešbučiui įsigyti, galėtų turėti kokį nors reikšmingą poveikį prekybos sąlygoms Europos Sąjungoje, o tuo labiau, kad tas poveikis galėtų prieštarauti bendram interesui.

| (28) | Trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(28)

Trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų šiuo klausimu.

V.   VERTINIMAS

| (29) | Pagal 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(29)

Pagal 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (30) | 2006 m. vasario 22 d. sprendime Komisija padarė išvadą, kad pagalbai taikoma Sutarties 87 straipsnio 1 dalis dėl šių priežasčių:






  — | Pagal priemonę, apie kurią buvo pranešta, didelė įmonė gaus lėšų investicijoms į turizmo sektorių Brazilijoje, o tai yra tarptautinės plėtros strategijos dalis. Ši priemonė prilygsta naudą gaunančiai įmonei taikomam lengvatiniam režimui, palyginti su kitomis įmonėmis suteikia jai privalumų ar paskatų ir todėl iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- | --- |

(30)

2006 m. vasario 22 d. sprendime Komisija padarė išvadą, kad pagalbai taikoma Sutarties 87 straipsnio 1 dalis dėl šių priežasčių:

—

Pagal priemonę, apie kurią buvo pranešta, didelė įmonė gaus lėšų investicijoms į turizmo sektorių Brazilijoje, o tai yra tarptautinės plėtros strategijos dalis. Ši priemonė prilygsta naudą gaunančiai įmonei taikomam lengvatiniam režimui, palyginti su kitomis įmonėmis suteikia jai privalumų ar paskatų ir todėl iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją.

| — | Pagalba bus suteikta įmonei, veikiančiai Europos turizmo rinkoje, kurioje egzistuoja ar gali egzistuoti prekybos santykiai tarp valstybių narių ar kurioje gali norėti dalyvauti kitų valstybių narių įmonės. Todėl priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

—

Pagalba bus suteikta įmonei, veikiančiai Europos turizmo rinkoje, kurioje egzistuoja ar gali egzistuoti prekybos santykiai tarp valstybių narių ar kurioje gali norėti dalyvauti kitų valstybių narių įmonės. Todėl priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai.

| — | Priemonė finansuojama iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

—

Priemonė finansuojama iš valstybės išteklių.

| (31) | Komisija mano, kad Portugalijos pateikti argumentai (žr. 27 dalį) yra nepakankami šioms išvadoms pakeisti dėl šių priežasčių:






  — | Prašymo dėl pagalbos pateikimo momentu Pestana grupei priklausė apie 15 viešbučių, todėl ji buvo ir dabar yra didžiausia Portugalijos viešbučių grupė. Visam nacionalinio turizmo sektoriui yra aiškiai naudinga, kad Brazilijoje būtų atstovaujamas vienas iš didžiausių Portugalijos prekės ženklų. „Pestana Hotels and Restaurants“ veikla tarptautiniu mastu suteikė grupei didesnį matomumą, padidino jos derybines galimybes ir padėjo sustiprinti verslo pozicijas viešbučių sektoriuje. Šie veiksniai padėjo jai plėstis ir padidinti investicijų galimybes Portugalijos rinkoje. |
| --- | --- | --- |

(31)

Komisija mano, kad Portugalijos pateikti argumentai (žr. 27 dalį) yra nepakankami šioms išvadoms pakeisti dėl šių priežasčių:

—

Prašymo dėl pagalbos pateikimo momentu Pestana grupei priklausė apie 15 viešbučių, todėl ji buvo ir dabar yra didžiausia Portugalijos viešbučių grupė. Visam nacionalinio turizmo sektoriui yra aiškiai naudinga, kad Brazilijoje būtų atstovaujamas vienas iš didžiausių Portugalijos prekės ženklų. „Pestana Hotels and Restaurants“ veikla tarptautiniu mastu suteikė grupei didesnį matomumą, padidino jos derybines galimybes ir padėjo sustiprinti verslo pozicijas viešbučių sektoriuje. Šie veiksniai padėjo jai plėstis ir padidinti investicijų galimybes Portugalijos rinkoje.

| — | Nuo pat tarptautinės plėtros proceso pradžios Pestana grupė vykdė įvairias investicijas Portugalijoje: i) pastatė tris naujus viešbučius, ii) perėmė Pousadas de Portugal tinklo valdymą, iii) įsigijo dvi naujas nepelningas viešbučius valdančias įmones bei atnaujino joms priklausiusius viešbučius ir iv) plėtojo didelius turistinius projektus, pvz., Cidade da Criança Madeiros autonominiame regione. |
| --- | --- |

—

Nuo pat tarptautinės plėtros proceso pradžios Pestana grupė vykdė įvairias investicijas Portugalijoje: i) pastatė tris naujus viešbučius, ii) perėmė Pousadas de Portugal tinklo valdymą, iii) įsigijo dvi naujas nepelningas viešbučius valdančias įmones bei atnaujino joms priklausiusius viešbučius ir iv) plėtojo didelius turistinius projektus, pvz., Cidade da Criança Madeiros autonominiame regione.

| — | Atsižvelgiant į Pestana grupės dydį, žymus Portugalijoje sukurtų darbo vietų skaičius išaugo net dėl to, kad buvo įsigytas vienas viešbutis Brazilijoje. Šis skaičius tikrai išaugo, bet visų pirma jį lėmė įvairios pirmiau minėtos investicijos, kurias grupė vykdė Portugalijoje ir kurias ji galėjo vykdyti iš esmės dėl tarptautinės plėtros proceso metu įgyto dinamiškumo. 1999 m. grupė turėjo tik 1 800 darbuotojų, o 2005 m., praėjus vos šešeriems metams, darbuotojų skaičius jau viršijo 3 500. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į Pestana grupės dydį, žymus Portugalijoje sukurtų darbo vietų skaičius išaugo net dėl to, kad buvo įsigytas vienas viešbutis Brazilijoje. Šis skaičius tikrai išaugo, bet visų pirma jį lėmė įvairios pirmiau minėtos investicijos, kurias grupė vykdė Portugalijoje ir kurias ji galėjo vykdyti iš esmės dėl tarptautinės plėtros proceso metu įgyto dinamiškumo. 1999 m. grupė turėjo tik 1 800 darbuotojų, o 2005 m., praėjus vos šešeriems metams, darbuotojų skaičius jau viršijo 3 500.

| — | Kadangi Portugalijos įmonė vykdydama tarptautinę plėtrą įsigijo viešbutį Brazilijoje ir iš to gavo naudos, priemonė, apie kurią buvo pranešta, sudaro palankesnes sąlygas tam tikrai įmonei ar tam tikrų prekių gamybai. Komisija mano, kad Europos Sąjungos įmonėms suteikta pagalba tiesioginėms investicijoms užsienyje vykdyti prilygsta pagalbai, teikiamai įmonėms, kurios beveik visą savo produkciją eksportuoja už Bendrijos ribų. Tokiais atvejais atsižvelgiant į rinkų, kuriose veikia Bendrijos įmonės, tarpusavio priklausomybę negalima atmesti galimybės, kad pagalba gali iškraipyti Bendrijos rinką (8). |
| --- | --- |

—

Kadangi Portugalijos įmonė vykdydama tarptautinę plėtrą įsigijo viešbutį Brazilijoje ir iš to gavo naudos, priemonė, apie kurią buvo pranešta, sudaro palankesnes sąlygas tam tikrai įmonei ar tam tikrų prekių gamybai. Komisija mano, kad Europos Sąjungos įmonėms suteikta pagalba tiesioginėms investicijoms užsienyje vykdyti prilygsta pagalbai, teikiamai įmonėms, kurios beveik visą savo produkciją eksportuoja už Bendrijos ribų. Tokiais atvejais atsižvelgiant į rinkų, kuriose veikia Bendrijos įmonės, tarpusavio priklausomybę negalima atmesti galimybės, kad pagalba gali iškraipyti Bendrijos rinką (8).

| (32) | Komisija nurodė, kad ji vertins pagalbos suderinamumą su EB sutartimi atsižvelgdama į Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytą išimtį, pagal kurią galima teikti pagalbą, „skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių (...) plėtrai skatinti (...)“, jei tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija taip pat nurodė, kad atsižvelgs į kai kuriuos kriterijus, kuriuos ji taikė ankstesnėse bylose dėl pagalbos didelėms įmonėms tiesioginių investicijų užsienyje atvejais (žr. 18 dalį) siekiant išlaikyti priemonės teikiamos naudos, pvz., priemone prisidedant prie atitinkamos ES pramonės šakos tarptautinio konkurencingumo didinimo (pavyzdžiui, kai pagalba reikalinga atsižvelgiant į pavojų, susijusį su projektu šalyje, kurioje investuojama) ir jos galimo neigiamo poveikio ES rinkai pusiausvyrą (9). |
| --- | --- |

(32)

Komisija nurodė, kad ji vertins pagalbos suderinamumą su EB sutartimi atsižvelgdama į Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytą išimtį, pagal kurią galima teikti pagalbą, „skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių (...) plėtrai skatinti (...)“, jei tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija taip pat nurodė, kad atsižvelgs į kai kuriuos kriterijus, kuriuos ji taikė ankstesnėse bylose dėl pagalbos didelėms įmonėms tiesioginių investicijų užsienyje atvejais (žr. 18 dalį) siekiant išlaikyti priemonės teikiamos naudos, pvz., priemone prisidedant prie atitinkamos ES pramonės šakos tarptautinio konkurencingumo didinimo (pavyzdžiui, kai pagalba reikalinga atsižvelgiant į pavojų, susijusį su projektu šalyje, kurioje investuojama) ir jos galimo neigiamo poveikio ES rinkai pusiausvyrą (9).

| (33) | Pagalbos skatinamojo poveikio atžvilgiu Komisija pabrėžė, jog yra tam tikri požymiai, kad pagalba neatitinka šio kriterijaus. Be to, Komisija abejojo dėl priemonės poveikio bendrai rinkai. Šie kriterijai apima ir pagalbos poreikį atsižvelgiant į su projektu atitinkamoje šalyje susijusį pavojų ir į įmonės trūkumus (panašius į tuos, su kuriais gali susidurti MVĮ). |
| --- | --- |

(33)

Pagalbos skatinamojo poveikio atžvilgiu Komisija pabrėžė, jog yra tam tikri požymiai, kad pagalba neatitinka šio kriterijaus. Be to, Komisija abejojo dėl priemonės poveikio bendrai rinkai. Šie kriterijai apima ir pagalbos poreikį atsižvelgiant į su projektu atitinkamoje šalyje susijusį pavojų ir į įmonės trūkumus (panašius į tuos, su kuriais gali susidurti MVĮ).

| (34) | Pagrindinis teisės aktuose dėl valstybės pagalbos nustatytas principas dėl pagalbos suderinamumo su bendra rinka yra toks, kad turi būti įrodyta, jog pagalba sudaro galimybę naudos gavėjui imtis papildomos veiklos, kurios nebūtų galima imtis, jei pagalba nebūtų suteikta. Priešingu atveju pagalba tik iškraipytų konkurenciją ir neturėtų jokio teigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(34)

Pagrindinis teisės aktuose dėl valstybės pagalbos nustatytas principas dėl pagalbos suderinamumo su bendra rinka yra toks, kad turi būti įrodyta, jog pagalba sudaro galimybę naudos gavėjui imtis papildomos veiklos, kurios nebūtų galima imtis, jei pagalba nebūtų suteikta. Priešingu atveju pagalba tik iškraipytų konkurenciją ir neturėtų jokio teigiamo poveikio.

| (35) | Jau sprendime pradėti procedūrą dėl šio atvejo Komisija išreiškė abejonę, ar pagalba yra būtina, kad Djebel galėtų vykdyti investicijas. |
| --- | --- |

(35)

Jau sprendime pradėti procedūrą dėl šio atvejo Komisija išreiškė abejonę, ar pagalba yra būtina, kad Djebel galėtų vykdyti investicijas.

| (36) | 2006 m. vasario 22 d. sprendime Komisija pabrėžė, kad projektas, apie kurį buvo pranešta, nėra pirmasis Pestana grupės, kuriai priklauso Djebel, tarptautinės plėtros projektas. Grupė jau plėtojo veiklą Mozambike ir todėl atrodė abejotina, kad pagalba yra reikalinga siekiant įgyvendinti pirmąjį Pestana grupės tarptautinės plėtros projektą Brazilijoje (10). |
| --- | --- |

(36)

2006 m. vasario 22 d. sprendime Komisija pabrėžė, kad projektas, apie kurį buvo pranešta, nėra pirmasis Pestana grupės, kuriai priklauso Djebel, tarptautinės plėtros projektas. Grupė jau plėtojo veiklą Mozambike ir todėl atrodė abejotina, kad pagalba yra reikalinga siekiant įgyvendinti pirmąjį Pestana grupės tarptautinės plėtros projektą Brazilijoje (10).

| (37) | Be to, Djebel priklauso didžiausiai Portugalijos viešbučių grupei. Nuo 1999 m. įmonė plėtojo veiklą Brazilijoje, kur šiuo metu turi devynis viešbučius ir yra viena iš dešimties didžiausių viešbučių grupių. Tai lyg ir patvirtina, kad investicijos būtų buvę vykdytos net ir nesitikint gauti pagalbą. Be to neįtikėtina, kad dabar suteikta pagalba investicijoms, kurios buvo atliktos prieš daugiau kaip septynerius metus, dar turėtų kokį nors praktinį ryšį su investicija. |
| --- | --- |

(37)

Be to, Djebel priklauso didžiausiai Portugalijos viešbučių grupei. Nuo 1999 m. įmonė plėtojo veiklą Brazilijoje, kur šiuo metu turi devynis viešbučius ir yra viena iš dešimties didžiausių viešbučių grupių. Tai lyg ir patvirtina, kad investicijos būtų buvę vykdytos net ir nesitikint gauti pagalbą. Be to neįtikėtina, kad dabar suteikta pagalba investicijoms, kurios buvo atliktos prieš daugiau kaip septynerius metus, dar turėtų kokį nors praktinį ryšį su investicija.

| (38) | Kad pagalba turėtų skatinamąjį poveikį, turi būti įrodyta, kad prašymas dėl pagalbos buvo pateiktas prieš pradedant vykdyti investicijas. |
| --- | --- |

(38)

Kad pagalba turėtų skatinamąjį poveikį, turi būti įrodyta, kad prašymas dėl pagalbos buvo pateiktas prieš pradedant vykdyti investicijas.

| (39) | Komisija pabrėžia, kad investicijos buvo įvykdytos 1999 m. spalio mėn., daugiau nei metai prieš tai, kai naudos gavėjas oficialiai pateikė prašymą dėl pagalbos suteikimo pagal valstybės pagalbos schemą N667/1999 (2001 m. sausio 31 d.), todėl jos neatitinka „skatinamojo poveikio“ kriterijaus, kuris įprastai taikomas pagal Bendrijos taisykles dėl regioninės pagalbos (11). |
| --- | --- |

(39)

Komisija pabrėžia, kad investicijos buvo įvykdytos 1999 m. spalio mėn., daugiau nei metai prieš tai, kai naudos gavėjas oficialiai pateikė prašymą dėl pagalbos suteikimo pagal valstybės pagalbos schemą N667/1999 (2001 m. sausio 31 d.), todėl jos neatitinka „skatinamojo poveikio“ kriterijaus, kuris įprastai taikomas pagal Bendrijos taisykles dėl regioninės pagalbos (11).

| (40) | Portugalijos valdžios institucijos teigė, kad pasiūlymas FCR dėl dalyvavimo investicijų projekte, kuris buvo pateiktas 1999 m. gegužės 24 d. (prieš įgyvendinant investicijų projektą), yra pakankamas įrodymas, kad šio kriterijaus buvo laikytasi. Komisija nemano, kad toks pasiūlymas dėl rizikos kapitalo įmonės dalyvavimo investicijų projekte gali būti laikomas prašymu suteikti valstybės pagalbą ir kad juo gali būti grindžiamas jos skatinamasis poveikis. |
| --- | --- |

(40)

Portugalijos valdžios institucijos teigė, kad pasiūlymas FCR dėl dalyvavimo investicijų projekte, kuris buvo pateiktas 1999 m. gegužės 24 d. (prieš įgyvendinant investicijų projektą), yra pakankamas įrodymas, kad šio kriterijaus buvo laikytasi. Komisija nemano, kad toks pasiūlymas dėl rizikos kapitalo įmonės dalyvavimo investicijų projekte gali būti laikomas prašymu suteikti valstybės pagalbą ir kad juo gali būti grindžiamas jos skatinamasis poveikis.

| (41) | Komisija taip pat pabrėžia, kad investicijų projektas buvo įgyvendintas maždaug prieš penkerius su puse metų iki tada, kai Portugalijos valdžios institucijos pateikė pranešimą Komisijai. |
| --- | --- |

(41)

Komisija taip pat pabrėžia, kad investicijų projektas buvo įgyvendintas maždaug prieš penkerius su puse metų iki tada, kai Portugalijos valdžios institucijos pateikė pranešimą Komisijai.

| (42) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad nėra įrodymų, jog Portugalijos siūloma pagalba buvo reikalinga kompensuoti konkretiems pavojams, susijusiems su projektu. Todėl Komisija mano, kad pagalba nebuvo reikalinga vykdant Pestana grupės investicijų projektą Brazilijoje ir tam, kad jis būtų paskatintas. Komisija mano, kad pagalba neturi jokio skatinamojo poveikio. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad nėra įrodymų, jog Portugalijos siūloma pagalba buvo reikalinga kompensuoti konkretiems pavojams, susijusiems su projektu. Todėl Komisija mano, kad pagalba nebuvo reikalinga vykdant Pestana grupės investicijų projektą Brazilijoje ir tam, kad jis būtų paskatintas. Komisija mano, kad pagalba neturi jokio skatinamojo poveikio.

| (43) | Be to, ankstesnėse bylose Komisija pabrėžė, kad pagalba tiesioginėms investicijoms užsienyje gali sustiprinti naudos gavėjo finansinius bei strateginius pajėgumus ir taip daryti įtaką jo pozicijai konkurentų ES rinkoje atžvilgiu (12). |
| --- | --- |

(43)

Be to, ankstesnėse bylose Komisija pabrėžė, kad pagalba tiesioginėms investicijoms užsienyje gali sustiprinti naudos gavėjo finansinius bei strateginius pajėgumus ir taip daryti įtaką jo pozicijai konkurentų ES rinkoje atžvilgiu (12).

| (44) | Komisija pabrėžia, kad Pestana grupė išplėtė komercinę veiklą viešbučių sektoriuje po atliktų minėtų investicijų, o tai nebuvo pirmosios jos investicijos užsienyje. Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, net negavus pagalbos investicijos Brazilijoje padėjo sustiprinti Pestana grupės konkurencingumą ir jos matomumą pasauliniame turizmo sektoriuje, visų pirma reklamuojant „Pestana Hotels & Resorts“ prekės ženklą. |
| --- | --- |

(44)

Komisija pabrėžia, kad Pestana grupė išplėtė komercinę veiklą viešbučių sektoriuje po atliktų minėtų investicijų, o tai nebuvo pirmosios jos investicijos užsienyje. Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, net negavus pagalbos investicijos Brazilijoje padėjo sustiprinti Pestana grupės konkurencingumą ir jos matomumą pasauliniame turizmo sektoriuje, visų pirma reklamuojant „Pestana Hotels & Resorts“ prekės ženklą.

| (45) | Galiausiai Komisija pabrėžia, kad net jei Djebel investicijos turėjo teigiamos įtakos Portugalijai, iš esmės šis poveikis negali būti siejamas su pagalba, nes kaip jau minėta pirmiau, pagalba šiuo atveju neturėjo skatinamojo poveikio, o projektas buvo užbaigtas iki tada, kai Djebel pateikė prašymą dėl pagalbos, kuri nebuvo reikalinga investicijoms vykdyti. |
| --- | --- |

(45)

Galiausiai Komisija pabrėžia, kad net jei Djebel investicijos turėjo teigiamos įtakos Portugalijai, iš esmės šis poveikis negali būti siejamas su pagalba, nes kaip jau minėta pirmiau, pagalba šiuo atveju neturėjo skatinamojo poveikio, o projektas buvo užbaigtas iki tada, kai Djebel pateikė prašymą dėl pagalbos, kuri nebuvo reikalinga investicijoms vykdyti.

| (46) | Vertindama pagalbos suderinamumą, Komisija atidžiai analizuoja jos teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyrą bei nustato, ar jos teigiamas poveikis Bendrijai viršija neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybiniams santykiams ES rinkoje. Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija neturi pagrindo manyti, kad su investicijomis Brazilijoje susijusi pagalba Djebel turėtų įtakos Europos pramonės konkurencingumo didėjimui ar turėtų teigiamą poveikį atitinkamiems ES regionams. Priešingai, pagalba sustiprintų naudos gavėjo pozicijas didele konkurencija pasižyminčioje rinkoje konkurentų, kurie negauna valstybės pagalbos, sąskaita. Todėl Komisija mano, kad pagalba neturėtų Bendrijai tokio teigiamo poveikio, kuris galėtų nusverti neigiamą poveikį konkurencijai. |
| --- | --- |

(46)

Vertindama pagalbos suderinamumą, Komisija atidžiai analizuoja jos teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyrą bei nustato, ar jos teigiamas poveikis Bendrijai viršija neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybiniams santykiams ES rinkoje. Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija neturi pagrindo manyti, kad su investicijomis Brazilijoje susijusi pagalba Djebel turėtų įtakos Europos pramonės konkurencingumo didėjimui ar turėtų teigiamą poveikį atitinkamiems ES regionams. Priešingai, pagalba sustiprintų naudos gavėjo pozicijas didele konkurencija pasižyminčioje rinkoje konkurentų, kurie negauna valstybės pagalbos, sąskaita. Todėl Komisija mano, kad pagalba neturėtų Bendrijai tokio teigiamo poveikio, kuris galėtų nusverti neigiamą poveikį konkurencijai.

VI.   IŠVADA

| (47) | Komisija daro išvadą, kad Portugalija neįrodė, jog Djebel nebūtų įgyvendinusi projekto, jei nebūtų gavusi pagalbos. Pagalba būtų iškraipiusi konkurenciją bendroje rinkoje ir nepadariusi jokios įtakos papildomai naudos gavėjo veiklai. Remiantis šiuo pagrindu negalima teigti, kad pagalba sudaro palankesnes sąlygas ekonominės veiklos plėtrai pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir todėl ji yra nesuderinama su bendra rinka. |
| --- | --- |

(47)

Komisija daro išvadą, kad Portugalija neįrodė, jog Djebel nebūtų įgyvendinusi projekto, jei nebūtų gavusi pagalbos. Pagalba būtų iškraipiusi konkurenciją bendroje rinkoje ir nepadariusi jokios įtakos papildomai naudos gavėjo veiklai. Remiantis šiuo pagrindu negalima teigti, kad pagalba sudaro palankesnes sąlygas ekonominės veiklos plėtrai pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir todėl ji yra nesuderinama su bendra rinka.

| (48) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nemano, kad reikia vertinti kitus aspektus, keliančius 2006 m. vasario 22 d. sprendime išdėstytas abejones dėl pagalbos suderinamumo, |
| --- | --- |

(48)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nemano, kad reikia vertinti kitus aspektus, keliančius 2006 m. vasario 22 d. sprendime išdėstytas abejones dėl pagalbos suderinamumo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Minėta Portugalijos siūloma 3 680 119 EUR lengvatinė paskola Djebel investicijoms Brazilijoje yra nesuderinama su bendra rinka, nes neatitinka Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte išdėstytų kriterijų, todėl ji neturi būti suteikta.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 91, 2006 4 19, p. 25.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 107, 1996 4 30.

3

(4)  OL L 124, 2003 5 20.

4

(5)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30) ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 (OL L 379, 2006 12 28), reglamentuojantis tuos pačius klausimus.

5

de minimis

(6)  Laišku SG(2000) D/106085 (OL C 266, 2000 9 16, p. 4).

6

(7)  Žr. bylas C 77/97 (Austrian Lift GmbH–Doppelmayr), OL L 142, 1999 6 5, p. 32 ir C 47/02 (Vila Galé-Cintra) (OL L 61, 2004 2 27, p. 76).

7

(8)  Žr. EB Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-142/87, „Tubemeuse“, Rink. 1990, I-959, 35 dalį.

8

(9)  Žr. bylas C 41/04 – Orfama, 2007 m. kovo 7 d. sprendimas ir C 36/04 – Cordex, 2007 m. vasario 21 d. sprendimas.

9

Orfama

Cordex

(10)  Plg. žr. bylą C 47/02, Vila Galé Cintra dėl pirmojo tarptautinės plėtros projekto.

10

Vila Galé Cintra

(11)  Žr. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 4.2 punktą, kuriame sakoma, kad prašymas dėl pagalbos turi būti pateiktas prieš pradedant įgyvendinti projektą siekiant užtikrinti, kad egzistuotų reikalaujamas skatinamasis poveikis (OL C 74, 1998 3 10, p. 13).

11

(12)  Žr. bylą C77/97, Austrian Lift GmbH-Doppelmayr (OL L 142, 1999 6 5, p. 32).

12

Austrian Lift GmbH-Doppelmayr

---

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/36

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. birželio 21 d.

dėl valstybės pagalbos C 17/2006 (ex N 3/2006): pagalba mokymui, skirta Autoeuropa – Automóveis Lda., Portugalija

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3130)

(Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/583/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal pirmiau paminėtus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2005 m. gruodžio 27 d. raštu (užregistruotu 2006 m. sausio 4 d.) Portugalija pranešė Komisijai ketinanti suteikti 3 552 423 EUR pagalbą Autoeuropa – Automóveis Lda. (toliau – Autoeuropa), skirtą bendrovės mokymo projektui įgyvendinti. 2006 m. sausio 31 d. raštu, į kurį Portugalija atsakė 2006 m. kovo 9 d. raštu (užregistruotu kovo 23 d.), Komisija paprašė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 27 d. raštu (užregistruotu 2006 m. sausio 4 d.) Portugalija pranešė Komisijai ketinanti suteikti 3 552 423 EUR pagalbą Autoeuropa – Automóveis Lda. (toliau – Autoeuropa), skirtą bendrovės mokymo projektui įgyvendinti. 2006 m. sausio 31 d. raštu, į kurį Portugalija atsakė 2006 m. kovo 9 d. raštu (užregistruotu kovo 23 d.), Komisija paprašė papildomos informacijos.

| (2) | 2006 m. gegužės 16 d. raštu Komisija pranešė Portugalijai savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl šios pagalbos. 2006 m. rugpjūčio 31 d. raštu Portugalijos institucijos pateikė savo pastabas pagal šią procedūrą. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gegužės 16 d. raštu Komisija pranešė Portugalijai savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl šios pagalbos. 2006 m. rugpjūčio 31 d. raštu Portugalijos institucijos pateikė savo pastabas pagal šią procedūrą.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (4) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo pastabų, kurias perdavė Portugalijos institucijoms, suteikdama joms galimybę į pastabas reaguoti. Portugalija savo pastabas pateikė 2006 m. lapkričio 13 d. raštu. 2007 m. vasario 2 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(4)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo pastabų, kurias perdavė Portugalijos institucijoms, suteikdama joms galimybę į pastabas reaguoti. Portugalija savo pastabas pateikė 2006 m. lapkričio 13 d. raštu. 2007 m. vasario 2 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos.

II.   PRANEŠIMO ATŠAUKIMAS

| (5) | 2007 m. gegužės 4 d. raštu Portugalija pranešė Komisijai, kad pagalba, apie kurią pranešta, nebus teikiama, nes Autoeuropa pakeitė savo mokymo projektą, todėl pranešimas netenka prasmės. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. gegužės 4 d. raštu Portugalija pranešė Komisijai, kad pagalba, apie kurią pranešta, nebus teikiama, nes Autoeuropa pakeitė savo mokymo projektą, todėl pranešimas netenka prasmės.

| (6) | Komisija pažymi, kad, remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (3) 8 straipsniu, valstybė narė gali atšaukti pranešimą, kol Komisija dar nėra priėmusi sprendimo dėl pagalbos. Pagal 8 straipsnio 2 dalį, jeigu Komisija jau buvo pradėjusi oficialią tyrimo procedūrą, ji turi ją užbaigti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija pažymi, kad, remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (3) 8 straipsniu, valstybė narė gali atšaukti pranešimą, kol Komisija dar nėra priėmusi sprendimo dėl pagalbos. Pagal 8 straipsnio 2 dalį, jeigu Komisija jau buvo pradėjusi oficialią tyrimo procedūrą, ji turi ją užbaigti.

| (7) | Atsižvelgdama į tai, kad Portugalija atšaukė pranešimą, Komisija nusprendė pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį užbaigti oficialią tyrimo procedūrą dėl minėtosios pagalbos, |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdama į tai, kad Portugalija atšaukė pranešimą, Komisija nusprendė pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį užbaigti oficialią tyrimo procedūrą dėl minėtosios pagalbos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį ir atsižvelgdama į tai, kad Portugalija atšaukė savo pranešimą, Komisija užbaigia oficialią tyrimo procedūrą dėl pagalbos mokymui, kurią Portugalija ketina suteikti Autoeuropa – Automóveis Lda.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2007 m. birželio 21 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 177, 2006 7 29, p. 25.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

3

---

| 24.8.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 219/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. rugpjūčio 21 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 3905)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/584/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvulių sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1), ypač į jos 9 straipsnio 2 dalį bei 10 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnyje nurodyta, kad valstybė narė, kurioje vykdoma privaloma nacionalinė vienos iš šios direktyvos E priedo II skirsnyje išvardytų užkrečiamųjų ligų kontrolės programa, šią programą gali teikti Komisijai tvirtinti. Šiame straipsnyje taip pat nurodyta papildomų garantijų, kurios gali būti taikomos Bendrijos vidaus prekybai, apibrėžtis. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnyje nurodyta, kad valstybė narė, kurioje vykdoma privaloma nacionalinė vienos iš šios direktyvos E priedo II skirsnyje išvardytų užkrečiamųjų ligų kontrolės programa, šią programą gali teikti Komisijai tvirtinti. Šiame straipsnyje taip pat nurodyta papildomų garantijų, kurios gali būti taikomos Bendrijos vidaus prekybai, apibrėžtis.

| (2) | Be to, Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnyje nurodyta, kad jeigu valstybė narė mano, jog jos teritorijoje ar teritorijos dalyje nesergama viena iš šios direktyvos E priedo II skirsnyje nurodytų užkrečiamųjų ligų, ji turi Komisijai pateikti atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus. Šiame straipsnyje taip pat nurodyta papildomų garantijų, kurios gali būti taikomos Bendrijos vidaus prekybai, apibrėžtis. |
| --- | --- |

(2)

Be to, Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnyje nurodyta, kad jeigu valstybė narė mano, jog jos teritorijoje ar teritorijos dalyje nesergama viena iš šios direktyvos E priedo II skirsnyje nurodytų užkrečiamųjų ligų, ji turi Komisijai pateikti atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus. Šiame straipsnyje taip pat nurodyta papildomų garantijų, kurios gali būti taikomos Bendrijos vidaus prekybai, apibrėžtis.

| (3) | 2004 m. liepos 15 d. Komisijos sprendimu 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo (2) tvirtinamos 1 tipo galvijų herpeso viruso (BHV1) infekcijos kontrolės ir likvidavimo programos, kurias pateikė šio sprendimo I priede išvardytos valstybės narės dėl šiame priede išvardytų regionų ir kurioms pagal Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnį taikomos papildomos BHV1 garantijos. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. liepos 15 d. Komisijos sprendimu 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo (2) tvirtinamos 1 tipo galvijų herpeso viruso (BHV1) infekcijos kontrolės ir likvidavimo programos, kurias pateikė šio sprendimo I priede išvardytos valstybės narės dėl šiame priede išvardytų regionų ir kurioms pagal Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnį taikomos papildomos BHV1 garantijos.

| (4) | Be to, Sprendimo 2004/558/EB II priede nurodyti valstybių narių regionai, kuriuose nėra BHV1 infekcijos ir kuriems pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį taikomos papildomos garantijos. Sprendimo 2004/558/EB III priede pateikiama ūkių, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1, apibrėžtis. |
| --- | --- |

(4)

Be to, Sprendimo 2004/558/EB II priede nurodyti valstybių narių regionai, kuriuose nėra BHV1 infekcijos ir kuriems pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį taikomos papildomos garantijos. Sprendimo 2004/558/EB III priede pateikiama ūkių, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1, apibrėžtis.

| (5) | Šiuo metu visi Vokietijos regionai išvardyti Sprendimo 2004/558/EB I priede. Vokietija pateikė dokumentus, pagrindžiančius paraišką paskelbti, kad tam tikroje jos teritorijos dalyje nėra užfiksuota BHV1 infekcija, ir taisykles, reglamentuojančias nacionalinį galvijų vežimą šioje teritorijos dalyje ir į šią teritorijos dalį. Todėl Vokietija paprašė taikyti papildomas garantijas pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį Bavarijos federalinės žemės Regierungsbezirke Oberpfalz ir Oberfranken administraciniams vienetams. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo metu visi Vokietijos regionai išvardyti Sprendimo 2004/558/EB I priede. Vokietija pateikė dokumentus, pagrindžiančius paraišką paskelbti, kad tam tikroje jos teritorijos dalyje nėra užfiksuota BHV1 infekcija, ir taisykles, reglamentuojančias nacionalinį galvijų vežimą šioje teritorijos dalyje ir į šią teritorijos dalį. Todėl Vokietija paprašė taikyti papildomas garantijas pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį Bavarijos federalinės žemės Regierungsbezirke Oberpfalz ir Oberfranken administraciniams vienetams.

| (6) | Įvertinus Vokietijos pateiktą paraišką, į Sprendimo 2004/558/EB II priedą tikslinga įtraukti šiuos du Vokietijos administracinius vienetus, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1, ir jiems taikyti papildomas garantijas, nustatytas pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį. Todėl Sprendimo 2004/558/EB I ir II priedus reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(6)

Įvertinus Vokietijos pateiktą paraišką, į Sprendimo 2004/558/EB II priedą tikslinga įtraukti šiuos du Vokietijos administracinius vienetus, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1, ir jiems taikyti papildomas garantijas, nustatytas pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį. Todėl Sprendimo 2004/558/EB I ir II priedus reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (7) | Italija pateikė BHV1 infekcijos likvidavimo Friulio–Venecijos Džulijos (Friuli Venezia Giulia) autonominiame regione ir Trento autonominėje provincijoje programas. Šios programos atitinka Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. Šiose programose taip pat numatomos taisyklės, reglamentuojančios nacionalinį galvijų vežimą šiuose regionuose ir į šiuos regionus, kurios visiškai atitinka anksčiau Bolzano provincijoje Italijoje įgyvendintas taisykles ir kurias taikant ši liga toje provincijoje buvo sėkmingai likviduota. |
| --- | --- |

(7)

Italija pateikė BHV1 infekcijos likvidavimo Friulio–Venecijos Džulijos (Friuli Venezia Giulia) autonominiame regione ir Trento autonominėje provincijoje programas. Šios programos atitinka Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. Šiose programose taip pat numatomos taisyklės, reglamentuojančios nacionalinį galvijų vežimą šiuose regionuose ir į šiuos regionus, kurios visiškai atitinka anksčiau Bolzano provincijoje Italijoje įgyvendintas taisykles ir kurias taikant ši liga toje provincijoje buvo sėkmingai likviduota.

| (8) | Reikėtų patvirtinti šias programas, kurias dėl šių dviejų regionų pateikė Italija, ir pagal Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnį pateiktas garantijas. Todėl Sprendimo 2004/558/EB I priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų patvirtinti šias programas, kurias dėl šių dviejų regionų pateikė Italija, ir pagal Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnį pateiktas garantijas. Todėl Sprendimo 2004/558/EB I priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (9) | Europos maisto saugos tarnyba pateikė nuomonę dėl „Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding and the procedures to verify and maintain this status“ („Gyvūno, neužsikrėtusio BoHV-1, ir ūkio, kuriame neužfiksuotas BoHV-1, apibrėžties bei procedūrų šiam statusui tvirtinti ir išlaikyti“) (3). Tikslinga atsižvelgti į tam tikras šioje nuomonėje išdėstytas rekomendacijas. Todėl Sprendimo 2004/558/EB III priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(9)

Europos maisto saugos tarnyba pateikė nuomonę dėl „Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding and the procedures to verify and maintain this status“ („Gyvūno, neužsikrėtusio BoHV-1, ir ūkio, kuriame neužfiksuotas BoHV-1, apibrėžties bei procedūrų šiam statusui tvirtinti ir išlaikyti“) (3). Tikslinga atsižvelgti į tam tikras šioje nuomonėje išdėstytas rekomendacijas. Todėl Sprendimo 2004/558/EB III priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (10) | Siekiant Bendrijos teisės aktų aiškumo, Sprendimo 2004/558/EB I, II ir III priedų tekstus reikėtų pakeisti šio sprendimo priedo tekstu. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant Bendrijos teisės aktų aiškumo, Sprendimo 2004/558/EB I, II ir III priedų tekstus reikėtų pakeisti šio sprendimo priedo tekstu.

| (11) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2004/558/EB I, II ir III priedų tekstai yra pakeičiami šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugpjūčio 21 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL 121, 1964 7 29, p. 1977. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/104/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 352).

1

(2)  OL L 249, 2004 7 23, p. 20.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

PRIEDAS

I PRIEDAS

| Valstybės narės | Valstybių narių regionai, kuriems taikomi papildomų garantijų reikalavimai dėl infekcinio galvijų rinotracheito pagal Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnį |
| --- | --- |
| Vokietija | Visi regionai, išskyrus Bavarijos federalinės žemės administracinius vienetus Regierungsbezirke Oberpfalz ir Oberfranken |
| Italija | Friulio–Venecijos Džulijos (Friuli Venezia Giulia) autonominis regionas (Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia)
  Autonominė Trento provincija |

Valstybės narės

Valstybių narių regionai, kuriems taikomi papildomų garantijų reikalavimai dėl infekcinio galvijų rinotracheito pagal Direktyvos 64/432/EEB 9 straipsnį

Vokietija

Visi regionai, išskyrus Bavarijos federalinės žemės administracinius vienetus Regierungsbezirke Oberpfalz ir Oberfranken

Italija

Friulio–Venecijos Džulijos (Friuli Venezia Giulia) autonominis regionas (Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia)

Autonominė Trento provincija

II PRIEDAS

| Valstybės narės | Valstybių narių regionai, kuriems taikomi papildomų garantijų reikalavimai dėl infekcinio galvijų rinotracheito pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį |
| --- | --- |
| Danija | Visi regionai |
| Vokietija | Bavarijos federalinės žemės administraciniai vienetai Regierungsbezirke Oberpfalz ir Oberfranken |
| Italija | Bolzano provincija |
| Austrija | Visi regionai |
| Suomija | Visi regionai |
| Švedija | Visi regionai |

Valstybės narės

Valstybių narių regionai, kuriems taikomi papildomų garantijų reikalavimai dėl infekcinio galvijų rinotracheito pagal Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnį

Danija

Visi regionai

Vokietija

Bavarijos federalinės žemės administraciniai vienetai Regierungsbezirke Oberpfalz ir Oberfranken

Italija

Bolzano provincija

Austrija

Visi regionai

Suomija

Visi regionai

Švedija

Visi regionai

III PRIEDAS

Ūkis, kuriame neužfiksuotas BHV1

1.   Laikoma, kad ūkyje, kuriame auginami galvijai, nėra BHV1 infekcijos, jeigu jis atitinka šiame priede išdėstytas sąlygas.

1.1.   Per paskutinius 6 mėnesius nekilo jokių įtarimų dėl BHV1 infekcijos ūkyje ir nė vienam iš ūkyje laikomų galvijų nepasireiškė klinikiniai simptomai, būdingi BHV1 infekcijai.

Ūkį ir visas toliau esančias ganyklas ar patalpas, nepaisant nuosavybės, kurios sudaro ūkio, kaip epidemiologinio vieneto, dalį, privaloma veiksmingai atskirti nuo ganyklų ar patalpų, kurių padėtis BHV1 atžvilgiu yra blogesnė, naudojant natūralias arba fizines užtvaras, kurios užkirstų kelią tiesioginiam skirtingos sveikatos būklės gyvūnų kontaktui.

1.2.   Galvijai įsigyjami tik iš ūkių, esančių valstybėse narėse arba jų regionuose, įtrauktuose į II priede pateiktą sąrašą, arba iš ūkių, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1, ir nė vienas ūkyje laikomas galvijas neturėjo kontakto su kitais galvijais, išskyrus tuos, kurie atgabenti iš ūkių, esančių valstybėse narėse arba jų regionuose, įtrauktuose į II priede pateiktą sąrašą, arba iš ūkių, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1.

1.3.   Galvijų patelės apsėklinamos tik tokia bulių sėkla, kuri gauta pagal Direktyvą 88/407/EEB arba sukergiamos tik su buliais, laikomais ūkiuose, esančiuose valstybėse narėse arba jų regionuose, įtrauktuose į šio sprendimo II priede pateiktą sąrašą, arba ūkiuose, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1.

1.4.   Ūkiui taikomas bent vienas iš žemiau išvardytų kontrolės režimų:

| 1.4.1. | buvo atlikti visų galvijų patelių, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, ir visų galvijų patinų, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, naudojamų arba numatytų naudoti veisimui, serologiniai tyrimai BHV1 antikūnams nustatyti; kiekvienu atveju turi būti ištirti bent du kraujo mėginiai, paimti 5–7 mėnesių intervale, ir gauti neigiami rezultatai; |
| --- | --- |

1.4.1.

buvo atlikti visų galvijų patelių, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, ir visų galvijų patinų, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, naudojamų arba numatytų naudoti veisimui, serologiniai tyrimai BHV1 antikūnams nustatyti; kiekvienu atveju turi būti ištirti bent du kraujo mėginiai, paimti 5–7 mėnesių intervale, ir gauti neigiami rezultatai;

| 1.4.2. | buvo atliktas serologinis tyrimas BHV1 antikūnams nustatyti, ir kiekvienu atveju gauti neigiami rezultatai tiriant bent jau:






  — | du pieno mėginius, paimtus 5–7 mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių laktacijos metu atskirais pieno mėginiais arba pieno mėginių mišiniu, paimtu ne daugiau kaip iš 5 gyvulių, taip pat |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

buvo atliktas serologinis tyrimas BHV1 antikūnams nustatyti, ir kiekvienu atveju gauti neigiami rezultatai tiriant bent jau:

—

du pieno mėginius, paimtus 5–7 mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių laktacijos metu atskirais pieno mėginiais arba pieno mėginių mišiniu, paimtu ne daugiau kaip iš 5 gyvulių, taip pat

| — | du kraujo mėginius, paimtus 5–7 mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, naudojamų arba numatytų naudoti veisimui; |
| --- | --- |

—

du kraujo mėginius, paimtus 5–7 mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, naudojamų arba numatytų naudoti veisimui;

| 1.4.3. | pieno ūkiuose, kuriuose mažiausiai 30 % galvijų yra galvijų patelės laktacijos laikotarpiu, turi būti atlikti serologiniai tyrimai BVH1 antikūnams nustatyti ir gauti neigiami rezultatai, kiekvienu atveju tiriant bent jau:






  — | tris pieno mėginius iš ne daugiau kaip 50 galvijų patelių laktacijos laikotarpiu pieno masės, paimtus mažiausiai 3 mėnesių intervalu, priklausomai nuo naudojamo testo specifikacijos, taip pat |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

pieno ūkiuose, kuriuose mažiausiai 30 % galvijų yra galvijų patelės laktacijos laikotarpiu, turi būti atlikti serologiniai tyrimai BVH1 antikūnams nustatyti ir gauti neigiami rezultatai, kiekvienu atveju tiriant bent jau:

—

tris pieno mėginius iš ne daugiau kaip 50 galvijų patelių laktacijos laikotarpiu pieno masės, paimtus mažiausiai 3 mėnesių intervalu, priklausomai nuo naudojamo testo specifikacijos, taip pat

| — | vieną atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, naudojamų arba numatytų naudoti veisimui; |
| --- | --- |

—

vieną atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius daugiau kaip 9 mėnesiai, naudojamų arba numatytų naudoti veisimui;

| 1.4.4. | visi ūkyje laikomi galvijai turi būti gauti arba iš ūkių, esančių valstybėse narėse ar jų regionuose, įtrauktuose į II priede pateiktą sąrašą, arba iš ūkių, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1. |
| --- | --- |

1.4.4.

visi ūkyje laikomi galvijai turi būti gauti arba iš ūkių, esančių valstybėse narėse ar jų regionuose, įtrauktuose į II priede pateiktą sąrašą, arba iš ūkių, kuriuose nėra užfiksuotas BHV1.

2.   Galvijų ūkio, kuriame nėra užfiksuotas BHV1, statusas išsaugomas, jeigu:

| 2.1. | laikomasi 1.1–1.4 punktuose išvardytų sąlygų ir |
| --- | --- |

2.1.

laikomasi 1.1–1.4 punktuose išvardytų sąlygų ir

| 2.2. | per 12 mėnesių laikotarpį ūkiui taikomas bent vienas iš toliau išvardytų kontrolės režimų:






  2.2.1. | buvo atliktas serologinis tyrimas BHV1 antikūnams nustatyti ir kiekvienu atveju gauti neigiami rezultatai tiriant bent vieną kiekvieno galvijo atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų, kurių amžiaus daugiau kaip 24 mėnesiai; |
| --- | --- | --- |

2.2.

per 12 mėnesių laikotarpį ūkiui taikomas bent vienas iš toliau išvardytų kontrolės režimų:

2.2.1.

buvo atliktas serologinis tyrimas BHV1 antikūnams nustatyti ir kiekvienu atveju gauti neigiami rezultatai tiriant bent vieną kiekvieno galvijo atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų, kurių amžiaus daugiau kaip 24 mėnesiai;

| 2.2.2. | buvo atliktas serologinis tyrimas BHV1 antikūnams nustatyti, ir kiekvienu atveju gauti neigiami rezultatai tiriant bent jau:






  — | vieną atskirą pieno mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių laktacijos metu atskirais pieno mėginiais arba pieno mėginių mišiniu, paimtu ne daugiau kaip iš 5 gyvulių, taip pat |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

buvo atliktas serologinis tyrimas BHV1 antikūnams nustatyti, ir kiekvienu atveju gauti neigiami rezultatai tiriant bent jau:

—

vieną atskirą pieno mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių laktacijos metu atskirais pieno mėginiais arba pieno mėginių mišiniu, paimtu ne daugiau kaip iš 5 gyvulių, taip pat

| — | vieną kiekvieno galvijo atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius didesnis kaip 24 mėnesiai; |
| --- | --- |

—

vieną kiekvieno galvijo atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius didesnis kaip 24 mėnesiai;

| 2.2.3. | pieno ūkiuose, kuriuose mažiausiai 30 % galvijų yra galvijų patelės laktacijos laikotarpiu, turi būti atlikti serologiniai tyrimai BVH1 antikūnams nustatyti ir gauti neigiami rezultatai, kiekvienu atveju tiriant bent jau:






  — | du pieno mėginius iš ne daugiau kaip 50 galvijų patelių laktacijos laikotarpiu pieno masės, paimtus 3–12 mėnesių intervalu, priklausomai nuo naudojamo testo specifikacijos, taip pat |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

pieno ūkiuose, kuriuose mažiausiai 30 % galvijų yra galvijų patelės laktacijos laikotarpiu, turi būti atlikti serologiniai tyrimai BVH1 antikūnams nustatyti ir gauti neigiami rezultatai, kiekvienu atveju tiriant bent jau:

—

du pieno mėginius iš ne daugiau kaip 50 galvijų patelių laktacijos laikotarpiu pieno masės, paimtus 3–12 mėnesių intervalu, priklausomai nuo naudojamo testo specifikacijos, taip pat

| — | vieną atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius didesnis kaip 24 mėnesiai. |
| --- | --- |

—

vieną atskirą kraujo mėginį, paimtą iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu ir iš visų galvijų patinų, kurių amžius didesnis kaip 24 mėnesiai.

3.   Galvijų ūkio, kuriame nėra užfiksuotas BHV1, statusas suspenduojamas, jeigu 2.2.1–2.2.3 punktuose minimų tyrimų metu bent vieno gyvulio BHV1 antikūnų nustatymo testo rezultatai yra teigiami.

4.   Ūkio, kuriame nėra užfiksuotas BHV1, statusas, suspenduotas pagal 3 dalį, grąžinamas tik po to, kai atliekami serologiniai tyrimai BHV1 antikūnams nustatyti ir gaunami neigiami rezultatai, ir kai tie tyrimai pradėti ne anksčiau kaip praėjus 30 dienų po gyvulių, kuriems nustatyta teigiama serologinė reakcija, pašalinimo, kiekvienu atveju tiriant bent jau:

| — | du pieno mėginius, paimtus 5–7 mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių laktacijos metu atskirais pieno mėginiais arba pieno mėginių mišiniu, paimtu ne daugiau kaip iš 5 gyvulių, taip pat |
| --- | --- |

—

du pieno mėginius, paimtus 5–7 mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių laktacijos metu atskirais pieno mėginiais arba pieno mėginių mišiniu, paimtu ne daugiau kaip iš 5 gyvulių, taip pat

| — | du kraujo mėginius, paimtus ne mažiau kaip trijų mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu ir iš visų galvijų patinų. |
| --- | --- |

—

du kraujo mėginius, paimtus ne mažiau kaip trijų mėnesių intervalu iš visų galvijų patelių ne laktacijos metu ir iš visų galvijų patinų.

Pastaba:

| a) | Jeigu šiame priede daroma nuoroda į serologinį tyrimą BHV1 antikūnams nustatyti, taikomi 2 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyti principai dėl ištirtų gyvulių vakcinacijos būklės. |
| --- | --- |

a)

Jeigu šiame priede daroma nuoroda į serologinį tyrimą BHV1 antikūnams nustatyti, taikomi 2 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyti principai dėl ištirtų gyvulių vakcinacijos būklės.

| b) | Šiame priede minimų pieno mėginių mišinio dydis gali būti keičiamas remiantis dokumentais, įrodančiais, kad bet kokiu atveju tyrimas atliekamas kasdieninio laboratorijos darbo sąlygomis, užtikrinančiomis, kad bus nustatyta mažiausia silpnai teigiama reakcija pieno mišinio mėginyje, kurio dydis pakeistas. |
| --- | --- |

b)

Šiame priede minimų pieno mėginių mišinio dydis gali būti keičiamas remiantis dokumentais, įrodančiais, kad bet kokiu atveju tyrimas atliekamas kasdieninio laboratorijos darbo sąlygomis, užtikrinančiomis, kad bus nustatyta mažiausia silpnai teigiama reakcija pieno mišinio mėginyje, kurio dydis pakeistas.

---