# Europos Sąjungos L 244/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 244 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. rugsėjo 19d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 244

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. rugsėjo 19d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2007 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1070/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2007 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1071/2007, nustatantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), laikinąjį antidempingo muitą | 3 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2007 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1070/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2007 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1071/2007, nustatantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), laikinąjį antidempingo muitą

3

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2007/613/EB |
| | * | 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 1/06 (ex NN 103/05), kurią Ispanija suteikė Chupa Chups

  (Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1710)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2007/613/EB

*

2007 m. gegužės 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 1/06 (ex NN 103/05), kurią Ispanija suteikė Chupa Chups

  (Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1710)

   (
  1
  )

Chupa Chups

(Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1710)

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 19.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1070/2007

2007 m. rugsėjo 18 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. rugsėjo 19 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 756/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 41).

1

---

PRIEDAS

prie 2007 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 19.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1071/2007

2007 m. rugsėjo 18 d.

nustatantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), laikinąjį antidempingo muitą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasitarusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2006 m. gruodžio 20 d. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 20 d. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) inicijavimą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas po to, kai 2006 m. lapkričio 20 d. trys Bendrijos gamintojai (toliau – skundo pateikėjai), kurių gamyba sudaro didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 30 %) visos Bendrijos kokso 80+ gamybos, pateikė skundą. Skunde pateikta pakankamai prima facie šiuo produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas po to, kai 2006 m. lapkričio 20 d. trys Bendrijos gamintojai (toliau – skundo pateikėjai), kurių gamyba sudaro didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 30 %) visos Bendrijos kokso 80+ gamybos, pateikė skundą. Skunde pateikta pakankamai prima facie šiuo produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.

| (3) | Nuo 2000 m. birželio mėn. iki 2004 m. nagrinėjamajam produktui jau buvo taikomos antidempingo priemonės. Priemonės buvo laikinai nustatytos Komisijos sprendimu Nr. 1238/2000/EAPB (3) ir galutinai Komisijos sprendimu Nr. 2730/2000/EAPB (4) (ankstesnės priemonės), tačiau laikinai pasikeitus rinkos sąlygoms 2004 m. kovo mėn. Komisijos sprendimu 2004/264/EB (5) priemonių taikymas buvo laikinai sustabdytas. Sustabdymas buvo pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2004 (6) iki 2005 m. gruodžio 15 d., kai priemonių taikymo laikas baigėsi. |
| --- | --- |

(3)

Nuo 2000 m. birželio mėn. iki 2004 m. nagrinėjamajam produktui jau buvo taikomos antidempingo priemonės. Priemonės buvo laikinai nustatytos Komisijos sprendimu Nr. 1238/2000/EAPB (3) ir galutinai Komisijos sprendimu Nr. 2730/2000/EAPB (4) (ankstesnės priemonės), tačiau laikinai pasikeitus rinkos sąlygoms 2004 m. kovo mėn. Komisijos sprendimu 2004/264/EB (5) priemonių taikymas buvo laikinai sustabdytas. Sustabdymas buvo pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2004 (6) iki 2005 m. gruodžio 15 d., kai priemonių taikymo laikas baigėsi.

2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (4) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiems ir kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, KLR atstovams, eksportuojantiems KLR gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams, prekybininkams ir naudotojams bei žinomoms su tyrimo inicijavimu susijusioms asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Vienas KLR eksportuotojas, Bendrijos gamintojai, naudotojai ir vienas importuotojas pareiškė savo nuomonę raštu. Buvo išklausytos visos šalys, kurios to prašė per skirtą laikotarpį ir nurodė svarbias konkrečias priežastis, dėl kurių jas reikėtų išklausyti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiems ir kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, KLR atstovams, eksportuojantiems KLR gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams, prekybininkams ir naudotojams bei žinomoms su tyrimo inicijavimu susijusioms asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Vienas KLR eksportuotojas, Bendrijos gamintojai, naudotojai ir vienas importuotojas pareiškė savo nuomonę raštu. Buvo išklausytos visos šalys, kurios to prašė per skirtą laikotarpį ir nurodė svarbias konkrečias priežastis, dėl kurių jas reikėtų išklausyti.

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų ir importuotojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atrankos metodus. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų ir importuotojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atrankos metodus.

| (6) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti informaciją, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą. Bendradarbiauti sutiko tik vienas eksportuojantis gamintojas. Todėl buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(6)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti informaciją, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą. Bendradarbiauti sutiko tik vienas eksportuojantis gamintojas. Todėl buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina.

| (7) | Kokso 80+ importuotojų atveju, kadangi norą bendradarbiauti išreiškė tik vienas importuotojas, buvo nuspręsta, kad atranka yra nereikalinga. |
| --- | --- |

(7)

Kokso 80+ importuotojų atveju, kadangi norą bendradarbiauti išreiškė tik vienas importuotojas, buvo nuspręsta, kad atranka yra nereikalinga.

| (8) | Siekdama, kad vienintelis KLR eksportuojantis gamintojas panorėjęs galėtų pateikti prašymą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį dėl individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija vienintelei bendradarbiaujančiai Kinijos bendrovei išsiuntė RER ir IR prašymo formas. Šis eksportuojantis gamintojas nei RER, nei IR neprašė. |
| --- | --- |

(8)

Siekdama, kad vienintelis KLR eksportuojantis gamintojas panorėjęs galėtų pateikti prašymą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį dėl individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija vienintelei bendradarbiaujančiai Kinijos bendrovei išsiuntė RER ir IR prašymo formas. Šis eksportuojantis gamintojas nei RER, nei IR neprašė.

| (9) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas, penki Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas ir 36 naudotojai. Be to, keli naudotojai pateikė pastabas neatsakydami į klausimyno klausimus. Europos liejyklų asociacija (CAEF), kurios narėmis yra nacionalinės liejyklų asociacijos iš 17 valstybių narių, veikdama savo narių vardu, pateikė informaciją. |
| --- | --- |

(9)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas, penki Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas ir 36 naudotojai. Be to, keli naudotojai pateikė pastabas neatsakydami į klausimyno klausimus. Europos liejyklų asociacija (CAEF), kurios narėmis yra nacionalinės liejyklų asociacijos iš 17 valstybių narių, veikdama savo narių vardu, pateikė informaciją.

| (10) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos bei Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojai:






  — | Industrial Química del Nalón, S.A., Ovjedas, Astūrija, Ispanija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos bei Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojai:

—

Industrial Química del Nalón, S.A., Ovjedas, Astūrija, Ispanija,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Ovjedas, Astūrija, Ispanija, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Ovjedas, Astūrija, Ispanija,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Italija, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Italija,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Čekijos Respublika, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Čekijos Respublika,

| — | Productos de Fundición, S.A., Barakaldas, Biskaja, Ispanija; |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, S.A., Barakaldas, Biskaja, Ispanija;

| b) | Nesusijęs Bendrijos importuotojas







  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Esenas, Vokietija; |
| --- | --- | --- |

b)

Nesusijęs Bendrijos importuotojas

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Esenas, Vokietija;

| c) | Naudotojai Bendrijoje







  — | Rockwool International A/S ir bendrovės padalinys Rockwool A/S, Denmark; abu esantys Hedehusene, Danijoje, |
| --- | --- | --- |

c)

Naudotojai Bendrijoje

—

Rockwool International A/S ir bendrovės padalinys Rockwool A/S, Denmark; abu esantys Hedehusene, Danijoje,

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Štatalendorfas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Štatalendorfas, Vokietija.

| (11) | Kadangi nebuvo prašymų taikyti RER arba IR ir kadangi eksportuojančių KLR gamintojų normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis pasirinktos panašios šalies duomenimis, tikrinamasis vizitas buvo surengtas šių bendrovių patalpose:

  Panašios šalies (JAV) gamintojai







  — | Tonawanda Coke Co., Niujorkas, |
| --- | --- | --- |

(11)

Kadangi nebuvo prašymų taikyti RER arba IR ir kadangi eksportuojančių KLR gamintojų normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis pasirinktos panašios šalies duomenimis, tikrinamasis vizitas buvo surengtas šių bendrovių patalpose:

Panašios šalies (JAV) gamintojai

—

Tonawanda Coke Co., Niujorkas,

| — | Erie Coke Co., Pensilvanija. |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pensilvanija.

3.   Tiriamasis laikotarpis

| (12) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. – 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(12)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. – 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (13) | Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+,) (toliau – nagrinėjamasis produktas), paprastai deklaruojamas KN kodu ex 2704 00 19. |
| --- | --- |

(13)

Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+,) (toliau – nagrinėjamasis produktas), paprastai deklaruojamas KN kodu ex 2704 00 19.

| (14) | Koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), gaunamas iš bituminių akmens anglių, kurios yra organinės nuosėdinės uolienos, gaunamos iš žemės gelmių. Plieno pramonėje daugiausiai naudojamas koksas, kurio gabalėliai yra mažo ir vidutinio dydžio (koksas 80–; dar vadinamas „aukštakrosnių koksu“), o ketaus pramonėje ir izoliacinių medžiagų pramonėje lydkrosnėms naudojami dideli kokso gabalėliai (koksas 80+, vadinamas „liejyklų koksu“). Abiejų rūšių koksas yra priskiriamas tam pačiam KN kodui. |
| --- | --- |

(14)

Koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), gaunamas iš bituminių akmens anglių, kurios yra organinės nuosėdinės uolienos, gaunamos iš žemės gelmių. Plieno pramonėje daugiausiai naudojamas koksas, kurio gabalėliai yra mažo ir vidutinio dydžio (koksas 80–; dar vadinamas „aukštakrosnių koksu“), o ketaus pramonėje ir izoliacinių medžiagų pramonėje lydkrosnėms naudojami dideli kokso gabalėliai (koksas 80+, vadinamas „liejyklų koksu“). Abiejų rūšių koksas yra priskiriamas tam pačiam KN kodui.

| (15) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad visos nagrinėjamojo produkto rūšys, nepaisant anglies žaliavos savybių, gamybos metodų ir gabalėlių dydžių skirtumų, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir lydkrosnėse yra naudojamos kaip degimo procesui reikalingos medžiagos. |
| --- | --- |

(15)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad visos nagrinėjamojo produkto rūšys, nepaisant anglies žaliavos savybių, gamybos metodų ir gabalėlių dydžių skirtumų, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir lydkrosnėse yra naudojamos kaip degimo procesui reikalingos medžiagos.

| (16) | Todėl daroma išvada, kad nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės liejyklų koksas, tai yra lydkrosnėse naudojamos rūšies koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm. Taip pat daroma išvada, kad visas liejyklų koksas yra vienas produktas, kadangi jis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati. |
| --- | --- |

(16)

Todėl daroma išvada, kad nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės liejyklų koksas, tai yra lydkrosnėse naudojamos rūšies koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm. Taip pat daroma išvada, kad visas liejyklų koksas yra vienas produktas, kadangi jis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati.

2.   Panašus produktas

| (17) | Ištyrus nustatyta, kad Bendrijos pramonės pagamintas ir Bendrijoje parduodamas koksas 80+, KLR pagamintas ir eksportui Bendrijoje parduodamas koksas 80+ ir panašioje šalyje (JAV) pagamintas ir parduodamas koksas 80+ pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(17)

Ištyrus nustatyta, kad Bendrijos pramonės pagamintas ir Bendrijoje parduodamas koksas 80+, KLR pagamintas ir eksportui Bendrijoje parduodamas koksas 80+ ir panašioje šalyje (JAV) pagamintas ir parduodamas koksas 80+ pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   Bendradarbiavimas

| (18) | Kaip minėta 6 konstatuojamoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas. Šio eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui apimtis sudarė mažiau nei 30 % viso Kinijos kilmės kokso 80+ importo, parduoto Bendrijai per TL. Todėl daroma išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo labai žemas. KLR atstovams buvo pranešta, kad esant tokiam žemam bendradarbiavimo lygiui gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. |
| --- | --- |

(18)

Kaip minėta 6 konstatuojamoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas. Šio eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui apimtis sudarė mažiau nei 30 % viso Kinijos kilmės kokso 80+ importo, parduoto Bendrijai per TL. Todėl daroma išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo labai žemas. KLR atstovams buvo pranešta, kad esant tokiam žemam bendradarbiavimo lygiui gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis.

2.   Normalioji vertė

a)   Panaši šalis

| (19) | Pranešime apie inicijavimą tinkama panašia šalimi KLR normaliajai vertei nustatyti numatyta pasirinkti JAV ir suinteresuotosios šalys paragintos pateikti savo pastabas. Šiuo klausimu nei vienos šalis nepateikė pastabų ar prieštaravimų. |
| --- | --- |

(19)

Pranešime apie inicijavimą tinkama panašia šalimi KLR normaliajai vertei nustatyti numatyta pasirinkti JAV ir suinteresuotosios šalys paragintos pateikti savo pastabas. Šiuo klausimu nei vienos šalis nepateikė pastabų ar prieštaravimų.

| (20) | JAV kokso 80+ vidaus rinka yra pakankamai didelė ir atvira, joje yra penki vietos gamintojai (tiriamuoju laikotarpiu), o importo lygis yra pakankamai aukštas. Be to, nagrinėjamojo produkto gamybai naudojami panašūs procesai kaip ir KLR. |
| --- | --- |

(20)

JAV kokso 80+ vidaus rinka yra pakankamai didelė ir atvira, joje yra penki vietos gamintojai (tiriamuoju laikotarpiu), o importo lygis yra pakankamai aukštas. Be to, nagrinėjamojo produkto gamybai naudojami panašūs procesai kaip ir KLR.

| (21) | Taip pat buvo nagrinėjamas kitų šalių, kuriose, kaip manoma, galėjo būti gaminamas koksas 80+, tinkamumas. Remiantis vienintelio Australijos gamintojo pateikta informacija, Australijos (vienintelės šalies, kurioje gauta įrodymų apie nagrinėjamojo produkto gamybą) vidaus rinka yra labai ribota. |
| --- | --- |

(21)

Taip pat buvo nagrinėjamas kitų šalių, kuriose, kaip manoma, galėjo būti gaminamas koksas 80+, tinkamumas. Remiantis vienintelio Australijos gamintojo pateikta informacija, Australijos (vienintelės šalies, kurioje gauta įrodymų apie nagrinėjamojo produkto gamybą) vidaus rinka yra labai ribota.

| (22) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo nuspręsta, kad JAV, kaip tinkamos panašios šalies, pasirinkimas yra tinkamas Todėl Amerikos kokso gamintojų asociacija buvo pakviesta bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(22)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo nuspręsta, kad JAV, kaip tinkamos panašios šalies, pasirinkimas yra tinkamas Todėl Amerikos kokso gamintojų asociacija buvo pakviesta bendradarbiauti.

b)   Normaliosios vertės nustatymas

| (23) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš dviejų bendradarbiaujančių JAV bendrovių. |
| --- | --- |

(23)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš dviejų bendradarbiaujančių JAV bendrovių.

| (24) | Nustatydama normaliąją vertę, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia nagrinėjo, ar dviejų JAV bendradarbiaujančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams yra tipiškas, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją apimties. Atsižvelgiant į tai reikia pastebėti, kad nagrinėjamasis produktas yra vienos rūšies. |
| --- | --- |

(24)

Nustatydama normaliąją vertę, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia nagrinėjo, ar dviejų JAV bendradarbiaujančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams yra tipiškas, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją apimties. Atsižvelgiant į tai reikia pastebėti, kad nagrinėjamasis produktas yra vienos rūšies.

| (25) | Komisija vėliau patikrino, ar galėtų būti laikoma, kad minėtas kiekvienos įmonės pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Nustatyta, kad daugiau nei 95 % parduoto kiekio vidaus rinkoje parduota pelningai. |
| --- | --- |

(25)

Komisija vėliau patikrino, ar galėtų būti laikoma, kad minėtas kiekvienos įmonės pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Nustatyta, kad daugiau nei 95 % parduoto kiekio vidaus rinkoje parduota pelningai.

| (26) | Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kaina EXW sąlygomis, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė du bendradarbiaujantys JAV gamintojai. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kaina EXW sąlygomis, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė du bendradarbiaujantys JAV gamintojai.

3.   Eksporto kaina

| (27) | Kadangi KLR mažai bendradarbiavo, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis geriausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Nuo 2006 m. sausio mėn. koksui 80+ nėra skirtas atskiras TARIC kodas. Todėl skaičiuojant kokso 80+ Kinijos eksporto kainas arba apimtį per TL negalima naudoti Eurostato duomenų. Tačiau išsamią informaciją apie per TL iš Kinijos importuoto kokso 80+ kiekius ir kainas buvo galima gauti iš importuojančių valstybių narių muitinių. |
| --- | --- |

(27)

Kadangi KLR mažai bendradarbiavo, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis geriausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Nuo 2006 m. sausio mėn. koksui 80+ nėra skirtas atskiras TARIC kodas. Todėl skaičiuojant kokso 80+ Kinijos eksporto kainas arba apimtį per TL negalima naudoti Eurostato duomenų. Tačiau išsamią informaciją apie per TL iš Kinijos importuoto kokso 80+ kiekius ir kainas buvo galima gauti iš importuojančių valstybių narių muitinių.

| (28) | Kadangi tokia su nagrinėjamojo produkto importu per TL susijusi informacija buvo geriausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, ji buvo naudojama vertinat Kinijos eksporto apimtį ir kainą per TL. Tačiau įvertinant faktą, kad duomenis apie eksporto kainas pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, į tai buvo atsižvelgta ir padaryta išvada, kad ši informacija atitinka iš pirmiau minėtų muitinių gautą informaciją. Pagal šiuos duomenis buvo nustatytas grynosios gamintojo eksporto kainos EXW sąlygomis svertinis vidurkis – 107,73 EUR už metrinę toną. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi tokia su nagrinėjamojo produkto importu per TL susijusi informacija buvo geriausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, ji buvo naudojama vertinat Kinijos eksporto apimtį ir kainą per TL. Tačiau įvertinant faktą, kad duomenis apie eksporto kainas pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, į tai buvo atsižvelgta ir padaryta išvada, kad ši informacija atitinka iš pirmiau minėtų muitinių gautą informaciją. Pagal šiuos duomenis buvo nustatytas grynosios gamintojo eksporto kainos EXW sąlygomis svertinis vidurkis – 107,73 EUR už metrinę toną.

4.   Palyginimas

| (29) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų EXW sąlygomis pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į fizinių savybių, nuolaidų, transporto ir draudimo, pakavimo, kredito ir išlaidų po pardavimo skirtumus, kai nustatyta, kad jie yra tinkami ir paremti patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(29)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų EXW sąlygomis pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į fizinių savybių, nuolaidų, transporto ir draudimo, pakavimo, kredito ir išlaidų po pardavimo skirtumus, kai nustatyta, kad jie yra tinkami ir paremti patikrintais įrodymais.

| (30) | Vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo teigimu, per TL iš KLR importuoto nagrinėjamojo produkto kokybė skyrėsi nuo panašioje šalyje pagaminto panašaus produkto kokybės ir prašė papildomo tikrinimo prieš faktinį pardavimą. |
| --- | --- |

(30)

Vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo teigimu, per TL iš KLR importuoto nagrinėjamojo produkto kokybė skyrėsi nuo panašioje šalyje pagaminto panašaus produkto kokybės ir prašė papildomo tikrinimo prieš faktinį pardavimą.

| (31) | Buvo palyginti nagrinėjamojo produkto ir panašioje šalyje pagaminto panašaus produkto cheminiai ir kokybiniai matmenų reikalavimai ir buvo nuspręsta atlikti rastų kokybinių skirtumų koregavimą. Atliekant tikrinimą Europoje koregavimų atlikti nereikėjo, nes tai atliekama nustačius CIF vertę, kuria remiamasi apskaičiuojant gamintojo eksporto kainą EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(31)

Buvo palyginti nagrinėjamojo produkto ir panašioje šalyje pagaminto panašaus produkto cheminiai ir kokybiniai matmenų reikalavimai ir buvo nuspręsta atlikti rastų kokybinių skirtumų koregavimą. Atliekant tikrinimą Europoje koregavimų atlikti nereikėjo, nes tai atliekama nustačius CIF vertę, kuria remiamasi apskaičiuojant gamintojo eksporto kainą EXW sąlygomis.

5.   Dempingo skirtumas

| (32) | Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant gamintojo normaliosios vertės EXW sąlygomis ir gamintojo eksporto kainos EXW sąlygomis svertinius vidurkius. Visos šalies mastu taikomo dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 53,3 %. |
| --- | --- |

(32)

Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant gamintojo normaliosios vertės EXW sąlygomis ir gamintojo eksporto kainos EXW sąlygomis svertinius vidurkius. Visos šalies mastu taikomo dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 53,3 %.

D.   ŽALA

1.   Bendrosios pastabos

| (33) | Kaip minėta 3 konstatuojamoje dalyje, 2000 m. importuojamam KLR kilmės koksui 80+ buvo nustatytos antidempingo priemonės. 2004 m. kovo mėn. šių priemonių taikymas buvo sustabdytas ir 2005 m. gruodžio mėn. priemonių taikymo laikas baigėsi. Todėl nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje importui iš nagrinėjamosios šalies buvo taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(33)

Kaip minėta 3 konstatuojamoje dalyje, 2000 m. importuojamam KLR kilmės koksui 80+ buvo nustatytos antidempingo priemonės. 2004 m. kovo mėn. šių priemonių taikymas buvo sustabdytas ir 2005 m. gruodžio mėn. priemonių taikymo laikas baigėsi. Todėl nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje importui iš nagrinėjamosios šalies buvo taikomos priemonės.

2.   Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė

| (34) | Bendrijoje panašų produktą gamina septyni gamintojai. Todėl laikoma, kad šių septynių Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(34)

Bendrijoje panašų produktą gamina septyni gamintojai. Todėl laikoma, kad šių septynių Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (35) | Penki iš minėtų septynių gamintojų per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareiškė norą bendradarbiauti tyrime ir jį atliekant tinkamai bendradarbiavo. Buvo nustatyta, kad šių penkių gamintojų gaminama produkcija sudaro didžiąją viso Bendrijoje gaminamo panašaus produkto dalį, šiuo atveju apie 75 %. Todėl šie penki bendradarbiaujantys gamintojai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro Bendrijos pramonę (toliau – Bendrijos pramonė). Kiti du Bendrijos gamintojai bus vadinami „kitais Bendrijos gamintojais“. Šie kiti du Bendrijos gamintojai skundui neprieštaravo. |
| --- | --- |

(35)

Penki iš minėtų septynių gamintojų per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareiškė norą bendradarbiauti tyrime ir jį atliekant tinkamai bendradarbiavo. Buvo nustatyta, kad šių penkių gamintojų gaminama produkcija sudaro didžiąją viso Bendrijoje gaminamo panašaus produkto dalį, šiuo atveju apie 75 %. Todėl šie penki bendradarbiaujantys gamintojai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro Bendrijos pramonę (toliau – Bendrijos pramonė). Kiti du Bendrijos gamintojai bus vadinami „kitais Bendrijos gamintojais“. Šie kiti du Bendrijos gamintojai skundui neprieštaravo.

3.   Bendrijos vartojimas

| (36) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos, skirtos Bendrijos rinkai, pardavimo apimtimi, iš Bendrijos gamintojų gauta informacija apie Europos Bendrijos pardavimo apimtį, kuri buvo patikrinta pagal Bendrijos pramonės gamintojų skaičiavimus ir naudotojų pateiktą informaciją, ir remiantis importo apimtimi. Kadangi 2006 m. koksui 80+ nebuvo skirtas atskiras TARIC kodas, Eurostato duomenų apie Kinijos importo apimtį nebuvo. Todėl per TL importo apimtis laikinai buvo nustatyta pagal išsamią EB muitinių informaciją, kaip minėta 27 konstatuojamoje dalyje. 2003 m. ir 2005 m. importo apimtis laikinai buvo nustatyta pagal Eurostato duomenis, kurie buvo patikrinti pagal rinkos duomenis, tyrimo metu gautus iš naudotojų ir importuotojų. 2004 m. Eurostato duomenys apie importo apimtį gerokai skiriasi nuo rinkos duomenų, tyrimo metu gautų iš gamintojų, importuotojų ir naudotojų. Iš tiesų pagal rinkos duomenis importas iš Kinijos 2004 m. buvo nedidelis, o pagal Eurostato duomenis 2004 m. pastebimas reikšmingas tokio importo padidėjimas. Todėl tikėtina, kad sustabdžius ankstesnių priemonių taikymą 2004 m. kovo mėn., importuotojai deklaravo dalį kokso 80– pagal TARIC kodą koksui 80+ ir todėl Eurostato duomenys netiksliai parodo importo apimtį 2004 m. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai ir importuotojai į Bendriją mažai bendradarbiavo, šiame tyrimo etape importo apimtis 2004 m. buvo nustatyta remiantis skunde nurodoma informacija, kuri atitinka tyrimo metu iš importuotojų ir naudotojų gautą informaciją. Prieš priimdama galutinį sprendimą Komisija tęs importo apimties tyrimą. |
| --- | --- |

(36)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos, skirtos Bendrijos rinkai, pardavimo apimtimi, iš Bendrijos gamintojų gauta informacija apie Europos Bendrijos pardavimo apimtį, kuri buvo patikrinta pagal Bendrijos pramonės gamintojų skaičiavimus ir naudotojų pateiktą informaciją, ir remiantis importo apimtimi. Kadangi 2006 m. koksui 80+ nebuvo skirtas atskiras TARIC kodas, Eurostato duomenų apie Kinijos importo apimtį nebuvo. Todėl per TL importo apimtis laikinai buvo nustatyta pagal išsamią EB muitinių informaciją, kaip minėta 27 konstatuojamoje dalyje. 2003 m. ir 2005 m. importo apimtis laikinai buvo nustatyta pagal Eurostato duomenis, kurie buvo patikrinti pagal rinkos duomenis, tyrimo metu gautus iš naudotojų ir importuotojų. 2004 m. Eurostato duomenys apie importo apimtį gerokai skiriasi nuo rinkos duomenų, tyrimo metu gautų iš gamintojų, importuotojų ir naudotojų. Iš tiesų pagal rinkos duomenis importas iš Kinijos 2004 m. buvo nedidelis, o pagal Eurostato duomenis 2004 m. pastebimas reikšmingas tokio importo padidėjimas. Todėl tikėtina, kad sustabdžius ankstesnių priemonių taikymą 2004 m. kovo mėn., importuotojai deklaravo dalį kokso 80– pagal TARIC kodą koksui 80+ ir todėl Eurostato duomenys netiksliai parodo importo apimtį 2004 m. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai ir importuotojai į Bendriją mažai bendradarbiavo, šiame tyrimo etape importo apimtis 2004 m. buvo nustatyta remiantis skunde nurodoma informacija, kuri atitinka tyrimo metu iš importuotojų ir naudotojų gautą informaciją. Prieš priimdama galutinį sprendimą Komisija tęs importo apimties tyrimą.

| (37) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad Bendrijos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo ir nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijos rinka per TL buvo apie 25 % didesnė nei 2003 m. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas EB vartojimas (tūkstančiais tonų) (ribiniai dydžiai) (7) | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 | 1 350–1 750 | 1 400–1 800 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad Bendrijos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo ir nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijos rinka per TL buvo apie 25 % didesnė nei 2003 m.

2003

2004

2005

TL

Visas EB vartojimas (tūkstančiais tonų) (ribiniai dydžiai) (7)

1 100–1 500

1 300–1 700

1 350–1 750

1 400–1 800

Indeksas (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

a)   Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis

| (38) | Remiantis muitinių ir bendradarbiaujančių šalių pateikta informacija, nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamasis produktas į EB buvo importuojamas tik iš KLR. Todėl visas importas į EB nagrinėjamuoju laikotarpiu yra laikomos KLR kilmės. |
| --- | --- |

(38)

Remiantis muitinių ir bendradarbiaujančių šalių pateikta informacija, nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamasis produktas į EB buvo importuojamas tik iš KLR. Todėl visas importas į EB nagrinėjamuoju laikotarpiu yra laikomos KLR kilmės.

| (39) | Remiantis šiame etape turimais duomenimis, kaip minėta 36 konstatuojamoje dalyje, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto Kinijos importo į Bendriją apimtis nuo 2003 m. (apie 311 tūkst. tonų) iki TL (daugiau nei 452 tūkst. tonų) padidėjo 45 %. |
| --- | --- |

(39)

Remiantis šiame etape turimais duomenimis, kaip minėta 36 konstatuojamoje dalyje, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto Kinijos importo į Bendriją apimtis nuo 2003 m. (apie 311 tūkst. tonų) iki TL (daugiau nei 452 tūkst. tonų) padidėjo 45 %.

| (40) | Importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 24 % 2003 m. iki 28 % TL, t. y. 4 procentiniais punktais. Lyginat su 2005 m., per TL importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis padidėjo 3 procentiniais punktais. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR apimtis (tonomis) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| Importo iš KLR rinkos dalis | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 24 % 2003 m. iki 28 % TL, t. y. 4 procentiniais punktais. Lyginat su 2005 m., per TL importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis padidėjo 3 procentiniais punktais.

2003

2004

2005

TL

Importo iš KLR apimtis (tonomis)

310 755

150 000

386 485

452 011

Indeksas (2003 = 100)

100

48

124

145

Importo iš KLR rinkos dalis

24 %

10 %

25 %

28 %

b)   Kainos

| (41) | Kadangi Eurostato duomenų apie nagrinėjamojo produkto Kinijos importą 2006 m. nėra (žr. pirmiau 36 konstatuojamą dalį) ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai ir importuotojai Bendrijoje labai mažai bendradarbiavo, KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina TL buvo laikinai nustatyta remiantis EB muitinių pateikta informacija, minėta 27 konstatuojamoje dalyje. 2003–2005 metams vidutinė importo kaina laikinai buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, atitinkančiais tyrimo rezultatus. Pastebima, kad nors 2004 m. Eurostato duomenys apie importo apimtį atrodo nepatikimi (žr. pirmiau 36 konstatuojamą dalį), tačiau duomenys apie importo kainas 2004 m. atitinka tyrimo rezultatus ir kokso 80+ bei kokso 80– kainų tendencijų visu nagrinėjamuoju laikotarpiu palyginimus. Todėl nustatant importo kainas 2004 m. laikinai buvo naudojami Eurostato duomenys. Tačiau prieš padarydama galutines išvadas Komisija toliau tirs importo kainas. |
| --- | --- |

(41)

Kadangi Eurostato duomenų apie nagrinėjamojo produkto Kinijos importą 2006 m. nėra (žr. pirmiau 36 konstatuojamą dalį) ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai ir importuotojai Bendrijoje labai mažai bendradarbiavo, KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina TL buvo laikinai nustatyta remiantis EB muitinių pateikta informacija, minėta 27 konstatuojamoje dalyje. 2003–2005 metams vidutinė importo kaina laikinai buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, atitinkančiais tyrimo rezultatus. Pastebima, kad nors 2004 m. Eurostato duomenys apie importo apimtį atrodo nepatikimi (žr. pirmiau 36 konstatuojamą dalį), tačiau duomenys apie importo kainas 2004 m. atitinka tyrimo rezultatus ir kokso 80+ bei kokso 80– kainų tendencijų visu nagrinėjamuoju laikotarpiu palyginimus. Todėl nustatant importo kainas 2004 m. laikinai buvo naudojami Eurostato duomenys. Tačiau prieš padarydama galutines išvadas Komisija toliau tirs importo kainas.

| (42) | Remiantis pirmiau minėtais duomenimis, vidutinė importuojamo KLR kilmės nagrinėjamojo produkto kaina nuo 2003 m. (122 EUR už toną) iki 2004 m. (275 EUR už toną) padidėjo daugiau nei du kartus, tačiau reikšmingai sumažėjo 2005 m. (224 EUR už toną) ir ši tendencija išliko per TL (156 EUR už toną). Skaičiuojant procentinėmis dalimis, kainos nuo 2004 m. iki TL sumažėjo 35 %, tačiau visu nagrinėjamuoju laikotarpiu (nuo 2003 m. iki TL) kainos padidėjo 27 %. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė CIF importo iš KLR kaina Bendrijos pasienyje (EUR už toną) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

Remiantis pirmiau minėtais duomenimis, vidutinė importuojamo KLR kilmės nagrinėjamojo produkto kaina nuo 2003 m. (122 EUR už toną) iki 2004 m. (275 EUR už toną) padidėjo daugiau nei du kartus, tačiau reikšmingai sumažėjo 2005 m. (224 EUR už toną) ir ši tendencija išliko per TL (156 EUR už toną). Skaičiuojant procentinėmis dalimis, kainos nuo 2004 m. iki TL sumažėjo 35 %, tačiau visu nagrinėjamuoju laikotarpiu (nuo 2003 m. iki TL) kainos padidėjo 27 %.

2003

2004

2005

TL

Vidutinė CIF importo iš KLR kaina Bendrijos pasienyje (EUR už toną)

122

275

224

156

Indeksas (2003 = 100)

100

225

184

127

c)   Priverstinis kainų mažinimas

| (43) | Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą, buvo išanalizuoti tiriamojo laikotarpio kainų duomenys. Atitinkamos Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo neto kainos nepriklausomiems pirkėjams, atėmus nuolaidas ir lengvatas. Tam tikrais atvejais šios kainos buvo pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio, t. y. buvo atskaitytos transportavimo Bendrijoje išlaidos. Nagrinėjamojo importo kainos, apskaičiuotos pagal turimus duomenis kaip minėta 41 konstatuojamoje dalyje, jei reikia, buvo koreguotos pagal CIF kainą Bendrijos pasienyje ir atitinkamai koreguojant importuotojų į Bendriją patirtas išlaidas po importo (tikrinimo ir muitinės procedūrų atlikimo išlaidas). |
| --- | --- |

(43)

Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą, buvo išanalizuoti tiriamojo laikotarpio kainų duomenys. Atitinkamos Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo neto kainos nepriklausomiems pirkėjams, atėmus nuolaidas ir lengvatas. Tam tikrais atvejais šios kainos buvo pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio, t. y. buvo atskaitytos transportavimo Bendrijoje išlaidos. Nagrinėjamojo importo kainos, apskaičiuotos pagal turimus duomenis kaip minėta 41 konstatuojamoje dalyje, jei reikia, buvo koreguotos pagal CIF kainą Bendrijos pasienyje ir atitinkamai koreguojant importuotojų į Bendriją patirtas išlaidas po importo (tikrinimo ir muitinės procedūrų atlikimo išlaidas).

| (44) | Atlikus palyginimą pastebėta, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Bendrijoje buvo parduotas tokiomis kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 % (išreiškus Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine dalimi). |
| --- | --- |

(44)

Atlikus palyginimą pastebėta, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Bendrijoje buvo parduotas tokiomis kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 % (išreiškus Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine dalimi).

5.   Bendrijos pramonės padėtis

| (45) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Bendrijos pramonės padėčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(45)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Bendrijos pramonės padėčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu.

a)   Gamyba

| (46) | Bendrijos pramonės gamybos lygis nuo 824 000 tonų 2003 m. padidėjo ir 2004 m. pasiekė aukščiausią gamybos tašką (1 017 000 tonų); 2005 m. gamybos lygis sumažėjo ir vėl šiek tiek padidėjo per TL. Didelį Bendrijos pramonės lygio padidėjimą 2004 m. galima paaiškinti nedidele pasiūla rinkoje dėl mažo importo kiekio iš KLR bei kitų Bendrijos gamyklų, gaminančių koksą 80+, uždarymo. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba padidėjo 18 % ir per TL buvo maždaug 971 000 tonų. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

Bendrijos pramonės gamybos lygis nuo 824 000 tonų 2003 m. padidėjo ir 2004 m. pasiekė aukščiausią gamybos tašką (1 017 000 tonų); 2005 m. gamybos lygis sumažėjo ir vėl šiek tiek padidėjo per TL. Didelį Bendrijos pramonės lygio padidėjimą 2004 m. galima paaiškinti nedidele pasiūla rinkoje dėl mažo importo kiekio iš KLR bei kitų Bendrijos gamyklų, gaminančių koksą 80+, uždarymo. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba padidėjo 18 % ir per TL buvo maždaug 971 000 tonų.

2003

2004

2005

TL

Gamyba (tonomis)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Indeksas (2003 = 100)

100

123

116

118

b)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimo dydžiai

| (47) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai išliko pastovūs ir buvo apie 1,1 mln. tonų. 2003 m. pajėgumų naudojimas sudarė 75%. Pajėgumų naudojimas 2004 m. padidėjo iki 93 %, šiek tiek sumažėjo 2005 m. – iki 87 %, o TL vėl padidėjo iki 89 %. Reikia paminėti, kad ši pramonė išsiskiria tuo, kad jos gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis yra gana pastovus, kadangi gamybos proceso negalima laikinai sustabdyti. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Pajėgumų naudojimas | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai išliko pastovūs ir buvo apie 1,1 mln. tonų. 2003 m. pajėgumų naudojimas sudarė 75%. Pajėgumų naudojimas 2004 m. padidėjo iki 93 %, šiek tiek sumažėjo 2005 m. – iki 87 %, o TL vėl padidėjo iki 89 %. Reikia paminėti, kad ši pramonė išsiskiria tuo, kad jos gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis yra gana pastovus, kadangi gamybos proceso negalima laikinai sustabdyti.

2003

2004

2005

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Indeksas (2003 = 100)

100

100

100

100

Pajėgumų naudojimas

75 %

93 %

87 %

89 %

Indeksas (2003 = 100)

100

123

116

118

c)   Pardavimo kiekis

| (48) | Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje apimtis gerokai padidėjo 2004 m. (40 %), tačiau sumažėjo 2005 m. (sumažėjo 12 procentinių punktų) bei per TL (sumažėjo dar 3 procentiniais punktais). Iš viso pardavimo apimtis padidėjo 25 % per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, t. y. tiek pat procentų, kiek padidėjo Bendrijos vartojimas. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB parduotas kiekis (tonomis) | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje apimtis gerokai padidėjo 2004 m. (40 %), tačiau sumažėjo 2005 m. (sumažėjo 12 procentinių punktų) bei per TL (sumažėjo dar 3 procentiniais punktais). Iš viso pardavimo apimtis padidėjo 25 % per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, t. y. tiek pat procentų, kiek padidėjo Bendrijos vartojimas.

2003

2004

2005

TL

EB parduotas kiekis (tonomis)

658 641

921 347

845 688

825 013

Indeksas (2003 = 100)

100

140

128

125

d)   Rinkos dalis

| (49) | Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko santykinai pastovi ir siekė apie 51 % tiek 2003 m., tiek ir per TL. Didžiausia užimama dalis buvo 2004 m., sumažėjus Kinijos importui. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė galėjo pasinaudoti rinkos augimu, t. y. padidėjusiu vartojimu Bendrijoje, išlaikydama savo rinkos dalį. Tačiau, lyginant su 2005 m., per TL Bendrijos pramonė neteko apie 2,5 % savo rinkos dalies. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės rinkos dalis | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko santykinai pastovi ir siekė apie 51 % tiek 2003 m., tiek ir per TL. Didžiausia užimama dalis buvo 2004 m., sumažėjus Kinijos importui. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė galėjo pasinaudoti rinkos augimu, t. y. padidėjusiu vartojimu Bendrijoje, išlaikydama savo rinkos dalį. Tačiau, lyginant su 2005 m., per TL Bendrijos pramonė neteko apie 2,5 % savo rinkos dalies.

2003

2004

2005

TL

Bendrijos pramonės rinkos dalis

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Indeksas (2003 = 100)

100

118

105

100

e)   Augimas

| (50) | Nuo 2003 m. iki TL, kai Bendrijos vartojimas padidėjo 25 procentiniais punktais, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje apimtis padidėjo tokia pačia dalimi ir todėl jos užimama rinkos dalis išliko tokia pati. Tuo pačiu laikotarpiu importas dempingo kaina užėmė 4 procentiniais punktais didesnę rinkos dalį, atitinkančią maždaug 141 000 tonų pardavimo apimties Bendrijos rinkoje padidėjimą. |
| --- | --- |

(50)

Nuo 2003 m. iki TL, kai Bendrijos vartojimas padidėjo 25 procentiniais punktais, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje apimtis padidėjo tokia pačia dalimi ir todėl jos užimama rinkos dalis išliko tokia pati. Tuo pačiu laikotarpiu importas dempingo kaina užėmė 4 procentiniais punktais didesnę rinkos dalį, atitinkančią maždaug 141 000 tonų pardavimo apimties Bendrijos rinkoje padidėjimą.

f)   Pardavimo kainos Bendrijoje

| (51) | Vidutinė Bendrijos pramonės parduodamo vieneto kaina nesusijusiems pirkėjams nuo 2003 m. (154 EUR už toną) iki 2005 m. (244 EUR už toną) gerokai padidėjo, o per TL pradėjo mažėti, tačiau išliko 29 % didesnė (199 EUR už toną) nei 2003 m. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

Vidutinė Bendrijos pramonės parduodamo vieneto kaina nesusijusiems pirkėjams nuo 2003 m. (154 EUR už toną) iki 2005 m. (244 EUR už toną) gerokai padidėjo, o per TL pradėjo mažėti, tačiau išliko 29 % didesnė (199 EUR už toną) nei 2003 m.

2003

2004

2005

TL

Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona)

154

192

244

199

Indeksas (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Atsižvelgiant į nagrinėjamojo importo priverstinio kainų mažinimo lygį, akivaizdu, kad šis importas turėjo įtakos Bendrijos pramonės pardavimo kainoms. |
| --- | --- |

(52)

Atsižvelgiant į nagrinėjamojo importo priverstinio kainų mažinimo lygį, akivaizdu, kad šis importas turėjo įtakos Bendrijos pramonės pardavimo kainoms.

g)   Atsargos

| (53) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės prekių atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje gerokai padidėjo. 2004 m. atsargos padidėjo 29 %, vėliau dar 41 procentiniu punktu 2005 m. ir 88 procentiniais punktais per TL. Tačiau atsargų kiekis, lyginant su metine gamybos apimtimi, yra sąlyginai nedidelis (apie 3,5 % 2003 m. ir 7,6 % per TL). Kadangi Bendrijos pramonės EB pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo, kaip aprašyta pirmiau pateiktoje 48 konstatuojamojoje dalyje, galutinių atsargų kiekio padidėjimą galima paaiškinti Bendrijos pramonės pardavimo eksportui apimties sumažėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip aprašyta toliau pateiktoje 70 konstatuojamojoje dalyje. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Galutinės atsargos (tonomis) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės prekių atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje gerokai padidėjo. 2004 m. atsargos padidėjo 29 %, vėliau dar 41 procentiniu punktu 2005 m. ir 88 procentiniais punktais per TL. Tačiau atsargų kiekis, lyginant su metine gamybos apimtimi, yra sąlyginai nedidelis (apie 3,5 % 2003 m. ir 7,6 % per TL). Kadangi Bendrijos pramonės EB pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo, kaip aprašyta pirmiau pateiktoje 48 konstatuojamojoje dalyje, galutinių atsargų kiekio padidėjimą galima paaiškinti Bendrijos pramonės pardavimo eksportui apimties sumažėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip aprašyta toliau pateiktoje 70 konstatuojamojoje dalyje.

2003

2004

2005

TL

Galutinės atsargos (tonomis)

28 761

37 007

48 834

74 127

Indeksas (2003 = 100)

100

129

170

258

h)   Investicijos

| (54) | Bendrijos pramonės metinės investicijos, susijusios su panašaus produkto gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu, išliko tokios pačios apimties ir sudarė maždaug 9 mln. EUR per metus, išskyrus laikiną sumažėjimą 2004 m. Bendrijos pramonės investicijos buvo skirtos turimos įrangos išlaikymui ir atnaujinimui (iš dalies tam, kad atitiktų tam tikrus ES aplinkosaugos teisės aktų reikalavimus), o ne pajėgumų didinimui. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (1 000 EUR) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

Bendrijos pramonės metinės investicijos, susijusios su panašaus produkto gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu, išliko tokios pačios apimties ir sudarė maždaug 9 mln. EUR per metus, išskyrus laikiną sumažėjimą 2004 m. Bendrijos pramonės investicijos buvo skirtos turimos įrangos išlaikymui ir atnaujinimui (iš dalies tam, kad atitiktų tam tikrus ES aplinkosaugos teisės aktų reikalavimus), o ne pajėgumų didinimui.

2003

2004

2005

TL

Grynosios investicijos (1 000 EUR)

8 951

8 139

9 059

9 070

Indeksas (2003 = 100)

100

91

101

101

i)   Pelningumas, investicijų grąža, pinigų srautai ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (55) | Bendrijos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi gerokai padidėjo nuo 2003 m. (11 %) iki 2005 m. (18 %), bet TL padėtis labai pasikeitė, kai Bendrijos pramonė pradėjo patirti nuostolius ir pelningumas sumažėjo (–1 %). Bendrijos pramonės pelningumas labai sumažėjo dėl staigaus pardavimo kainų sumažėjimo tarp 2005 m. ir TL. |
| --- | --- |

(55)

Bendrijos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi gerokai padidėjo nuo 2003 m. (11 %) iki 2005 m. (18 %), bet TL padėtis labai pasikeitė, kai Bendrijos pramonė pradėjo patirti nuostolius ir pelningumas sumažėjo (–1 %). Bendrijos pramonės pelningumas labai sumažėjo dėl staigaus pardavimo kainų sumažėjimo tarp 2005 m. ir TL.

| (56) | Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip pelningumas. |
| --- | --- |

(56)

Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip pelningumas.

| (57) | Dėl Bendrijos pramonės pinigų srautų – nustatyta panaši neigiama tendencija, dėl kurios Bendrijos pramonės finansinė padėtis TL ypatingai pablogėjo. |
| --- | --- |

(57)

Dėl Bendrijos pramonės pinigų srautų – nustatyta panaši neigiama tendencija, dėl kurios Bendrijos pramonės finansinė padėtis TL ypatingai pablogėjo.

| (58) | Bendrijos pramonė nepranešė susidurianti su konkrečiais sunkumais didinant kapitalą. Tačiau, dėl pramonės specifinio pobūdžio, t. y. kadangi gamybos procesas negali būti sustabdomas nesugriaunant krosnių, kai kurių krosnių naudojimo sustabdymui ir pakartotiniam naudojimo pradėjimui reikėtų didelių papildomų investicijų (Bendrijos pramonės skaičiavimais, šios investicijos būtų apie 2 mln. EUR kiekvienai krosniai). Bendrijos pramonės skaičiavimais, galimybės papildomai padidinti kapitalą tokioms investicijoms būtų ribotos, nebent investuotojai pasitikėtų kokso 80+ rinkos pelningumu. Dėl šių priežasčių Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai neišvengiamai yra gana pastovūs. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| ROI (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Pinigų srautai (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

Bendrijos pramonė nepranešė susidurianti su konkrečiais sunkumais didinant kapitalą. Tačiau, dėl pramonės specifinio pobūdžio, t. y. kadangi gamybos procesas negali būti sustabdomas nesugriaunant krosnių, kai kurių krosnių naudojimo sustabdymui ir pakartotiniam naudojimo pradėjimui reikėtų didelių papildomų investicijų (Bendrijos pramonės skaičiavimais, šios investicijos būtų apie 2 mln. EUR kiekvienai krosniai). Bendrijos pramonės skaičiavimais, galimybės papildomai padidinti kapitalą tokioms investicijoms būtų ribotos, nebent investuotojai pasitikėtų kokso 80+ rinkos pelningumu. Dėl šių priežasčių Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai neišvengiamai yra gana pastovūs.

2003

2004

2005

TL

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Indeksas (2003 = 100)

100

158

169

–8

ROI (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Indeksas (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Pinigų srautai (1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indeksas (2003 = 100)

100

77

196

26

j)   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| (59) | Bendrijos pramonės užimtumo lygis nuo 2003 m. iki TL padidėjo 13 %. Lyginant su gamybos apimties padidėjimu, Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojant vieno darbuotojo metinį našumą (tonomis), išliko toks pats. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės metinės darbo sąnaudos tenkančios vienam darbuotojui padidėjo 9%. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Našumas (tonų/darbuotojui) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (1 000 EUR) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

Bendrijos pramonės užimtumo lygis nuo 2003 m. iki TL padidėjo 13 %. Lyginant su gamybos apimties padidėjimu, Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojant vieno darbuotojo metinį našumą (tonomis), išliko toks pats. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės metinės darbo sąnaudos tenkančios vienam darbuotojui padidėjo 9%.

2003

2004

2005

TL

Darbuotojų skaičius

680

754

734

767

Indeksas (2003 = 100)

100

111

108

113

Našumas (tonų/darbuotojui)

1 676

1 954

1 760

1 697

Indeksas (2003 = 100)

100

117

105

101

Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (1 000 EUR)

28

28

29

31

Indeksas (2003 = 100)

100

100

105

109

k)   Dempingo skirtumo dydis

| (60) | Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(60)

Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

| (61) | Kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, 2004 m. kovo mėn. ankstesnės antidempingo priemonės buvo laikinai sustabdytos, kadangi buvo nuspręsta, kad atsižvelgiant į laikiną rinkos sąlygų pokytį, dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo patirta žala neturėtų atsinaujinti. Nagrinėjamojo produkto kainos ir kiekiai buvo tiriami 2002 m. spalio 1 d.–2003 m. rugsėjo 30 d. Laikinas sustabdymas buvo pratęstas iki 2005 m. gruodžio mėn., kai baigėsi priemonių taikymas. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, manoma, kad ankstesnis dempingas neturėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės padėčiai šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(61)

Kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, 2004 m. kovo mėn. ankstesnės antidempingo priemonės buvo laikinai sustabdytos, kadangi buvo nuspręsta, kad atsižvelgiant į laikiną rinkos sąlygų pokytį, dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo patirta žala neturėtų atsinaujinti. Nagrinėjamojo produkto kainos ir kiekiai buvo tiriami 2002 m. spalio 1 d.–2003 m. rugsėjo 30 d. Laikinas sustabdymas buvo pratęstas iki 2005 m. gruodžio mėn., kai baigėsi priemonių taikymas. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, manoma, kad ankstesnis dempingas neturėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės padėčiai šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.

6.   Išvada dėl žalos

| (62) | Nuo 2003 m. iki TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis padidėjo 45 %, o šio importo Bendrijos rinkos dalis padidėjo maždaug 4 procentiniais punktais. Išskyrus 2004 metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo dempingo kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Be to, per TL Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai gerokai sumažintos dėl importo iš nagrinėjamosios šalies kainų. Nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 10,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Nuo 2003 m. iki TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis padidėjo 45 %, o šio importo Bendrijos rinkos dalis padidėjo maždaug 4 procentiniais punktais. Išskyrus 2004 metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo dempingo kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Be to, per TL Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai gerokai sumažintos dėl importo iš nagrinėjamosios šalies kainų. Nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 10,2 %.

| (63) | Daugumos žalos Bendrijos pramonei rodiklių raida iki 2005 m. buvo teigiama (nors jau 2005 m. buvo pastebėtas šioks toks sumažėjimas lyginant su išskirtine padėtimi 2004 m.), tačiau per TL rodikliai pablogėjo. Ypač tai galima pasakyti apie Bendrijos pramonės finansinius rodiklius, būtent pelningumo rodiklį. 2004–2005 m. pasiektas 17–18 % pelno dydis per TL labai sumažėjo ir Bendrijos pramonė šiuo laikotarpiu patyrė nuostolį. Investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų rodikliai pakito prastėjo. Šis didelis sumažėjimas buvo susijęs su staigiu pardavimo kainų sumažėjimu 2005 m. ir TL, kuomet vidutinės Bendrijos pramonės pagaminto produkto pardavimo kainos sumažėjo 19 % ir lėmė pelningumo sumažėjimą. |
| --- | --- |

(63)

Daugumos žalos Bendrijos pramonei rodiklių raida iki 2005 m. buvo teigiama (nors jau 2005 m. buvo pastebėtas šioks toks sumažėjimas lyginant su išskirtine padėtimi 2004 m.), tačiau per TL rodikliai pablogėjo. Ypač tai galima pasakyti apie Bendrijos pramonės finansinius rodiklius, būtent pelningumo rodiklį. 2004–2005 m. pasiektas 17–18 % pelno dydis per TL labai sumažėjo ir Bendrijos pramonė šiuo laikotarpiu patyrė nuostolį. Investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų rodikliai pakito prastėjo. Šis didelis sumažėjimas buvo susijęs su staigiu pardavimo kainų sumažėjimu 2005 m. ir TL, kuomet vidutinės Bendrijos pramonės pagaminto produkto pardavimo kainos sumažėjo 19 % ir lėmė pelningumo sumažėjimą.

| (64) | Daug kitų žalos rodiklių 2005 m. ir TL taip pat prastėjo, nors šis pokytis nebuvo toks didelis kaip pelningumo atveju. Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo maždaug 3 %, Bendrijos pramonė prarado 2,5 % rinkos dalies, o vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 19 %. Kita vertus, gamybos apimtis, gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis ir užimtumo rodiklis 2005 m. iki TL šiek tiek padidėjo. |
| --- | --- |

(64)

Daug kitų žalos rodiklių 2005 m. ir TL taip pat prastėjo, nors šis pokytis nebuvo toks didelis kaip pelningumo atveju. Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo maždaug 3 %, Bendrijos pramonė prarado 2,5 % rinkos dalies, o vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 19 %. Kita vertus, gamybos apimtis, gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis ir užimtumo rodiklis 2005 m. iki TL šiek tiek padidėjo.

| (65) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įžanga

| (66) | Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė tokią rimtą žalą, jog ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina. |
| --- | --- |

(66)

Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė tokią rimtą žalą, jog ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (67) | 2003 m. ir TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo 45 %, o jo užimama Bendrijos rinkos dalis buvo didelė visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. ši dalis nuolatos sudarė 24 % rinkos arba daugiau. Per TL ši rinkos dalis sudarė 28 %. Šio importo vidutinė kaina 2003 m. ir TL iš viso padidėjo 46 %, tačiau apskritai kainos buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2004 m. Per TL dėl vidutinių importo iš KLR kainų Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 %. Bendrijos pramonė, siekdama įtvirtinti savo padėtį Bendrijos vidaus rinkoje bei dėl importo iš KLR nustatytų mažų rinkos kainų, per TL buvo priversta sumažinti savo pardavimo kainas 29 %. Nepaisant to, nuo 2005 m. iki TL ji prarado 2,5 % rinkos dalies. |
| --- | --- |

(67)

2003 m. ir TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo 45 %, o jo užimama Bendrijos rinkos dalis buvo didelė visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. ši dalis nuolatos sudarė 24 % rinkos arba daugiau. Per TL ši rinkos dalis sudarė 28 %. Šio importo vidutinė kaina 2003 m. ir TL iš viso padidėjo 46 %, tačiau apskritai kainos buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2004 m. Per TL dėl vidutinių importo iš KLR kainų Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 %. Bendrijos pramonė, siekdama įtvirtinti savo padėtį Bendrijos vidaus rinkoje bei dėl importo iš KLR nustatytų mažų rinkos kainų, per TL buvo priversta sumažinti savo pardavimo kainas 29 %. Nepaisant to, nuo 2005 m. iki TL ji prarado 2,5 % rinkos dalies.

| (68) | Dėl šio importo iš KLR dempingo kainomis nesąžiningos kainodaros politikos buvo sumažintos Bendrijos pramonės kainos ir jos negalėjo padengti gerokai padidėjusių išlaidų žaliavoms. Tai atspindi ir staigus Bendrijos pramonės pelningumo nuosmukis per TL. |
| --- | --- |

(68)

Dėl šio importo iš KLR dempingo kainomis nesąžiningos kainodaros politikos buvo sumažintos Bendrijos pramonės kainos ir jos negalėjo padengti gerokai padidėjusių išlaidų žaliavoms. Tai atspindi ir staigus Bendrijos pramonės pelningumo nuosmukis per TL.

| (69) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis kainomis iš KLR, dėl kurio TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis padidėjo, turėjo lemiamą įtaką pabloginant Bendrijos pramonės padėtį, kurią atsispindi pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sumažėjimas per TL bei rinkos dalies sumažėjimas. |
| --- | --- |

(69)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis kainomis iš KLR, dėl kurio TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis padidėjo, turėjo lemiamą įtaką pabloginant Bendrijos pramonės padėtį, kurią atsispindi pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sumažėjimas per TL bei rinkos dalies sumažėjimas.

3.   Kitų veiksnių poveikis

a)   Bendrijos pramonės eksportas

| (70) | Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, Bendrijos pramonės kokso 80+ pardavimo eksportui kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 36 %. Tačiau per TL, kuomet, kaip paaiškinta pirmiau, Bendrijos pramonės pelningumas staigiai sumažėjo, pardavimo eksportui apimtis gerokai padidėjo. Be to, pardavimo eksportui lygis atsižvelgiant į Bendrijos pramonės visą pardavimą nėra labai svarbus ir sudaro tik 10 % viso pardavimo kiekio per TL. Todėl manoma, kad šis eksporto kiekio sumažėjimas neturėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo eksportui apimtis (tonomis) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, Bendrijos pramonės kokso 80+ pardavimo eksportui kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 36 %. Tačiau per TL, kuomet, kaip paaiškinta pirmiau, Bendrijos pramonės pelningumas staigiai sumažėjo, pardavimo eksportui apimtis gerokai padidėjo. Be to, pardavimo eksportui lygis atsižvelgiant į Bendrijos pramonės visą pardavimą nėra labai svarbus ir sudaro tik 10 % viso pardavimo kiekio per TL. Todėl manoma, kad šis eksporto kiekio sumažėjimas neturėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai.

2003

2004

2005

TL

Pardavimo eksportui apimtis (tonomis)

140 511

103 409

56 453

90 402

Indeksas (2003 = 100)

100

74

40

64

b)   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (71) | Pagal geriausius turimus duomenis, minėtus 38 konstatuojamojoje dalyje, importo iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo. Todėl daroma išvada, kad importas iš trečiųjų šalių į Europos bendriją neturėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(71)

Pagal geriausius turimus duomenis, minėtus 38 konstatuojamojoje dalyje, importo iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo. Todėl daroma išvada, kad importas iš trečiųjų šalių į Europos bendriją neturėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai.

c)   Konkurencija su kitais Bendrijos gamintojais

| (72) | Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, kiti du Bendrijos gamintojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Tačiau šie du gamintojai pateikė Komisijai tam tikrą informaciją apie bendrą jų gamybos ir pardavimo apimtį, kuri buvo patikrinta su informacija gauta iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų. Apie kitų Bendrijos gamintojų pardavimo kainas informacijos negauta. |
| --- | --- |

(72)

Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, kiti du Bendrijos gamintojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Tačiau šie du gamintojai pateikė Komisijai tam tikrą informaciją apie bendrą jų gamybos ir pardavimo apimtį, kuri buvo patikrinta su informacija gauta iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų. Apie kitų Bendrijos gamintojų pardavimo kainas informacijos negauta.

| (73) | Pagal turimus duomenis apskaičiuota, kad kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtis Bendrijoje per TL buvo nuo 280 iki 380 tūkst. tonų (8). Atitinkama rinkos dalis buvo apie 20 %. Kaip nustatyta pirmiau, Bendrijos pramonės rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko gana stabili, o tuo pačiu metu Kinijos importo rinkos dalis padidėjo 4 procentiniais punktais. Todėl galima daryti logišką išvadą, kad per visą laikotarpį Kinijos importo apimtis padidėjo dėl kitų Bendrijos gamintojų dalies sumažėjimo. Tačiau 3 procentiniais punktais padidėjusi Kinijos importo užimama rinkos dalis per TL atitinka panašaus dydžio Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimą (2,5 procentinio punkto). |
| --- | --- |

(73)

Pagal turimus duomenis apskaičiuota, kad kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtis Bendrijoje per TL buvo nuo 280 iki 380 tūkst. tonų (8). Atitinkama rinkos dalis buvo apie 20 %. Kaip nustatyta pirmiau, Bendrijos pramonės rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko gana stabili, o tuo pačiu metu Kinijos importo rinkos dalis padidėjo 4 procentiniais punktais. Todėl galima daryti logišką išvadą, kad per visą laikotarpį Kinijos importo apimtis padidėjo dėl kitų Bendrijos gamintojų dalies sumažėjimo. Tačiau 3 procentiniais punktais padidėjusi Kinijos importo užimama rinkos dalis per TL atitinka panašaus dydžio Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimą (2,5 procentinio punkto).

| (74) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitokios informacijos, daroma išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai žalos Bendrijos pramonei nepadarė. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitokios informacijos, daroma išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai žalos Bendrijos pramonei nepadarė.

d)   Žaliavų kainos

| (75) | Kai kurios suinteresuotosios šalys pareiškė, kad Bendrijos pramonės patirta žala buvo susijusi su padidėjusiomis žaliavų kainomis. Atsižvelgiant į tai, buvo nustatyta, kad kokso 80+ gamybai naudojamos pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, sąnaudos sudaro apie 50 % visų kokso 80+ gamybos sąnaudų. Išskyrus vieną Bendrijos gamintoją, naudojantį vietinės kilmės koksines akmens anglis, Bendrijos pramonėje naudojamos JAV kilmės koksinės akmens anglys. Remiantis Bendrijos pramonės naudojamų koksinių akmens anglių kainų tyrimo duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos gerokai ir pastoviai didėjo, kaip tai parodyta toliau pateikiamoje lentelėje. | 2003 | 2004 | 2005 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės koksinių akmens anglių sąnaudos (EUR vienai pagamintai kokso 80+ tonai) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Kai kurios suinteresuotosios šalys pareiškė, kad Bendrijos pramonės patirta žala buvo susijusi su padidėjusiomis žaliavų kainomis. Atsižvelgiant į tai, buvo nustatyta, kad kokso 80+ gamybai naudojamos pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, sąnaudos sudaro apie 50 % visų kokso 80+ gamybos sąnaudų. Išskyrus vieną Bendrijos gamintoją, naudojantį vietinės kilmės koksines akmens anglis, Bendrijos pramonėje naudojamos JAV kilmės koksinės akmens anglys. Remiantis Bendrijos pramonės naudojamų koksinių akmens anglių kainų tyrimo duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos gerokai ir pastoviai didėjo, kaip tai parodyta toliau pateikiamoje lentelėje.

2003

2004

2005

TL

Vidutinės koksinių akmens anglių sąnaudos (EUR vienai pagamintai kokso 80+ tonai)

77

97

126

127

Indeksas (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | Atsižvelgiant į tai, pastebėta, kad žaliavų kainų padidėjimas 2003–2005 m. galėjo būti perkeltas Bendrijos pramonės pardavimo kainoms, kurios, kaip minėta 51 konstatuojamojoje dalyje, tuo pačiu laikotarpiu padidėjo ir sutapo su didesniu Bendrijos pramonės pelno dydžiu. Tačiau per TL, nepaisant žaliavų kainų padidėjimo tik 1 procentiniu punktu, lyginant su 2005 m., Bendrijos pramonės finansinė padėtis gerokai pablogėjo, nes jos pardavimo kainos labai sumažėjo. |
| --- | --- |

(76)

Atsižvelgiant į tai, pastebėta, kad žaliavų kainų padidėjimas 2003–2005 m. galėjo būti perkeltas Bendrijos pramonės pardavimo kainoms, kurios, kaip minėta 51 konstatuojamojoje dalyje, tuo pačiu laikotarpiu padidėjo ir sutapo su didesniu Bendrijos pramonės pelno dydžiu. Tačiau per TL, nepaisant žaliavų kainų padidėjimo tik 1 procentiniu punktu, lyginant su 2005 m., Bendrijos pramonės finansinė padėtis gerokai pablogėjo, nes jos pardavimo kainos labai sumažėjo.

| (77) | Todėl manoma, kad žaliavų kainos neturėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(77)

Todėl manoma, kad žaliavų kainos neturėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (78) | Taigi, remiantis pirmiau pateiktos analizės duomenimis, importas iš KLR lėmė didelį kainų sumažėjimą Bendrijos rinkoje per TL, kai dėl importo iš KLR Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos. Sumažėjus kainoms gerokai sumažėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainos bei Bendrijos pramonės pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai. Be to, per TL padidėjus Kinijos importo apimtims 3 procentiniais punktais padidėjo užimamos rinkos dalis, kuri atitinkamai nulėmė Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimą panašia dalimi (2,5 procentinio punkto). |
| --- | --- |

(78)

Taigi, remiantis pirmiau pateiktos analizės duomenimis, importas iš KLR lėmė didelį kainų sumažėjimą Bendrijos rinkoje per TL, kai dėl importo iš KLR Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos. Sumažėjus kainoms gerokai sumažėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainos bei Bendrijos pramonės pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai. Be to, per TL padidėjus Kinijos importo apimtims 3 procentiniais punktais padidėjo užimamos rinkos dalis, kuri atitinkamai nulėmė Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimą panašia dalimi (2,5 procentinio punkto).

| (79) | Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei, paaiškėjo, kad nė vienas iš jų negalėjo turėti reikšmingo neigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(79)

Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei, paaiškėjo, kad nė vienas iš jų negalėjo turėti reikšmingo neigiamo poveikio.

| (80) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktos analizės, tinkamai atskleidusios visų žinomų Bendrijos pramonės padėčiai įtaką dariusių veiksnių poveikį, kurį pavyko atskirti nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, rezultatus, daroma preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

(80)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktos analizės, tinkamai atskleidusios visų žinomų Bendrijos pramonės padėčiai įtaką dariusių veiksnių poveikį, kurį pavyko atskirti nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, rezultatus, daroma preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį.

F.   BENDRIJOS INTERESAI

| (81) | Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė galimą priemonių poveikį visoms susijusioms šalims ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos. Konfidencialumui užtikrinti vietoje tikrųjų duomenų, duomenys apie atskirus importuotojus arba naudotojus pateikiami ribiniais dydžiais. |
| --- | --- |

(81)

Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė galimą priemonių poveikį visoms susijusioms šalims ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos. Konfidencialumui užtikrinti vietoje tikrųjų duomenų, duomenys apie atskirus importuotojus arba naudotojus pateikiami ribiniais dydžiais.

1.   Bendrijos pramonės interesai

| (82) | Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonę sudaro penkios bendrovės, turinčios gamybinę įrangą Čekijos Respublikoje, Italijoje ir Ispanijoje, ir kurioje dirba 750 asmenų, tiesiogiai susijusių su panašaus produkto gamyba, pardavimu ir administravimu. Tikimasi, kad nustačius priemones kainos Bendrijos rinkoje nustos mažėti, Bendrijos pramonės pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to pagerės Bendrijos pramonės finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(82)

Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonę sudaro penkios bendrovės, turinčios gamybinę įrangą Čekijos Respublikoje, Italijoje ir Ispanijoje, ir kurioje dirba 750 asmenų, tiesiogiai susijusių su panašaus produkto gamyba, pardavimu ir administravimu. Tikimasi, kad nustačius priemones kainos Bendrijos rinkoje nustos mažėti, Bendrijos pramonės pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to pagerės Bendrijos pramonės finansinė padėtis.

| (83) | Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebus nustatytos, tikėtina, kad neigiama Bendrijos pramonės finansinių rodiklių ir ypač jos pelningumo raidos tendencija tęsis. Tikėtina, kad tuomet Bendrijos pramonė vėl praras rinkos dalį, kadangi ji nebegalės taikyti rinkos kainų, nustatomų pagal importą iš KLR. Galiausiai dėl šių priežasčių Bendrijoje tikriausiai sumažės gamyba ir investicijos, bus nutraukta tam tikra gamyba ir dar labiau sumažės darbo vietų skaičius. |
| --- | --- |

(83)

Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebus nustatytos, tikėtina, kad neigiama Bendrijos pramonės finansinių rodiklių ir ypač jos pelningumo raidos tendencija tęsis. Tikėtina, kad tuomet Bendrijos pramonė vėl praras rinkos dalį, kadangi ji nebegalės taikyti rinkos kainų, nustatomų pagal importą iš KLR. Galiausiai dėl šių priežasčių Bendrijoje tikriausiai sumažės gamyba ir investicijos, bus nutraukta tam tikra gamyba ir dar labiau sumažės darbo vietų skaičius.

| (84) | Taigi nustačius antidempingo priemones Bendrijos gamyba atsigautų nuo nustatyto žalingo dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(84)

Taigi nustačius antidempingo priemones Bendrijos gamyba atsigautų nuo nustatyto žalingo dempingo poveikio.

2.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai Bendrijoje

| (85) | Kaip pirmiau nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, tik vienas importuotojas ir (arba) prekybininkas pateikė klausimyno atsakymus. Pagal 36 konstatuojamojoje dalyje minėtą informaciją, šios bendrovės importas per TL sudarė beveik visą nagrinėjamojo produkto Bendrijos importą. |
| --- | --- |

(85)

Kaip pirmiau nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, tik vienas importuotojas ir (arba) prekybininkas pateikė klausimyno atsakymus. Pagal 36 konstatuojamojoje dalyje minėtą informaciją, šios bendrovės importas per TL sudarė beveik visą nagrinėjamojo produkto Bendrijos importą.

| (86) | Remiantis susijusio importuotojo pateikta informacija, buvo nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importas iš KLR sudarė apie 20 % visos bendrovės apyvartos per TL. Importuotojas ir (arba) prekybininkas perka koksą 80+ ne tik iš KLR, bet ir iš kitų tiekėjų, įskaitant ir Bendrijos pramonę. Šio importuotojo gautas vidutinis pelno dydis prekiaujant koksu 80+ yra apie 5–10 %. |
| --- | --- |

(86)

Remiantis susijusio importuotojo pateikta informacija, buvo nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importas iš KLR sudarė apie 20 % visos bendrovės apyvartos per TL. Importuotojas ir (arba) prekybininkas perka koksą 80+ ne tik iš KLR, bet ir iš kitų tiekėjų, įskaitant ir Bendrijos pramonę. Šio importuotojo gautas vidutinis pelno dydis prekiaujant koksu 80+ yra apie 5–10 %.

| (87) | Bendradarbiaujantis importuotojas nepritaria priemonių nustatymui. Tačiau, atsižvelgiant į svarbų šio importuotojo vaidmenį importuojant nagrinėjamąjį produktą, jis galės perkelti daugumą (jeigu ne visas) dėl antidempingo priemonių atsiradusių papildomų išlaidų naudotojams. Šiuo atžvilgiu nustačius antidempingo muitus importui iš KLR, kaip paaiškinta 82 konstatuojamojoje dalyje, tikėtina, kad rinkos kainos padidės. Todėl tikėtina, kad importuotojai, perkantys produktą iš KLR, galės šias su muitais susijusias išlaidas perkelti galutiniam pirkėjui. Bet kokiu atveju, atsižvelgiant į sąlyginai ribotą šio produkto užimamą dalį bendroje importuotojo veikloje ir gaunamą pelno dydį atsižvelgiant į jo prekybą koksu 80+, tikimasi, kad laikinai nustatytas muitas neturės didelės įtakos šio ūkio subjekto finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(87)

Bendradarbiaujantis importuotojas nepritaria priemonių nustatymui. Tačiau, atsižvelgiant į svarbų šio importuotojo vaidmenį importuojant nagrinėjamąjį produktą, jis galės perkelti daugumą (jeigu ne visas) dėl antidempingo priemonių atsiradusių papildomų išlaidų naudotojams. Šiuo atžvilgiu nustačius antidempingo muitus importui iš KLR, kaip paaiškinta 82 konstatuojamojoje dalyje, tikėtina, kad rinkos kainos padidės. Todėl tikėtina, kad importuotojai, perkantys produktą iš KLR, galės šias su muitais susijusias išlaidas perkelti galutiniam pirkėjui. Bet kokiu atveju, atsižvelgiant į sąlyginai ribotą šio produkto užimamą dalį bendroje importuotojo veikloje ir gaunamą pelno dydį atsižvelgiant į jo prekybą koksu 80+, tikimasi, kad laikinai nustatytas muitas neturės didelės įtakos šio ūkio subjekto finansinei padėčiai.

3.   Naudotojų interesai

| (88) | Kaip pirmiau nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, daug naudotojų ir jų asociacijų pateikė klausimyno atsakymus ir kitą informaciją. Bendrijos naudotojų pramonę sudaro du pagrindiniai sektoriai – akmens vatos gamintojai ir liejyklos. |
| --- | --- |

(88)

Kaip pirmiau nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, daug naudotojų ir jų asociacijų pateikė klausimyno atsakymus ir kitą informaciją. Bendrijos naudotojų pramonę sudaro du pagrindiniai sektoriai – akmens vatos gamintojai ir liejyklos.

a)   Akmens vatos gamintojai

| (89) | Naudotojų klausimynus pateikė bendrovės Rockwool International A/S (Rockwool), kuri yra pagrindinė akmens vatos gamintojų grupė Bendrijoje, padaliniai. Rockwool akmens anglies gamyboje naudoja koksą 80+ kaip medžiagą degimo procesui lydant akmenį. Akmens vata dažniausiai yra naudojama kaip izoliacinė medžiaga. Visos Rockwool grupės gautas pelno dydis per TL viršijo 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Naudotojų klausimynus pateikė bendrovės Rockwool International A/S (Rockwool), kuri yra pagrindinė akmens vatos gamintojų grupė Bendrijoje, padaliniai. Rockwool akmens anglies gamyboje naudoja koksą 80+ kaip medžiagą degimo procesui lydant akmenį. Akmens vata dažniausiai yra naudojama kaip izoliacinė medžiaga. Visos Rockwool grupės gautas pelno dydis per TL viršijo 10 %.

| (90) | Nustatyta, kad Rockwool dalis sudarė apie 13 % viso Bendrijos kokso 80+ suvartojamo kiekio per TL ir apie 18 % viso Kinijos kokso 80+ importo apimties. |
| --- | --- |

(90)

Nustatyta, kad Rockwool dalis sudarė apie 13 % viso Bendrijos kokso 80+ suvartojamo kiekio per TL ir apie 18 % viso Kinijos kokso 80+ importo apimties.

| (91) | Bendrovė turi 15 gamyklų Bendrijoje, kuriose iš viso dirba apie 6 600 žmonių. Kinijos koksas 80+ naudojamas bendrovės gamyklose trijose ES valstybėse narėse, kuriose iš viso dirba 2 400 darbuotojų, o kitose gamyklose naudojamas Bendrijos koksas 80+. Per TL koksas 80+ sudarė 4–8 % visų Rockwool bendrovių, naudojusių Kinijos koksą 80+, gamybos išlaidų. |
| --- | --- |

(91)

Bendrovė turi 15 gamyklų Bendrijoje, kuriose iš viso dirba apie 6 600 žmonių. Kinijos koksas 80+ naudojamas bendrovės gamyklose trijose ES valstybėse narėse, kuriose iš viso dirba 2 400 darbuotojų, o kitose gamyklose naudojamas Bendrijos koksas 80+. Per TL koksas 80+ sudarė 4–8 % visų Rockwool bendrovių, naudojusių Kinijos koksą 80+, gamybos išlaidų.

b)   Liejyklos

| (92) | Apskaičiuota, kad liejyklos suvartoja apie 80 % bendro kokso 80+ suvartojamo kiekio Bendrijoje. Liejyklų pramonėje koksas 80+ yra naudojamas kaip medžiaga degimo procesui lydant metalo laužą geležies liejinių gamybai, kurie yra naudojami gaminant dalis automobilių, inžinerijos, mašinų ir komunalinių paslaugų sektoriams. |
| --- | --- |

(92)

Apskaičiuota, kad liejyklos suvartoja apie 80 % bendro kokso 80+ suvartojamo kiekio Bendrijoje. Liejyklų pramonėje koksas 80+ yra naudojamas kaip medžiaga degimo procesui lydant metalo laužą geležies liejinių gamybai, kurie yra naudojami gaminant dalis automobilių, inžinerijos, mašinų ir komunalinių paslaugų sektoriams.

| (93) | Galimas bet kokių antidempingo priemonių poveikis liejykloms buvo apskaičiuotas remiantis naudotojų klausimyno atsakymais, gautais iš Bendrijos liejyklų, kurios per TL suvartojo apie 18 % viso Bendrijoje suvartojamo kokso 80+ kiekio ir kurioms teko apie 18 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš KLR. CAEF ir Vokietijos nacionalinė liejyklų asociacija taip pat pateikė pagrįstus skundus. |
| --- | --- |

(93)

Galimas bet kokių antidempingo priemonių poveikis liejykloms buvo apskaičiuotas remiantis naudotojų klausimyno atsakymais, gautais iš Bendrijos liejyklų, kurios per TL suvartojo apie 18 % viso Bendrijoje suvartojamo kokso 80+ kiekio ir kurioms teko apie 18 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš KLR. CAEF ir Vokietijos nacionalinė liejyklų asociacija taip pat pateikė pagrįstus skundus.

| (94) | Per TL koksas 80+ sudarė apie 3–6 % į analizę įtrauktų liejyklų visų gamybos išlaidų. Tai skiriasi nuo CAEF pateiktų skaičiavimų, kad kokso kaina gaminant liejinius gali sudaryti iki 15 % išlaidų. |
| --- | --- |

(94)

Per TL koksas 80+ sudarė apie 3–6 % į analizę įtrauktų liejyklų visų gamybos išlaidų. Tai skiriasi nuo CAEF pateiktų skaičiavimų, kad kokso kaina gaminant liejinius gali sudaryti iki 15 % išlaidų.

c)   Naudotojų pateikti argumentai

| (95) | Pirmasis naudotojų pateiktas pagrindinis argumentas prieštaraujantis priemonių nustatymui yra tai, kad Europos gamintojai patys vieni negali patenkinti kokso paklausos Bendrijoje. Tą taip pat pripažino Bendrijos pramonė ir tai atspindi ir faktas, kad per TL Bendrijos vartojimas sudarė 1,6 mln. tonų (ir naudotojų skaičiavimais šis kiekis ateinančiais metais turėtų padidėti), o bendros Bendrijos gamybos kiekis, remiantis informacija, gauta tiek iš Bendrijos pramonės gamintojų, tiek ir iš kitų Bendrijos gamintojų (žr. pirmiau 72 konstatuojamąją dalį), buvo apie 1,3 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė dirba panaudodama didelę dalį gamybos pajėgumų, akivaizdu, kad siekiant patenkinti naudotojų poreikius būtina importuoti, net jeigu visas EB pagaminamas kiekis yra sunaudojamas Bendrijoje. |
| --- | --- |

(95)

Pirmasis naudotojų pateiktas pagrindinis argumentas prieštaraujantis priemonių nustatymui yra tai, kad Europos gamintojai patys vieni negali patenkinti kokso paklausos Bendrijoje. Tą taip pat pripažino Bendrijos pramonė ir tai atspindi ir faktas, kad per TL Bendrijos vartojimas sudarė 1,6 mln. tonų (ir naudotojų skaičiavimais šis kiekis ateinančiais metais turėtų padidėti), o bendros Bendrijos gamybos kiekis, remiantis informacija, gauta tiek iš Bendrijos pramonės gamintojų, tiek ir iš kitų Bendrijos gamintojų (žr. pirmiau 72 konstatuojamąją dalį), buvo apie 1,3 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė dirba panaudodama didelę dalį gamybos pajėgumų, akivaizdu, kad siekiant patenkinti naudotojų poreikius būtina importuoti, net jeigu visas EB pagaminamas kiekis yra sunaudojamas Bendrijoje.

| (96) | Į tai atsižvelgiant, reikia paminėti, kad antidempingo priemonėmis siekiama panaikinti nesąžiningos prekybos daromą žalą Bendrijos pramonei bei atkurti veiksmingą konkurenciją Bendrijos rinkoje, o ne sustabdyti importą. Dėl konkurencingos aplinkos Bendrijos rinkoje reikėtų paminėti, kad nors dėl nustatytų antidempingo priemonių padidėtų KLR kilmės eksporto kainos Bendrijoje, tačiau priemonėmis nesiekiama uždaryti Bendrijos rinkos Kinijos importuotojams, todėl šios priemonės ir toliau leis Kinijos produktams patekti į rinką. |
| --- | --- |

(96)

Į tai atsižvelgiant, reikia paminėti, kad antidempingo priemonėmis siekiama panaikinti nesąžiningos prekybos daromą žalą Bendrijos pramonei bei atkurti veiksmingą konkurenciją Bendrijos rinkoje, o ne sustabdyti importą. Dėl konkurencingos aplinkos Bendrijos rinkoje reikėtų paminėti, kad nors dėl nustatytų antidempingo priemonių padidėtų KLR kilmės eksporto kainos Bendrijoje, tačiau priemonėmis nesiekiama uždaryti Bendrijos rinkos Kinijos importuotojams, todėl šios priemonės ir toliau leis Kinijos produktams patekti į rinką.

| (97) | Be to, naudotojų teigimu, nustačius priemones padidėtų pirkimo išlaidos, o tai turėtų įtakos jų konkurencingumui ir apsunkintų jų gamybos veiksmus Bendrijoje. Taip pat buvo teigiama, kad tų naudotojų, kurie negali vietoje Kinijos kokso 80+ pradėti naudoti Europos koksą 80+, padėtis būtų dar blogesnė, kadangi jie neturėtų kito pasirinkimo ir būtų apsunkinti papildoma antidempingo muito našta. |
| --- | --- |

(97)

Be to, naudotojų teigimu, nustačius priemones padidėtų pirkimo išlaidos, o tai turėtų įtakos jų konkurencingumui ir apsunkintų jų gamybos veiksmus Bendrijoje. Taip pat buvo teigiama, kad tų naudotojų, kurie negali vietoje Kinijos kokso 80+ pradėti naudoti Europos koksą 80+, padėtis būtų dar blogesnė, kadangi jie neturėtų kito pasirinkimo ir būtų apsunkinti papildoma antidempingo muito našta.

| (98) | Šio tyrimo duomenimis koksas 80+ sudaro 4–8 % visų akmens anglies gamybos išlaidų ir 3–6 % liejyklų patiriamų visų išlaidų. Todėl, nors importuotojai ir visiškai perkeltų muitų išlaidas naudotojams, siūlomas antidempingo muitas tiek Rockwool, tiek ir liejykloms lemtų didžiausią galimą gamybos išlaidų padidėjimą maždaug 1 %. |
| --- | --- |

(98)

Šio tyrimo duomenimis koksas 80+ sudaro 4–8 % visų akmens anglies gamybos išlaidų ir 3–6 % liejyklų patiriamų visų išlaidų. Todėl, nors importuotojai ir visiškai perkeltų muitų išlaidas naudotojams, siūlomas antidempingo muitas tiek Rockwool, tiek ir liejykloms lemtų didžiausią galimą gamybos išlaidų padidėjimą maždaug 1 %.

| (99) | Be to, reikia paminėti, kad sumažinus arba visiškai nutraukus kokso 80+ gamybą Bendrijoje, taip pat sumažėtų galimų pasiūlos šaltinių ir tai turėtų neigiamą poveikį Bendrijos naudotojams, kuriems koksas 80+ yra strategiškai svarbus. Tokiu atveju kokso 80+ pasiūla Bendrijoje taptų visiškai priklausoma nuo Kinijos importo ir leistų Kinijai įgyti dominuojančią padėtį Bendrijos rinkoje. Atsižvelgiant į tai, manoma, kad alternatyvūs pasiūlos šaltiniai yra ypač svarbūs užtikrinant tinkamą žaliavų tiekimą. |
| --- | --- |

(99)

Be to, reikia paminėti, kad sumažinus arba visiškai nutraukus kokso 80+ gamybą Bendrijoje, taip pat sumažėtų galimų pasiūlos šaltinių ir tai turėtų neigiamą poveikį Bendrijos naudotojams, kuriems koksas 80+ yra strategiškai svarbus. Tokiu atveju kokso 80+ pasiūla Bendrijoje taptų visiškai priklausoma nuo Kinijos importo ir leistų Kinijai įgyti dominuojančią padėtį Bendrijos rinkoje. Atsižvelgiant į tai, manoma, kad alternatyvūs pasiūlos šaltiniai yra ypač svarbūs užtikrinant tinkamą žaliavų tiekimą.

| (100) | Komisijos turimais duomenimis šiuo metu patiriamas Kinijos kokso 80+ eksporto trūkumas yra susijęs ne su antidempingo procedūra, o su Kinijos Vyriausybės nustatytomis eksportą ribojančiomis priemonėmis, inter alia, nagrinėjamojo produkto eksportą. Nuo 2007 m. birželio 1 d. koksui 80+ eksporto mokestis buvo padidintas nuo 5 % iki 15 %. Sumažinus arba nutraukus Bendrijos pramonės gamybą ši problema dar pablogėtų ir dėl to atsirastų pasiūlos trūkumas naudotojų pramonėje. Kita vertus, nesąžiningų privalumų, įgytų dėl dempingo, pašalinimu siekiama išvengti tolesnio Bendrijos pramonės nuosmukio ir išsaugoti platų pasiūlos šaltinių pasirinkimą bei sustiprinti konkurenciją tarp esamų gamintojų. |
| --- | --- |

(100)

Komisijos turimais duomenimis šiuo metu patiriamas Kinijos kokso 80+ eksporto trūkumas yra susijęs ne su antidempingo procedūra, o su Kinijos Vyriausybės nustatytomis eksportą ribojančiomis priemonėmis, inter alia, nagrinėjamojo produkto eksportą. Nuo 2007 m. birželio 1 d. koksui 80+ eksporto mokestis buvo padidintas nuo 5 % iki 15 %. Sumažinus arba nutraukus Bendrijos pramonės gamybą ši problema dar pablogėtų ir dėl to atsirastų pasiūlos trūkumas naudotojų pramonėje. Kita vertus, nesąžiningų privalumų, įgytų dėl dempingo, pašalinimu siekiama išvengti tolesnio Bendrijos pramonės nuosmukio ir išsaugoti platų pasiūlos šaltinių pasirinkimą bei sustiprinti konkurenciją tarp esamų gamintojų.

d)   Išvada

| (101) | Remiantis šiame etape Komisijos turimais įrodymais, koksas 80+ sudaro tik nedidelę bendrų išlaidų dalį tiek akmens vatos gamintojams, tiek ir liejykloms ir todėl panašu, kad antidempingo priemonės poveikis jų gamybos išlaidoms būtų nedidelė. Be to, neatmetama ir tai, kad importuotojai prisiimtų dalį padidėjusių išlaidų arba naudotojai galėtų dalį arba visas padidėjusias išlaidas perkelti galutiniams pirkėjams. Todėl daroma išvada, kad antidempingo priemonės, tokios kaip siūloma priemonė, daromas poveikis neturėtų turėti didelės įtakos naudotojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į ribotą antidempingo priemonės daromą įtaką naudotojų išlaidoms, mažai tikėtina, kad dėl priemonių taikymo būtų uždaromos gamyklos. Todėl poveikis naudotojų pramonės užimtumui neturėtų būti didelis. |
| --- | --- |

(101)

Remiantis šiame etape Komisijos turimais įrodymais, koksas 80+ sudaro tik nedidelę bendrų išlaidų dalį tiek akmens vatos gamintojams, tiek ir liejykloms ir todėl panašu, kad antidempingo priemonės poveikis jų gamybos išlaidoms būtų nedidelė. Be to, neatmetama ir tai, kad importuotojai prisiimtų dalį padidėjusių išlaidų arba naudotojai galėtų dalį arba visas padidėjusias išlaidas perkelti galutiniams pirkėjams. Todėl daroma išvada, kad antidempingo priemonės, tokios kaip siūloma priemonė, daromas poveikis neturėtų turėti didelės įtakos naudotojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į ribotą antidempingo priemonės daromą įtaką naudotojų išlaidoms, mažai tikėtina, kad dėl priemonių taikymo būtų uždaromos gamyklos. Todėl poveikis naudotojų pramonės užimtumui neturėtų būti didelis.

4.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (102) | Tikimasi, kad nustačius priemones Bendrijos pramonė galės padidinti savo pelningumą, o tai darytų teigiamą poveikį konkurencijos sąlygoms Bendrijos rinkoje. Atsižvelgiant į nepalankią Bendrijos pramonės finansinę padėtį, nenustačius priemonių, rizikuojama, kad Bendrijos pramonė uždarys gamybos įmones ir iš darbo atleis darbuotojus. Šiuo atveju Bendrijos rinka taptų dar labiau priklausoma nuo importo. |
| --- | --- |

(102)

Tikimasi, kad nustačius priemones Bendrijos pramonė galės padidinti savo pelningumą, o tai darytų teigiamą poveikį konkurencijos sąlygoms Bendrijos rinkoje. Atsižvelgiant į nepalankią Bendrijos pramonės finansinę padėtį, nenustačius priemonių, rizikuojama, kad Bendrijos pramonė uždarys gamybos įmones ir iš darbo atleis darbuotojus. Šiuo atveju Bendrijos rinka taptų dar labiau priklausoma nuo importo.

| (103) | Nors neigiamas poveikis importuotojams galėtų pasireikšti padidėjusiomis kainomis, jis gali būti susilpnintas sumažinant skirtumą arba perkeliant dalį padidėjusių išlaidų naudotojų pramonei. |
| --- | --- |

(103)

Nors neigiamas poveikis importuotojams galėtų pasireikšti padidėjusiomis kainomis, jis gali būti susilpnintas sumažinant skirtumą arba perkeliant dalį padidėjusių išlaidų naudotojų pramonei.

| (104) | Naudotojų gamybos išlaidoms siūloma antidempingo priemonė turėtų labai nedidelį poveikį. |
| --- | --- |

(104)

Naudotojų gamybos išlaidoms siūloma antidempingo priemonė turėtų labai nedidelį poveikį.

| (105) | Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus faktus, daroma preliminari išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių ir priemonių taikymas atitiktų Bendrijos interesus. |
| --- | --- |

(105)

Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus faktus, daroma preliminari išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių ir priemonių taikymas atitiktų Bendrijos interesus.

G.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

| (106) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones tam, kad būtų sustabdyta tolesnė žala, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones tam, kad būtų sustabdyta tolesnė žala, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina.

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (107) | Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad būtų galima pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį buvo atsižvelgta į tai, kad šios priemones turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį būtų galima gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Atliekant šį skaičiavimą laikinai naudotas ikimokestinio pelno dydis buvo 15,3 % apyvartos, atitinkantis vidutinį pelno dydį, kurį Bendrijos pramonė gavo 2003–2005 m. |
| --- | --- |

(107)

Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad būtų galima pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį buvo atsižvelgta į tai, kad šios priemones turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį būtų galima gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Atliekant šį skaičiavimą laikinai naudotas ikimokestinio pelno dydis buvo 15,3 % apyvartos, atitinkantis vidutinį pelno dydį, kurį Bendrijos pramonė gavo 2003–2005 m.

| (108) | Remiantis vidutinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. pirmiau pateiktą 43 konstatuojamąją dalį), ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nežalingos kainos palyginimu, nustatytas būtinas kainų padidėjimas. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų pirmiau minėtą pelno dydį. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas, išreikštas visos CIF importo vertės procentine dalimi, buvo 35,7 %, t. y. mažesnis nei apskaičiuotas dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(108)

Remiantis vidutinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. pirmiau pateiktą 43 konstatuojamąją dalį), ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nežalingos kainos palyginimu, nustatytas būtinas kainų padidėjimas. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų pirmiau minėtą pelno dydį. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas, išreikštas visos CIF importo vertės procentine dalimi, buvo 35,7 %, t. y. mažesnis nei apskaičiuotas dempingo skirtumas.

| (109) | Kadangi nei vienas KLR eksportuojantis gamintojas nesikreipė dėl individualaus režimo, bendras visoje šalyje žalos likvidavimo lygis buvo skaičiuojamas visiems KLR eksportuotojams. |
| --- | --- |

(109)

Kadangi nei vienas KLR eksportuojantis gamintojas nesikreipė dėl individualaus režimo, bendras visoje šalyje žalos likvidavimo lygis buvo skaičiuojamas visiems KLR eksportuotojams.

2.   Laikinosios priemonės

| (110) | Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesnio muito taisyklę. |
| --- | --- |

(110)

Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesnio muito taisyklę.

| (111) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, laikinas antidempingo muitas turėtų sudaryti apie 35,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, laikinas antidempingo muitas turėtų sudaryti apie 35,7 %.

3.   Priemonių pobūdis

| (112) | Antidempingo priemonės gali būti įvairios, tačiau jomis siekiama yra panaikinti žalingą dempingo poveikį. Pastebėta, kad nagrinėjamojo produkto Kinijos importo kainos po TL gerokai padidėjo ir viršijo žalingą lygį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad praeityje šiai rinkai buvo būdinga didelė kainų kaita, manoma, kad šiuo atveju pati tinkamiausia priemonė yra mažiausios importo kainos (MIK) nustatymas. Nustačius MIK bus užtikrinama, kad nagrinėjamasis produktas neparduodamas žalinga kaina ir tuo pačiu metu pernelyg nepadidins kainų tuo atveju, kai kainos yra pakankamai aukšto lygio. Tikimasi, kad nustačius MIK rinka bus stabilesnė, kadangi tai užtikrins atitinkamą kainų lygį Bendrijos pramonei bei leis jai veikti tinkamomis ekonominėmis sąlygomis, ir, tuo pačiu metu, tai bus atskaitos taškas importuotojams ir naudotojams bei leis jiems pakankamai anksti planuoti savo ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(112)

Antidempingo priemonės gali būti įvairios, tačiau jomis siekiama yra panaikinti žalingą dempingo poveikį. Pastebėta, kad nagrinėjamojo produkto Kinijos importo kainos po TL gerokai padidėjo ir viršijo žalingą lygį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad praeityje šiai rinkai buvo būdinga didelė kainų kaita, manoma, kad šiuo atveju pati tinkamiausia priemonė yra mažiausios importo kainos (MIK) nustatymas. Nustačius MIK bus užtikrinama, kad nagrinėjamasis produktas neparduodamas žalinga kaina ir tuo pačiu metu pernelyg nepadidins kainų tuo atveju, kai kainos yra pakankamai aukšto lygio. Tikimasi, kad nustačius MIK rinka bus stabilesnė, kadangi tai užtikrins atitinkamą kainų lygį Bendrijos pramonei bei leis jai veikti tinkamomis ekonominėmis sąlygomis, ir, tuo pačiu metu, tai bus atskaitos taškas importuotojams ir naudotojams bei leis jiems pakankamai anksti planuoti savo ekonominę veiklą.

| (113) | Mažiausia importo kaina nustatoma taikant žalos skirtumą eksporto kainoms, kuriomis remiantis buvo skaičiuojamas žalos panaikinimo lygis per TL. Todėl apskaičiuota mažiausia importo kaina yra 227 EUR už toną. |
| --- | --- |

(113)

Mažiausia importo kaina nustatoma taikant žalos skirtumą eksporto kainoms, kuriomis remiantis buvo skaičiuojamas žalos panaikinimo lygis per TL. Todėl apskaičiuota mažiausia importo kaina yra 227 EUR už toną.

4.   Įgyvendinimas

| (114) | Kaip pirmiau paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, koksas 80+ yra importuojamas priskiriant tą patį muitinės nomenklatūros kodą kaip ir koksui 80–. Šie du produktai skiriasi tiktai dydžiu, bet yra skirti dviems skirtingoms pramonės šakoms ir pirmine jų gamyba užsiima skirtingi Bendrijos gamintojai. Šis reglamentas yra skirtas reguliuoti kokso 80+ patekimą į laisvą apyvartą Bendrijoje. Kadangi importuojant koksą 80– gali būti tam importuota tikra kokso 80+ dalis, reikia užtikrinti, kad, mišrių siuntų atveju, muito taikymas koksui 80+ nelems netinkamo muitų taikymo koksui 80–. |
| --- | --- |

(114)

Kaip pirmiau paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, koksas 80+ yra importuojamas priskiriant tą patį muitinės nomenklatūros kodą kaip ir koksui 80–. Šie du produktai skiriasi tiktai dydžiu, bet yra skirti dviems skirtingoms pramonės šakoms ir pirmine jų gamyba užsiima skirtingi Bendrijos gamintojai. Šis reglamentas yra skirtas reguliuoti kokso 80+ patekimą į laisvą apyvartą Bendrijoje. Kadangi importuojant koksą 80– gali būti tam importuota tikra kokso 80+ dalis, reikia užtikrinti, kad, mišrių siuntų atveju, muito taikymas koksui 80+ nelems netinkamo muitų taikymo koksui 80–.

| (115) | Todėl antidempingo muitas taip pat turėtų būti taikomas koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, mišriuose siuntiniuose, kurių sudėtyje yra ir kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, ir tokio, kurio gabalėlių skersmuo yra mažesnis, nebent nustatyta, kad koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, nesudaro daugiau nei 20 % mišraus siuntinio grynojo sausojo svorio. Kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis mišiniuose gal būti nustatomas pagal pavyzdį pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 68–70 straipsnius (9). Tais atvejais, kai kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis yra nustatomas pagal pavyzdį, pavyzdys turi būti parenkamas pagal ISO 18238:2006 standartą. |
| --- | --- |

(115)

Todėl antidempingo muitas taip pat turėtų būti taikomas koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, mišriuose siuntiniuose, kurių sudėtyje yra ir kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, ir tokio, kurio gabalėlių skersmuo yra mažesnis, nebent nustatyta, kad koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, nesudaro daugiau nei 20 % mišraus siuntinio grynojo sausojo svorio. Kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis mišiniuose gal būti nustatomas pagal pavyzdį pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 68–70 straipsnius (9). Tais atvejais, kai kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis yra nustatomas pagal pavyzdį, pavyzdys turi būti parenkamas pagal ISO 18238:2006 standartą.

| (116) | Tačiau, nustačius, kad kokso iš akmens anglių mišinys (kokso 80+ ir kokso 80–) buvo iškrautas ir pateko į laisvą apyvartą Bendrijoje pagal KN kodą ex 2704 00 19 ir vėliau patikrintas ir parduotas kaip koksas 80+, toks mišinys bus laikomas nagrinėjamuoju produktu ir todėl jam bus taikomos šio Reglamento nuostatos. |
| --- | --- |

(116)

Tačiau, nustačius, kad kokso iš akmens anglių mišinys (kokso 80+ ir kokso 80–) buvo iškrautas ir pateko į laisvą apyvartą Bendrijoje pagal KN kodą ex 2704 00 19 ir vėliau patikrintas ir parduotas kaip koksas 80+, toks mišinys bus laikomas nagrinėjamuoju produktu ir todėl jam bus taikomos šio Reglamento nuostatos.

5.   Baigiamosios nuostatos

| (117) | Pripažįstama, kad prieš galutinį nuosprendį, reikės išnagrinėti tokius elementus, kaip kad importo kiekiai ir kainos, ypač 2004 m., naujausių Kinijos Vyriausybės sprendimų, susijusių su kokso importu, poveikis Bendrijos ir pasaulinei rinkoms bei MIK taikomos indeksavimo sistemos tinkamumas. Tačiau iki šio tyrimo etapo surinkta ir išnagrinėta informacija aiškiai parodo dempingo buvimą, žalą, dempingo ir žalos priežastinį ryšį bei faktą, kad priemonių nustatymas neprieštarautų Bendrijos interesams. Todėl daroma išvada, kad išsamesnės informacijos ir gilesnės analizės poreikis atsižvelgiant į pirmiau minėtus elementus prieš galutinį sprendimą nesudaro kliūčių laikinųjų priemonių nustatymui. |
| --- | --- |

(117)

Pripažįstama, kad prieš galutinį nuosprendį, reikės išnagrinėti tokius elementus, kaip kad importo kiekiai ir kainos, ypač 2004 m., naujausių Kinijos Vyriausybės sprendimų, susijusių su kokso importu, poveikis Bendrijos ir pasaulinei rinkoms bei MIK taikomos indeksavimo sistemos tinkamumas. Tačiau iki šio tyrimo etapo surinkta ir išnagrinėta informacija aiškiai parodo dempingo buvimą, žalą, dempingo ir žalos priežastinį ryšį bei faktą, kad priemonių nustatymas neprieštarautų Bendrijos interesams. Todėl daroma išvada, kad išsamesnės informacijos ir gilesnės analizės poreikis atsižvelgiant į pirmiau minėtus elementus prieš galutinį sprendimą nesudaro kliūčių laikinųjų priemonių nustatymui.

| (118) | Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą, |
| --- | --- |

(118)

Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Laikinasis antidempingo muitas nustatomas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių didžiausias skersmuo yra didesnis nei 80 mm (koksui 80+), kurio klasifikacinis KN kodas yra ex 2704 00 19 (TARIC kodas 2704001910). Gabalėlių skersmuo turėtų būti nustatomas pagal ISO 728:1995 standartą.

2.   Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, dydis lygus mažiausios importo kainos, lygios 227 EUR už vieną toną ir neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio skirtumui visuomet, kai kaina Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio yra mažesnė už mažiausią importo kainą.

3.   Antidempingo muitas taip pat turėtų būti taikomas koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, mišriose siuntose, kurių sudėtyje yra kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, ir tokio, kurio gabalėlių skersmuo yra mažesnis, nebent nustatyta, kad koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm nesudaro daugiau nei 20 % mišraus siuntinio grynojo sausojo svorio. Kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis mišiniuose gal būti nustatomas pagal pavyzdį, pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 68–70 straipsnius. Tais atvejais, kai kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis yra nustatomas pagal pavyzdžius, pavyzdžiai turi būti parenkami pagal ISO 18238:2006 standartą.

4.   Jei prieš patenkant į laisvą apyvartą prekės buvo pažeistos ir todėl nustatant muitinės vertę iš tiesų sumokėta ar mokėtina kaina yra proporcingai sumažinama, vadovaujantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (10) 145 straipsniu, pirma nurodyta mažiausia importo kaina sumažinama procentine dalimi, atitinkančia iš tiesų sumokėtos ar mokėtinos kainos proporcingą sumažinimą. Tada mokėtinas muitas bus lygus sumažintos minimalios importo kainos ir sumažintos neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio skirtumui, nustatytam prieš atliekant muitinės formalumus.

5.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

6.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali pateikti pastabas dėl šio reglamento taikymo per vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 313, 2006 12 20, p. 15.

2

(3)  OL L 141, 2000 6 15, p. 9.

3

(4)  OL L 316, 2000 12 15, p. 30. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 997/2004 (OL L 183, 2004 5 20, p. 1).

4

(5)  OL L 81, 2004 3 19, p. 89.

5

(6)  OL L 367, 2004 12 14, p. 3.

6

(7)  Dėl konfidencialumo, atsižvelgiant į tai, kad kategorijoje „kiti Bendrijos gamintojai“ yra tik dvi bendrovės, pateikiami tik viso vartojimo EB ribiniai dydžiai.

7

(8)  Kadangi nagrinėti tik dviejų bendrovių duomenys, konfidencialumui užtikrinti pateikiami tik ribiniai dydžiai.

8

(9)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

9

(10)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).

10

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 19.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/20

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gegužės 10 d.

dėl valstybės pagalbos C 1/06 (ex NN 103/05), kurią Ispanija suteikė Chupa Chups

(Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1710)

(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/613/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtą straipsnį (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2005 m. balandžio 22 d. užregistruotu raštu Komisija gavo konkurento skundą dėl tariamos pagalbos Chupa Chups SA. Komisija paprašė informacijos 2005 m. birželio 10 d. ir 2005 m. rugsėjo 7 d. užregistruotais raštais, į kuriuos Ispanija atsakė 2005 m. rugpjūčio 11 d., 2005 m. spalio 26 d., 2005 m. lapkričio 18 d. ir 2005 m. gruodžio 12 d. užregistruotais raštais. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. balandžio 22 d. užregistruotu raštu Komisija gavo konkurento skundą dėl tariamos pagalbos Chupa Chups SA. Komisija paprašė informacijos 2005 m. birželio 10 d. ir 2005 m. rugsėjo 7 d. užregistruotais raštais, į kuriuos Ispanija atsakė 2005 m. rugpjūčio 11 d., 2005 m. spalio 26 d., 2005 m. lapkričio 18 d. ir 2005 m. gruodžio 12 d. užregistruotais raštais.

| (2) | 2006 m. sausio 25 d. Komisija nusprendė pradėti procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, kilus abejonėms dėl valdžios institucijų suteiktos pagalbos Chupa Chups suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. sausio 25 d. Komisija nusprendė pradėti procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, kilus abejonėms dėl valdžios institucijų suteiktos pagalbos Chupa Chups suderinamumo su bendrąja rinka.

| (3) | Ispanija pateikė pastabas 2006 m. kovo 2 d. raštu. Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijų informacijos 2006 m. balandžio 25 d., 2006 m. liepos 6 d. ir 2006 m. lapkričio 24 d. Minėtos valdžios institucijos atsakė 2006 m. gegužės 22 d., 2006 m. rugsėjo 5 d., 2006 m. rugsėjo 7 d., 2006 m. spalio 20 d., 2007 m. vasario 1 d., 2007 m. vasario 6 d. ir 2007 m. kovo 12 d. registruotais raštais. |
| --- | --- |

(3)

Ispanija pateikė pastabas 2006 m. kovo 2 d. raštu. Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijų informacijos 2006 m. balandžio 25 d., 2006 m. liepos 6 d. ir 2006 m. lapkričio 24 d. Minėtos valdžios institucijos atsakė 2006 m. gegužės 22 d., 2006 m. rugsėjo 5 d., 2006 m. rugsėjo 7 d., 2006 m. spalio 20 d., 2007 m. vasario 1 d., 2007 m. vasario 6 d. ir 2007 m. kovo 12 d. registruotais raštais.

| (4) | Apie Komisijos sprendimą pradėti procedūrą buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas apie pagalbą. Komisija gavo pastabų iš Chupa Chups, kurios buvo užregistruotos 2006 m. gegužės 30 d., ir iš Inmobiliaria Casa Batlló, kurios užregistruotos 2006 m. rugpjūčio 8 d. Šios pastabos 2006 m. rugsėjo 28 d. buvo išsiųstos Ispanijos valdžios institucijoms. Ispanija į pastabas neatsakė. |
| --- | --- |

(4)

Apie Komisijos sprendimą pradėti procedūrą buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas apie pagalbą. Komisija gavo pastabų iš Chupa Chups, kurios buvo užregistruotos 2006 m. gegužės 30 d., ir iš Inmobiliaria Casa Batlló, kurios užregistruotos 2006 m. rugpjūčio 8 d. Šios pastabos 2006 m. rugsėjo 28 d. buvo išsiųstos Ispanijos valdžios institucijoms. Ispanija į pastabas neatsakė.

| (5) | Iš trečiųjų šalių daugiau pastabų nebuvo gauta. Skundo pateikėjas pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(5)

Iš trečiųjų šalių daugiau pastabų nebuvo gauta. Skundo pateikėjas pastabų nepateikė.

II.   GAVĖJAS IR PAGALBOS PRIEMONĖS

| (6) | Chupa Chups SA. yra 1940 m. Ispanijoje įkurtos pramonės grupės holdingo bendrovė. Jos pagrindinė veikla – saldumynų, ypač čiulpinukų, gamyba ir prekyba jais. Šiuo metu grupė turi keturis gamybos centrus, kurie yra Rusijoje, Meksikoje, Sant Esteve de Sesrovires (Barselonoje) ir Villamayor (Astūrijos autonominėje bendrijoje). 2006 m. birželio mėn. Chupa Chups, kuri anksčiau buvo šeimos bendrovių grupė, buvo parduota italų ir olandų saldainių bendrovei Perfetti Van Melle
   (3). |
| --- | --- |

(6)

Chupa Chups SA. yra 1940 m. Ispanijoje įkurtos pramonės grupės holdingo bendrovė. Jos pagrindinė veikla – saldumynų, ypač čiulpinukų, gamyba ir prekyba jais. Šiuo metu grupė turi keturis gamybos centrus, kurie yra Rusijoje, Meksikoje, Sant Esteve de Sesrovires (Barselonoje) ir Villamayor (Astūrijos autonominėje bendrijoje). 2006 m. birželio mėn. Chupa Chups, kuri anksčiau buvo šeimos bendrovių grupė, buvo parduota italų ir olandų saldainių bendrovei Perfetti Van Melle
   (3).

| (7) | Nuo 2002 m. Chupa Chups grupė turėjo rimtų ekonominių problemų: 2002 m. patyrė 22 500 000 EUR, 2003 m. – 4 720 000 EUR, 2004 m. – 5 950 000 EUR nuostolių, be to, sumažėjo jos prekybos apimtis (4). Susiklosčius tokioms aplinkybėms, 2002 m. bendrovės direkcija, siekdama pagerinti bendrovės finansinę padėtį, pradėjo vykdyti restruktūrizavimo planą:






  — | 2002 m. liepos mėn. privačių bankų grupė suteikė Chupa Chups sindikuotą paskolą iki 75 mln. EUR. Sutartyje buvo numatyta, kad bendrovė vykdys tam tikrus įsipareigojimus ir pasieks tam tikrų finansinių rodiklių. Šią paskolą laidavo kelios grupei priklausančios bendrovės (5). 2005 m. bankai Chupa Chups pasiūlė atnaujinti finansavimą, bet galiausiai bendrovė nepriėmė pasiūlymo, |
| --- | --- | --- |

(7)

Nuo 2002 m. Chupa Chups grupė turėjo rimtų ekonominių problemų: 2002 m. patyrė 22 500 000 EUR, 2003 m. – 4 720 000 EUR, 2004 m. – 5 950 000 EUR nuostolių, be to, sumažėjo jos prekybos apimtis (4). Susiklosčius tokioms aplinkybėms, 2002 m. bendrovės direkcija, siekdama pagerinti bendrovės finansinę padėtį, pradėjo vykdyti restruktūrizavimo planą:

—

2002 m. liepos mėn. privačių bankų grupė suteikė Chupa Chups sindikuotą paskolą iki 75 mln. EUR. Sutartyje buvo numatyta, kad bendrovė vykdys tam tikrus įsipareigojimus ir pasieks tam tikrų finansinių rodiklių. Šią paskolą laidavo kelios grupei priklausančios bendrovės (5). 2005 m. bankai Chupa Chups pasiūlė atnaujinti finansavimą, bet galiausiai bendrovė nepriėmė pasiūlymo,

| — | 2003 m. kovo mėn. Chupa Chups savininkai į bendrovės kapitalą įnešė papildomus 8 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

2003 m. kovo mėn. Chupa Chups savininkai į bendrovės kapitalą įnešė papildomus 8 mln. EUR,

| — | pakeitus bendrovės struktūrą, kapitalą pavyko padidinti dar 6 790 000 EUR (6). |
| --- | --- |

—

pakeitus bendrovės struktūrą, kapitalą pavyko padidinti dar 6 790 000 EUR (6).

| (8) | Vykstant šiam finansiniam restruktūrizavimui, 2003 m. rugsėjo 5 d. Katalonijos finansų institutas (ICF, Katalonijos regioninės vyriausybės akredituota institucija) suteikė Inmobiliaria Casa Batlló, S.L. (ICB), Chupa Chups filialui, 35 mln. EUR paskolą. Paskola buvo laiduojama užstatant ICB priklausantį nekilnojamąjį turtą (7), kurį nepriklausomas ekspertas įvertino 71 mln. EUR. Ši paskola (1 priemonė), kuri pagal subordinuotą paskolą (8) iškart iš ICB perėjo Chupa Chups, buvo skundo, dėl kurio Komisija pradėjo procedūrą, priežastis. Chupa Chups šias lėšas panaudojo daliai 2002 m. sindikuotos paskolos (20 mln. EUR) apmokėti ir kitiems grynųjų pinigų poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

(8)

Vykstant šiam finansiniam restruktūrizavimui, 2003 m. rugsėjo 5 d. Katalonijos finansų institutas (ICF, Katalonijos regioninės vyriausybės akredituota institucija) suteikė Inmobiliaria Casa Batlló, S.L. (ICB), Chupa Chups filialui, 35 mln. EUR paskolą. Paskola buvo laiduojama užstatant ICB priklausantį nekilnojamąjį turtą (7), kurį nepriklausomas ekspertas įvertino 71 mln. EUR. Ši paskola (1 priemonė), kuri pagal subordinuotą paskolą (8) iškart iš ICB perėjo Chupa Chups, buvo skundo, dėl kurio Komisija pradėjo procedūrą, priežastis. Chupa Chups šias lėšas panaudojo daliai 2002 m. sindikuotos paskolos (20 mln. EUR) apmokėti ir kitiems grynųjų pinigų poreikiams patenkinti.

| (9) | Vėliau per pirminį Komisijos tyrimą atskleista ir daugiau papildomų priemonių Chupa Chups naudai, pvz.:






  — | 1 580 000 EUR subsidija, kurią Ispanijos Žemės ūkio ir žvejybos ministerija suteikė kaip paramą investicijoms į bendrovės patalpas Barselonoje (1989–1994 m.) (2 priemonė), |
| --- | --- | --- |

(9)

Vėliau per pirminį Komisijos tyrimą atskleista ir daugiau papildomų priemonių Chupa Chups naudai, pvz.:

—

1 580 000 EUR subsidija, kurią Ispanijos Žemės ūkio ir žvejybos ministerija suteikė kaip paramą investicijoms į bendrovės patalpas Barselonoje (1989–1994 m.) (2 priemonė),

| — | 4 330 000 EUR subsidija, kurią suteikė „kitos valdžios institucijos“ gamyklos Astūrijoje statybai (1994–1997 m.) (3 priemonė), |
| --- | --- |

—

4 330 000 EUR subsidija, kurią suteikė „kitos valdžios institucijos“ gamyklos Astūrijoje statybai (1994–1997 m.) (3 priemonė),

| — | 6 710 000 EUR subsidija, kurią suteikė „įvairios valdžios institucijos“ tai pačiai gamyklai Astūrijoje plėsti (1999–2003 m.) (4 priemonė), |
| --- | --- |

—

6 710 000 EUR subsidija, kurią suteikė „įvairios valdžios institucijos“ tai pačiai gamyklai Astūrijoje plėsti (1999–2003 m.) (4 priemonė),

| — | 2 800 000 EUR paskola be palūkanų, kurią 2004 m. suteikė Ispanijos Mokslo ir technologijos ministerija (5 priemonė), |
| --- | --- |

—

2 800 000 EUR paskola be palūkanų, kurią 2004 m. suteikė Ispanijos Mokslo ir technologijos ministerija (5 priemonė),

| — | nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos (2004 m.) (6 priemonė), |
| --- | --- |

—

nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos (2004 m.) (6 priemonė),

| — | iš bendros 3 ir 4 priemonių vertės, tai yra 11 150 000 EUR, 2004 m. pabaigoje Chupa Chups dar turėjo gauti 5 mln. EUR. 2005 m. privatus bankas Chupa Chups suteikė 4 480 000 EUR paskolą. Šią paskolą laidavo Astūrijos regioninė vyriausybė, kuriai Chupa Chups kaip garantiją pasiūlė 4 480 000 EUR dar negautų subsidijų ir 300 000 EUR banko indėlį (7 priemonė), |
| --- | --- |

—

iš bendros 3 ir 4 priemonių vertės, tai yra 11 150 000 EUR, 2004 m. pabaigoje Chupa Chups dar turėjo gauti 5 mln. EUR. 2005 m. privatus bankas Chupa Chups suteikė 4 480 000 EUR paskolą. Šią paskolą laidavo Astūrijos regioninė vyriausybė, kuriai Chupa Chups kaip garantiją pasiūlė 4 480 000 EUR dar negautų subsidijų ir 300 000 EUR banko indėlį (7 priemonė),

| — | 2004 m. vasario mėn. Ispanijos mokesčių agentūra leido Chupa Chups mokesčių skolą mokėti dalimis kaip PVM ir bendrovių mokestį kas tris mėnesius, o paskutinę įmoką sumokėti 2008 m. vasario 20 d. Šiam skolos atidėjimui garantuoti buvo vėl užstatytas Casa Batlló pastatas (8 priemonė). |
| --- | --- |

—

2004 m. vasario mėn. Ispanijos mokesčių agentūra leido Chupa Chups mokesčių skolą mokėti dalimis kaip PVM ir bendrovių mokestį kas tris mėnesius, o paskutinę įmoką sumokėti 2008 m. vasario 20 d. Šiam skolos atidėjimui garantuoti buvo vėl užstatytas Casa Batlló pastatas (8 priemonė).

III.   PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (10) | 2005 m. sausio 25 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą („sprendimas pradėti procedūrą“) Komisija pareiškė įtarimus, kad finansuojant ICF buvo remiama Chupa Chups (1 priemonė supra), nes:






  — | suteikiant paskolą ICB nebuvo įtraukta jokių apribojimų, susijusių su sindikuota paskola, kurią Chupa Chups prieš metus buvo suteikę privatūs bankai, |
| --- | --- | --- |

(10)

2005 m. sausio 25 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą („sprendimas pradėti procedūrą“) Komisija pareiškė įtarimus, kad finansuojant ICF buvo remiama Chupa Chups (1 priemonė supra), nes:

—

suteikiant paskolą ICB nebuvo įtraukta jokių apribojimų, susijusių su sindikuota paskola, kurią Chupa Chups prieš metus buvo suteikę privatūs bankai,

| — | ICF paskolos sąlygos tikriausiai buvo palankesnės grupei nei 2002 m. sindikuotos paskolos sąlygos, nes ICF gavus paskolą, buvo iš karto padengta dalis sindikuotos paskolos, |
| --- | --- |

—

ICF paskolos sąlygos tikriausiai buvo palankesnės grupei nei 2002 m. sindikuotos paskolos sąlygos, nes ICF gavus paskolą, buvo iš karto padengta dalis sindikuotos paskolos,

| — | ICF paskolai taikyta palūkanų norma buvo labiau panaši į palūkanų normą, taikomą sunkumų nepatiriančioms įmonėms, nors tuo metu pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (9)
  Chupa Chups bendrovėje jau buvo prasidėjusi krizė, |
| --- | --- |

—

ICF paskolai taikyta palūkanų norma buvo labiau panaši į palūkanų normą, taikomą sunkumų nepatiriančioms įmonėms, nors tuo metu pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (9)
  Chupa Chups bendrovėje jau buvo prasidėjusi krizė,

| — | Ispanijos valdžios institucijos nepaaiškino, kodėl joks privatus bankas nenorėjo suteikti finansavimo panašiomis sąlygomis kaip ICF ir kokios sąlygos buvo iškeltos 2002 m. liepos 30 d. sindikuotai paskolai. |
| --- | --- |

—

Ispanijos valdžios institucijos nepaaiškino, kodėl joks privatus bankas nenorėjo suteikti finansavimo panašiomis sąlygomis kaip ICF ir kokios sąlygos buvo iškeltos 2002 m. liepos 30 d. sindikuotai paskolai.

| (11) | Buvo nuspręsta pradėti oficialią procedūrą dėl pirmiau minėtų 2–8 priemonių, nes paprašiusi Ispanijos valdžios institucijų paaiškinti šių priemonių pobūdį ir jas pagrįsti, Komisija negavo jokio atsakymo. |
| --- | --- |

(11)

Buvo nuspręsta pradėti oficialią procedūrą dėl pirmiau minėtų 2–8 priemonių, nes paprašiusi Ispanijos valdžios institucijų paaiškinti šių priemonių pobūdį ir jas pagrįsti, Komisija negavo jokio atsakymo.

IV.   ISPANIJOS PASTABOS

| (12) | Ispanija nesutiko su Komisijos pirminiu vertinimu, kuriame teigiama, kad ICF suteikta paskola buvo naudinga Chupa Chups grupei ir todėl tai buvo valstybės pagalba. Ispanijos valdžios institucijos savo atsakymą argumentavo taip:






  — | 2002 m. sindikuotos paskolos sutartis buvo pasirašyta tarp Chupa Chups ir privačių bankų grupės, o ICF paskola buvo suteikta vienam Chupa Chups filialui, tai yra ICB, kuris greitai visiškai atsiskyrė nuo grupės (10). Todėl šių dviejų operacijų kreditoriai ir paskolos gavėjai yra skirtingi, |
| --- | --- | --- |

(12)

Ispanija nesutiko su Komisijos pirminiu vertinimu, kuriame teigiama, kad ICF suteikta paskola buvo naudinga Chupa Chups grupei ir todėl tai buvo valstybės pagalba. Ispanijos valdžios institucijos savo atsakymą argumentavo taip:

—

2002 m. sindikuotos paskolos sutartis buvo pasirašyta tarp Chupa Chups ir privačių bankų grupės, o ICF paskola buvo suteikta vienam Chupa Chups filialui, tai yra ICB, kuris greitai visiškai atsiskyrė nuo grupės (10). Todėl šių dviejų operacijų kreditoriai ir paskolos gavėjai yra skirtingi,

| — | garantijos taip pat buvo visiškai skirtingos. 2002 m. suteikiant Chupa Chups sindikuotą paskolą kaip garantija nebuvo užstatytas joks nekilnojamasis turtas. Bendrovė negalėjo pasiūlyti pirmo lygio hipotekos, nes nekilnojamasis turtas buvo ICB nuosavybė (11). Chupa Chups įsipareigojo grąžinti paskolą, pasižadėdama vykdyti įvairius įsipareigojimus ir pasiekti tam tikrų finansinių rodiklių, |
| --- | --- |

—

garantijos taip pat buvo visiškai skirtingos. 2002 m. suteikiant Chupa Chups sindikuotą paskolą kaip garantija nebuvo užstatytas joks nekilnojamasis turtas. Bendrovė negalėjo pasiūlyti pirmo lygio hipotekos, nes nekilnojamasis turtas buvo ICB nuosavybė (11). Chupa Chups įsipareigojo grąžinti paskolą, pasižadėdama vykdyti įvairius įsipareigojimus ir pasiekti tam tikrų finansinių rodiklių,

| — | Chupa Chups suteiktos sindikuotos paskolos palūkanos buvo susietos su minėtų įsipareigojimų vykdymu. Atsižvelgiant į bendrovės po 2004 m. pasiektus rezultatus, palūkanos susilygino ar net tapo mažesnės už tas, kurias ICF taikė ICB, |
| --- | --- |

—

Chupa Chups suteiktos sindikuotos paskolos palūkanos buvo susietos su minėtų įsipareigojimų vykdymu. Atsižvelgiant į bendrovės po 2004 m. pasiektus rezultatus, palūkanos susilygino ar net tapo mažesnės už tas, kurias ICF taikė ICB,

| — | ICB nėra krizės ištikta įmonė. Tai sunkumų nepatirianti nekilnojamojo turto bendrovė, gaunanti pakankamai pajamų ir galinti vykdyti mokėjimo įsipareigojimus. Be to, ji pateikė užtektinai garantijų ICF paskolai gauti. Taigi, ši paskola buvo suteikta įprastomis hipotekos rinkos sąlygomis (kurioje palūkanų norma paprastai yra mažesnė nei taikoma kito tipo paskoloms (12) ir nereikėjo numatyti jokios rizikos priemokos ar apribojimų, numatytų Chupa Chups suteiktai sindikuotai paskolai. Tą pačią paskolą buvo galima gauti iš bet kurio privataus banko tokiomis pačiomis sąlygomis, |
| --- | --- |

—

ICB nėra krizės ištikta įmonė. Tai sunkumų nepatirianti nekilnojamojo turto bendrovė, gaunanti pakankamai pajamų ir galinti vykdyti mokėjimo įsipareigojimus. Be to, ji pateikė užtektinai garantijų ICF paskolai gauti. Taigi, ši paskola buvo suteikta įprastomis hipotekos rinkos sąlygomis (kurioje palūkanų norma paprastai yra mažesnė nei taikoma kito tipo paskoloms (12) ir nereikėjo numatyti jokios rizikos priemokos ar apribojimų, numatytų Chupa Chups suteiktai sindikuotai paskolai. Tą pačią paskolą buvo galima gauti iš bet kurio privataus banko tokiomis pačiomis sąlygomis,

| — | apibendrinant daroma išvada, kad pagrindinei paskolai tarp ICF ir ICB taikomas investuotojo rinkos ekonomikoje principas, o subordinuota paskola tarp ICB ir Chupa Chups yra finansinė operacija tarp dviejų privačių šalių (todėl jai netaikoma valstybės pagalbos kontrolė). |
| --- | --- |

—

apibendrinant daroma išvada, kad pagrindinei paskolai tarp ICF ir ICB taikomas investuotojo rinkos ekonomikoje principas, o subordinuota paskola tarp ICB ir Chupa Chups yra finansinė operacija tarp dviejų privačių šalių (todėl jai netaikoma valstybės pagalbos kontrolė).

| (13) | Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 2 priemonė buvo suteikta 1989–1994 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju ir 2005 m. gegužės mėn. atsiuntė prašymą pateikti informacijos. |
| --- | --- |

(13)

Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 2 priemonė buvo suteikta 1989–1994 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju ir 2005 m. gegužės mėn. atsiuntė prašymą pateikti informacijos.

| (14) | Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 3 priemonę galima išskaidyti taip:






  — | 3 600 000 EUR pagalba suteikta prieš 1995 m.; |
| --- | --- | --- |

(14)

Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 3 priemonę galima išskaidyti taip:

—

3 600 000 EUR pagalba suteikta prieš 1995 m.;

| — | 730 000 EUR pagalba, kuri yra 13 % intensyvumo pagalba, 1997 m. kovo 14 d. suteikta Astūrijos regioninės vyriausybės pagal vasario 15 d. dekretą 7/96, kuriame numatytos įvairios pagalbos programos mažoms ir vidutinėms įmonėms (13) (toliau – dekretas 7/96). Ispanijos valdžios institucijų nuomone, ši pagalba turėtų būti laikoma Astūrijos pagalbos MVĮ schemos N 448/94 išplėtimu (ši schema taikoma tik toms didelėms įmonėms, kurios prisideda prie regioninės plėtros) (14). Ši priemonė buvo regioninės pagalbos, kurią Ispanija 1994 m. suteikė pagal Komisijos patvirtintą gruodžio 27 d. įstatymą 50/85 dėl regioninių paskatinimų, siekiant ištaisyti tarpteritorinį ekonominį disbalansą (LIR) (15), priedas. |
| --- | --- |

—

730 000 EUR pagalba, kuri yra 13 % intensyvumo pagalba, 1997 m. kovo 14 d. suteikta Astūrijos regioninės vyriausybės pagal vasario 15 d. dekretą 7/96, kuriame numatytos įvairios pagalbos programos mažoms ir vidutinėms įmonėms (13) (toliau – dekretas 7/96). Ispanijos valdžios institucijų nuomone, ši pagalba turėtų būti laikoma Astūrijos pagalbos MVĮ schemos N 448/94 išplėtimu (ši schema taikoma tik toms didelėms įmonėms, kurios prisideda prie regioninės plėtros) (14). Ši priemonė buvo regioninės pagalbos, kurią Ispanija 1994 m. suteikė pagal Komisijos patvirtintą gruodžio 27 d. įstatymą 50/85 dėl regioninių paskatinimų, siekiant ištaisyti tarpteritorinį ekonominį disbalansą (LIR) (15), priedas.

| (15) | Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 4 priemonę galima išskaidyti taip:









  Metai | Pagalbą suteikusi valdžios institucija | Nacionalinis teisinis pagrindas | Subsidijos
  (milijonais eurų) | Pagalbos intensyvumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Ūkio ir finansų ministerija | LIR (Įstatymas dėl ekonominių paskatinimų regionuose) | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija | Įsakymas 6.3.1998 („Minería 1“) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija | Įsakymas 17.12.2001 („Minería 2“) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Astūrijos regioninė vyriausybė | Dekretas 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Astūrijos regioninė vyriausybė | Dekretas 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 4 priemonę galima išskaidyti taip:

Metai

Pagalbą suteikusi valdžios institucija

Nacionalinis teisinis pagrindas

Subsidijos

(milijonais eurų)

Pagalbos intensyvumas

2000

Ūkio ir finansų ministerija

LIR (Įstatymas dėl ekonominių paskatinimų regionuose)

2,55

13 %

1999

Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija

Įsakymas 6.3.1998 („Minería 1“) (16)

1,98

14 %

2003

Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija

Įsakymas 17.12.2001 („Minería 2“) (17)

0,8

12 %

2000

Astūrijos regioninė vyriausybė

Dekretas 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Astūrijos regioninė vyriausybė

Dekretas 41/2000

0,69

9 %

| (16) | Kaip teigiama Ispanijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje, 5 priemonė buvo suteikta pagal galiojančią pagalbos schemą „Centriniai veiksmai pramonės plėtrai – CDTI – Technologinė plėtra“ (19). |
| --- | --- |

(16)

Kaip teigiama Ispanijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje, 5 priemonė buvo suteikta pagal galiojančią pagalbos schemą „Centriniai veiksmai pramonės plėtrai – CDTI – Technologinė plėtra“ (19).

| (17) | Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 6 priemonė yra Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) suteikta 1 590 000 EUR grąžinamoji išmoka eksportui į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(17)

Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 6 priemonė yra Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) suteikta 1 590 000 EUR grąžinamoji išmoka eksportui į trečiąsias šalis.

| (18) | Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad Astūrijos regioninė vyriausybė laidavo Chupa Chups paskolą norėdama, kad bendrovė anksčiau gautų dar neišmokėtas subsidijas, į kurias turėjo teisę. Šios subsidijos buvo suteiktos Astūrijoje esančios gamyklos plėtrai, kurią bendrovė jau buvo atlikusi, kai gavo šią paskolą. Kaip garantiją už laidavimą Chupa Chups Astūrijos regioninei vyriausybei pažadėjo teises į 4 480 000 EUR subsidiją. |
| --- | --- |

(18)

Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad Astūrijos regioninė vyriausybė laidavo Chupa Chups paskolą norėdama, kad bendrovė anksčiau gautų dar neišmokėtas subsidijas, į kurias turėjo teisę. Šios subsidijos buvo suteiktos Astūrijoje esančios gamyklos plėtrai, kurią bendrovė jau buvo atlikusi, kai gavo šią paskolą. Kaip garantiją už laidavimą Chupa Chups Astūrijos regioninei vyriausybei pažadėjo teises į 4 480 000 EUR subsidiją.

| (19) | Taigi Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimą garantavo Chupa Chups įsipareigojimai įvairioms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(19)

Taigi Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimą garantavo Chupa Chups įsipareigojimai įvairioms valdžios institucijoms.

| (20) | Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad Chupa Chups buvo leista mokėti skolą dalimis kaip PVM ir bendrovių mokestį pagal Ispanijos mokesčių įstatymus (20), kuriuose numatyti leistinumo kriterijai (reglamentuojama bendrovės finansinė padėtis bei tai, kokias garantijas ji turi pateikti) ir palūkanų norma už pavėluotus mokėjimus (palūkanų norma, kuri buvo pritaikyta bendrovei). Todėl teigiama, kad finansų institucijų leidimas nebuvo savavališkas. |
| --- | --- |

(20)

Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad Chupa Chups buvo leista mokėti skolą dalimis kaip PVM ir bendrovių mokestį pagal Ispanijos mokesčių įstatymus (20), kuriuose numatyti leistinumo kriterijai (reglamentuojama bendrovės finansinė padėtis bei tai, kokias garantijas ji turi pateikti) ir palūkanų norma už pavėluotus mokėjimus (palūkanų norma, kuri buvo pritaikyta bendrovei). Todėl teigiama, kad finansų institucijų leidimas nebuvo savavališkas.

V.   SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (21) | Chupa Chups pateiktose pastabose buvo kartojami Ispanijos valdžios institucijų išdėstyti argumentai kalbant apie tai, kad ICF paskolos suteikimas nebuvo valstybės pagalba. Taip pat buvo pateikta išsamių duomenų – tokių pačių, kokius savo pastabose pateikė Ispanija – apie kitas priemones, išvardytas sprendime pradėti procedūrą. Chupa Chups paaiškino, kad 6 priemonę sudarė ne tik EŽŪOGF grąžinamoji išmoka, bet ir Užsienio prekybos instituto (ICEX) 100 000 EUR subsidija, suteikta 2003 m., įgyvendinant programą pagal 2000 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1159/2000 (21) dėl informavimo ir viešumo priemonių, kurias valstybės narės turi įgyvendinti, dėl paramos iš struktūrinių fondų. |
| --- | --- |

(21)

Chupa Chups pateiktose pastabose buvo kartojami Ispanijos valdžios institucijų išdėstyti argumentai kalbant apie tai, kad ICF paskolos suteikimas nebuvo valstybės pagalba. Taip pat buvo pateikta išsamių duomenų – tokių pačių, kokius savo pastabose pateikė Ispanija – apie kitas priemones, išvardytas sprendime pradėti procedūrą. Chupa Chups paaiškino, kad 6 priemonę sudarė ne tik EŽŪOGF grąžinamoji išmoka, bet ir Užsienio prekybos instituto (ICEX) 100 000 EUR subsidija, suteikta 2003 m., įgyvendinant programą pagal 2000 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1159/2000 (21) dėl informavimo ir viešumo priemonių, kurias valstybės narės turi įgyvendinti, dėl paramos iš struktūrinių fondų.

| (22) | Nekilnojamojo turto bendrovė Inmobiliaria Casa Batlló pateikė metines 2001–2004 m. ataskaitas ir to paties laikotarpio su ja susijusios bendrovės Casa Batlló, S.L. metines ataskaitas. |
| --- | --- |

(22)

Nekilnojamojo turto bendrovė Inmobiliaria Casa Batlló pateikė metines 2001–2004 m. ataskaitas ir to paties laikotarpio su ja susijusios bendrovės Casa Batlló, S.L. metines ataskaitas.

VI.   PARAMOS ĮVERTINIMAS

1.   Valstybės pagalba

| (23) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(23)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

1.1.   1 priemonė: ICF paskola (2003 m.)

| (24) | Kalbant apie ICF paskolą, reikia nustatyti, ar tai buvo pagalba, kurios bendrovė Chupa Chups nebūtų galėjusi gauti rinkos sąlygomis. Kitaip tariant, Komisija turi įvertinti, ar valdžios institucija pasielgė taip, kaip panašiomis sąlygomis rinkos ekonomikoje būtų pasielgęs hipotetinis investuotojas. |
| --- | --- |

(24)

Kalbant apie ICF paskolą, reikia nustatyti, ar tai buvo pagalba, kurios bendrovė Chupa Chups nebūtų galėjusi gauti rinkos sąlygomis. Kitaip tariant, Komisija turi įvertinti, ar valdžios institucija pasielgė taip, kaip panašiomis sąlygomis rinkos ekonomikoje būtų pasielgęs hipotetinis investuotojas.

| (25) | Kaip jau minėta IV dalyje, Komisijai priėmus sprendimą pradėti oficialią procedūrą, Ispanija pateikė pastabas, kuriomis informavo, kad 2002 m. sindikuota paskola ir ICF paskola negali būti lyginamos, nes paskolos gavėjai ir garantijos šiais dviem atvejais buvo skirtingi, ICB nebuvo ištikusi krizė ir ši bendrovė pateikė pakankamą garantiją ICF paskolai gauti. |
| --- | --- |

(25)

Kaip jau minėta IV dalyje, Komisijai priėmus sprendimą pradėti oficialią procedūrą, Ispanija pateikė pastabas, kuriomis informavo, kad 2002 m. sindikuota paskola ir ICF paskola negali būti lyginamos, nes paskolos gavėjai ir garantijos šiais dviem atvejais buvo skirtingi, ICB nebuvo ištikusi krizė ir ši bendrovė pateikė pakankamą garantiją ICF paskolai gauti.

| (26) | Iš Ispanijos pateiktos informacijos ir argumentų Komisija nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, jog atliekant pagrindinę paskolos teikimo operaciją tarp ICF ir ICB buvo laikomasi investuotojo rinkos ekonomikoje principo, ir kad subordinuota paskola tarp ICB ir Chupa Chups yra finansinė operacija tarp dviejų privačių šalių. |
| --- | --- |

(26)

Iš Ispanijos pateiktos informacijos ir argumentų Komisija nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, jog atliekant pagrindinę paskolos teikimo operaciją tarp ICF ir ICB buvo laikomasi investuotojo rinkos ekonomikoje principo, ir kad subordinuota paskola tarp ICB ir Chupa Chups yra finansinė operacija tarp dviejų privačių šalių.

| (27) | Todėl Komisija priėjo išvadą, kad 1 priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(27)

Todėl Komisija priėjo išvadą, kad 1 priemonė nėra valstybės pagalba.

1.2.   2–5 priemonės

| (28) | 2–5 priemonės buvo valdžios institucijų subsidijos, suteiktos tiesiogiai Chupa Chups, tai yra valstybės lėšų asignavimas, kuris suteikė pranašumo privačiai bendrovei. Kalbant apie 5 priemonę, Ispanija iš valstybės lėšų suteikė bendrovei paskolą be palūkanų. Ši priemonė suteikė Chupa Chups pranašumo prieš konkurentus ir iškreipė konkurenciją, kadangi sustiprėjo bendrovės finansinė padėtis ir padidėjo jos investicinės galimybės. Chupa Chups veikia saldainių rinkoje – sektoriuje, kuriame vyksta prekyba tarp valstybių narių, be to, yra tarptautinėje rinkoje veikianti bendrovė, todėl šios priemonės daro įtaką ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(28)

2–5 priemonės buvo valdžios institucijų subsidijos, suteiktos tiesiogiai Chupa Chups, tai yra valstybės lėšų asignavimas, kuris suteikė pranašumo privačiai bendrovei. Kalbant apie 5 priemonę, Ispanija iš valstybės lėšų suteikė bendrovei paskolą be palūkanų. Ši priemonė suteikė Chupa Chups pranašumo prieš konkurentus ir iškreipė konkurenciją, kadangi sustiprėjo bendrovės finansinė padėtis ir padidėjo jos investicinės galimybės. Chupa Chups veikia saldainių rinkoje – sektoriuje, kuriame vyksta prekyba tarp valstybių narių, be to, yra tarptautinėje rinkoje veikianti bendrovė, todėl šios priemonės daro įtaką ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (29) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad 2–5 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Ispanijos valdžios institucijos neprieštarauja šiai tyrimo išvadai. |
| --- | --- |

(29)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad 2–5 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Ispanijos valdžios institucijos neprieštarauja šiai tyrimo išvadai.

1.3.   6 priemonė: nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos

| (30) | Remiantis informacija, gauta iš Ispanijos ir Chupa Chups, galima daryti išvadą, kad 6 priemonę sudaro šie elementai:






  — | 1 590 000 EUR EŽŪOGF suteikta grąžinamoji išmoka eksportui į trečiąsias šalis (22). Komisija pastebėjo, kad remiantis Teisingumo Teismo jurisprudencija (žr. 1982 m. spalio 13 d. sprendimo byloje 213–215/81 NorddeutschesVieh und Fleischkontor 22 dalį), pagal Bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) EŽŪOGF suteiktos lėšos eksportui nėra valstybės pagalba (23). Todėl šioje priemonėje nėra valstybės pagalbos elementų, |
| --- | --- | --- |

(30)

Remiantis informacija, gauta iš Ispanijos ir Chupa Chups, galima daryti išvadą, kad 6 priemonę sudaro šie elementai:

—

1 590 000 EUR EŽŪOGF suteikta grąžinamoji išmoka eksportui į trečiąsias šalis (22). Komisija pastebėjo, kad remiantis Teisingumo Teismo jurisprudencija (žr. 1982 m. spalio 13 d. sprendimo byloje 213–215/81 NorddeutschesVieh und Fleischkontor 22 dalį), pagal Bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) EŽŪOGF suteiktos lėšos eksportui nėra valstybės pagalba (23). Todėl šioje priemonėje nėra valstybės pagalbos elementų,

| — | pagal Chupa Chups pastabas, gautas 2006 m. gegužės 30 d., dalis 6 priemonės buvo 100 000 EUR subsidija, kurią ICEX suteikė 2003 m. pagal programą Ispanijos prekių ženklų planas. Ši subsidija buvo skirta veiklai, susijusiai su Chupa Chups prekės ženklo populiarinimu Pietų Korėjoje. Šią programą 2003 m. vykdė ICEX ir, kai teigia Chupa Chups, Ispanijos valdžios institucijos tuometine nuomone, subsidija bendrovei buvo suteikta laikantis Reglamento (EB) Nr. 1159/2000 nuostatų. Ispanija neatmetė Chupa Chups teiginio, kad ši subsidija sudarė dalį „nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos“, nurodytos sprendimo pradėti oficialią procedūrą 5 punkte. Ispanija nepateikė jokių paaiškinimų apie subsidijos pobūdį. Nors kalbama apie nedidelę sumą, nepaisant Komisijos atliktų tyrimų, Ispanija nepareiškė, kad ši subsidija būtų buvusi suteikta pagal tuo metu galiojusias de minimis pagalbų sąlygas (24). |
| --- | --- |

—

pagal Chupa Chups pastabas, gautas 2006 m. gegužės 30 d., dalis 6 priemonės buvo 100 000 EUR subsidija, kurią ICEX suteikė 2003 m. pagal programą Ispanijos prekių ženklų planas. Ši subsidija buvo skirta veiklai, susijusiai su Chupa Chups prekės ženklo populiarinimu Pietų Korėjoje. Šią programą 2003 m. vykdė ICEX ir, kai teigia Chupa Chups, Ispanijos valdžios institucijos tuometine nuomone, subsidija bendrovei buvo suteikta laikantis Reglamento (EB) Nr. 1159/2000 nuostatų. Ispanija neatmetė Chupa Chups teiginio, kad ši subsidija sudarė dalį „nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos“, nurodytos sprendimo pradėti oficialią procedūrą 5 punkte. Ispanija nepateikė jokių paaiškinimų apie subsidijos pobūdį. Nors kalbama apie nedidelę sumą, nepaisant Komisijos atliktų tyrimų, Ispanija nepareiškė, kad ši subsidija būtų buvusi suteikta pagal tuo metu galiojusias de minimis pagalbų sąlygas (24).

| (31) | Todėl Komisija nusprendė, kad 6 priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Jos dydis – 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(31)

Todėl Komisija nusprendė, kad 6 priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Jos dydis – 100 000 EUR.

1.4.   7 priemonė: Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimas (2005 m.)

| (32) | Susipažinusi su Ispanijos pateikta IV skyriuje aptarta informacija Komisija mano, kad Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimas buvo garantuotas teise į įvairius Chupa Chups kreditinius įsipareigojimus valdžios institucijoms. Komisija mano, kad Chupa Chups formaliai turėjo teisę gauti šias subsidijas tuo metu, kai buvo suteikta paskola, ir, kaip parodė toliau pateikiamas atliktas tyrimas (žr. 4 priemonės vertinimą), visos šios subsidijos, išskyrus 800 000 EUR, buvo leistina pagalba. |
| --- | --- |

(32)

Susipažinusi su Ispanijos pateikta IV skyriuje aptarta informacija Komisija mano, kad Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimas buvo garantuotas teise į įvairius Chupa Chups kreditinius įsipareigojimus valdžios institucijoms. Komisija mano, kad Chupa Chups formaliai turėjo teisę gauti šias subsidijas tuo metu, kai buvo suteikta paskola, ir, kaip parodė toliau pateikiamas atliktas tyrimas (žr. 4 priemonės vertinimą), visos šios subsidijos, išskyrus 800 000 EUR, buvo leistina pagalba.

| (33) | Apsvarsčiusi minėtą informaciją, Komisija padarė išvadą, kad Astūrijos regioninės vyriausybės dalyvavimas operacijoje nesudarė jokios rimtos rizikos ir nebuvo valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(33)

Apsvarsčiusi minėtą informaciją, Komisija padarė išvadą, kad Astūrijos regioninės vyriausybės dalyvavimas operacijoje nesudarė jokios rimtos rizikos ir nebuvo valstybės pagalba.

1.5.   8 priemonė: Mokesčių agentūros skolos atidėjimas

| (34) | Ispanijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą pradėti oficialią procedūrą, paaiškino, kad:






  — | Ispanijos valdžios institucijos privalo vykdyti Bendrajame mokesčių įstatyme 58/2003 ir papildomuose įstatymuose numatytas procedūras. Tai administracinio pobūdžio procedūros, ir tik kai kuriais įstatymuose nustatytais išskirtiniais atvejais valdžios institucija turi pradėti teismines procedūras, |
| --- | --- | --- |

(34)

Ispanijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą pradėti oficialią procedūrą, paaiškino, kad:

—

Ispanijos valdžios institucijos privalo vykdyti Bendrajame mokesčių įstatyme 58/2003 ir papildomuose įstatymuose numatytas procedūras. Tai administracinio pobūdžio procedūros, ir tik kai kuriais įstatymuose nustatytais išskirtiniais atvejais valdžios institucija turi pradėti teismines procedūras,

| — | mokėjimo atidėjimo ar išskaidymo nuostatos numatytos įstatymo 58/2003 65 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

mokėjimo atidėjimo ar išskaidymo nuostatos numatytos įstatymo 58/2003 65 straipsnyje,

| — | bet kuris mokesčių mokėtojas turi teisę prašyti atidėti mokėjimus, |
| --- | --- |

—

bet kuris mokesčių mokėtojas turi teisę prašyti atidėti mokėjimus,

| — | norint, kad mokėjimas būtų atidėtas, reikia pateikti garantiją, padengiančią atidėtą mokėjimo sumą, mokėti palūkanas už atidėjimą ir 25 % mokestį nuo bendros sumos. Šiuo atveju Chupa Chups pateikė hipoteką už 15 240 000 EUR. Tokia suma buvo atitinka šiuos apskaičiavimus, |
| --- | --- |

—

norint, kad mokėjimas būtų atidėtas, reikia pateikti garantiją, padengiančią atidėtą mokėjimo sumą, mokėti palūkanas už atidėjimą ir 25 % mokestį nuo bendros sumos. Šiuo atveju Chupa Chups pateikė hipoteką už 15 240 000 EUR. Tokia suma buvo atitinka šiuos apskaičiavimus,

| — | Chupa Chups nepasinaudojo jokiu realiu mokėjimų atidėjimu, o tik galimybe mokėti dalimis. Nuo atidėtų mokėjimų reikėjo kiekvieną laikotarpį mokėti palūkanas pagal Ispanijos biudžeto įstatymuose numatytą palūkanų normą. Ši palūkanų norma buvo panaši į rinkoje kito pobūdžio paskoloms taikomą palūkanų normą, |
| --- | --- |

—

Chupa Chups nepasinaudojo jokiu realiu mokėjimų atidėjimu, o tik galimybe mokėti dalimis. Nuo atidėtų mokėjimų reikėjo kiekvieną laikotarpį mokėti palūkanas pagal Ispanijos biudžeto įstatymuose numatytą palūkanų normą. Ši palūkanų norma buvo panaši į rinkoje kito pobūdžio paskoloms taikomą palūkanų normą,

| — | Chupa Chups paprašė atidėti savo mokesčių skolų mokėjimą prieš pasibaigiant savanoriško mokėjimo laikotarpiui, todėl pagal įstatymo 58/2003 65 straipsnį nebuvo galima pradėti vykdymo procedūros, |
| --- | --- |

—

Chupa Chups paprašė atidėti savo mokesčių skolų mokėjimą prieš pasibaigiant savanoriško mokėjimo laikotarpiui, todėl pagal įstatymo 58/2003 65 straipsnį nebuvo galima pradėti vykdymo procedūros,

| — | mokėjimų atidėjimo sutartyje buvo numatyta, kad bet koks Chupa Chups kreditas Mokesčių inspekcijai bus skiriamas atidėtoms skoloms nurašyti. Vykdydama eksporto veiklą, Chupa Chups dažnai turi PVM kreditų, todėl sudaryto amortizacijos kalendoriaus vykdymas labai paspartėjo. |
| --- | --- |

—

mokėjimų atidėjimo sutartyje buvo numatyta, kad bet koks Chupa Chups kreditas Mokesčių inspekcijai bus skiriamas atidėtoms skoloms nurašyti. Vykdydama eksporto veiklą, Chupa Chups dažnai turi PVM kreditų, todėl sudaryto amortizacijos kalendoriaus vykdymas labai paspartėjo.

| (35) | Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus, Komisija mano, kad Ispanija pateikė pakankamai įrodymų, kad Chupa Chups skola buvo išskaidyta į PVM ir bendrovių mokestį, taikant Ispanijos mokesčių įstatymus, o mokesčių institucijos nepadarė jokio neleistino veiksmo suteikdamos bendrovei šią galimybę, reikalaudamos garantijos ar taikydamos palūkanų normą. |
| --- | --- |

(35)

Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus, Komisija mano, kad Ispanija pateikė pakankamai įrodymų, kad Chupa Chups skola buvo išskaidyta į PVM ir bendrovių mokestį, taikant Ispanijos mokesčių įstatymus, o mokesčių institucijos nepadarė jokio neleistino veiksmo suteikdamos bendrovei šią galimybę, reikalaudamos garantijos ar taikydamos palūkanų normą.

| (36) | Atsižvelgdama į išdėstytą informaciją, Komisija nusprendė, kad 8 priemonė yra bendro pobūdžio ir nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(36)

Atsižvelgdama į išdėstytą informaciją, Komisija nusprendė, kad 8 priemonė yra bendro pobūdžio ir nėra valstybės pagalba.

2.   2–6 priemonių suderinamumas

2.1.   2 priemonė: 1 580 000 EUR subsidija, kurią Ispanijos Žemės ūkio ir žvejybos ministerija suteikė kaip paramą investicijoms į bendrovės patalpas Barselonoje (1989–1994 m.)

| (37) | Remiantis Ispanijos pateikta informacija, 2 priemonė buvo suteikta 1989–1994 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju ir 2005 m. gegužės mėn. atsiuntė prašymą pateikti informacijos. |
| --- | --- |

(37)

Remiantis Ispanijos pateikta informacija, 2 priemonė buvo suteikta 1989–1994 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju ir 2005 m. gegužės mėn. atsiuntė prašymą pateikti informacijos.

| (38) | Todėl Komisija nusprendė, kad 2 priemonei yra suėjęs senaties terminas, nustatytas 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje, kuriame numatytos EB sutarties (25) 93 straipsnio taikymo nuostatos, ir kad priemonė yra esama pagalba. |
| --- | --- |

(38)

Todėl Komisija nusprendė, kad 2 priemonei yra suėjęs senaties terminas, nustatytas 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje, kuriame numatytos EB sutarties (25) 93 straipsnio taikymo nuostatos, ir kad priemonė yra esama pagalba.

2.2.   3 priemonė: 4 330 000 EUR subsidija, kurią suteikė „kitos valdžios institucijos“ gamyklos Astūrijoje statybai (1994–1997 m.)

| (39) | Komisija pastebėjo, kad pagal Ispanijos pateiktą informaciją 3 600 000 EUR subsidija buvo suteikta iki 1995 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju. Todėl šiai priemonei yra suėjęs senaties terminas, nustatytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje. Taigi priemonė yra esama pagalba. |
| --- | --- |

(39)

Komisija pastebėjo, kad pagal Ispanijos pateiktą informaciją 3 600 000 EUR subsidija buvo suteikta iki 1995 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju. Todėl šiai priemonei yra suėjęs senaties terminas, nustatytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje. Taigi priemonė yra esama pagalba.

| (40) | Dėl 730 000 EUR pagalbos, kurią 1997 m. kovo 14 d. suteikė Astūrijos regioninė vyriausybė pagal dekretą 7/96, Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad ši pagalba turi būti laikoma Astūrijos regioninės vyriausybės pagalbos MVĮ schemos N 448/94 (schema taikoma tik didelėms įmonėms, kurios prisideda prie regioninės plėtros) išplėtimu, ir kad ši priemonė buvo regioninės pagalbos, kurią Ispanija suteikė 1994 m. pagal įstatymą 50/85 (LIR), priedas. Komisija pastebėjo, kad schemos N 448/94 taikymo laikotarpis baigėsi 1996 m. pabaigoje ir nebuvo pratęstas. Nepaisant to, Komisija mano, kad papildomą Astūrijos regioninės vyriausybės pagalbą galima vertinti ad hoc pagal dekretą 7/96 ir Komisijos sprendime N 463/94 (26) Ispanijai nustatytas maksimalias regioninės pagalbos ribas. Tuo remiantis, ši pagalba gali būti laikoma suderinama, kadangi i) tai yra regioninė pagalba, nes ji buvo teikiama investicijoms į nekilnojamąjį turtą, kuris atitiko LIR nuostatas, ii) bendras pagalbos intensyvumas neviršijo 50 % ribos, tuo metu taikytos Astūrijos regione. |
| --- | --- |

(40)

Dėl 730 000 EUR pagalbos, kurią 1997 m. kovo 14 d. suteikė Astūrijos regioninė vyriausybė pagal dekretą 7/96, Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad ši pagalba turi būti laikoma Astūrijos regioninės vyriausybės pagalbos MVĮ schemos N 448/94 (schema taikoma tik didelėms įmonėms, kurios prisideda prie regioninės plėtros) išplėtimu, ir kad ši priemonė buvo regioninės pagalbos, kurią Ispanija suteikė 1994 m. pagal įstatymą 50/85 (LIR), priedas. Komisija pastebėjo, kad schemos N 448/94 taikymo laikotarpis baigėsi 1996 m. pabaigoje ir nebuvo pratęstas. Nepaisant to, Komisija mano, kad papildomą Astūrijos regioninės vyriausybės pagalbą galima vertinti ad hoc pagal dekretą 7/96 ir Komisijos sprendime N 463/94 (26) Ispanijai nustatytas maksimalias regioninės pagalbos ribas. Tuo remiantis, ši pagalba gali būti laikoma suderinama, kadangi i) tai yra regioninė pagalba, nes ji buvo teikiama investicijoms į nekilnojamąjį turtą, kuris atitiko LIR nuostatas, ii) bendras pagalbos intensyvumas neviršijo 50 % ribos, tuo metu taikytos Astūrijos regione.

2.3.   4 priemonė: 6 710 000 EUR subsidija, kurią suteikė „įvairios valdžios institucijos“ tai pačiai gamyklai Astūrijoje plėsti (1999–2003 m.)

| (41) | Komisija patvirtino LIR schemą 1987 m. rugsėjo 1 d. sprendimu. Todėl Chupa Chups suteikta 2 550 000 EUR subsidija pagal šią regioninės pagalbos schemą yra suderinama pagalba. |
| --- | --- |

(41)

Komisija patvirtino LIR schemą 1987 m. rugsėjo 1 d. sprendimu. Todėl Chupa Chups suteikta 2 550 000 EUR subsidija pagal šią regioninės pagalbos schemą yra suderinama pagalba.

| (42) | Dėl 1 980 000 EUR subsidijos, kurią Chupa Chups gavo 1999 m. pagal programą „Minería 1“, Komisija pastebi, kad tai nėra patvirtinta pagalbos schema. Tačiau, ištyrusi šį individualų atvejį, Komisija nusprendė, kad ši subsidija yra regioninė pagalba, suderinama su 1998 m. Komisijos regioninės pagalbos gairėmis (1998 m. RPG) (27). Ispanija patikslino, kad pagalba buvo suteikta tik pirminėms investicijoms, padengtos išlaidos buvo įtrauktos į 1998 m. RPG, pagalbos intensyvumas neviršijo tuo metu Astūrijos regionui nustatytų ribų, buvo laikomasi pagalbos kaupimo nuostatų, bent 25 % investicijų savo lėšomis padengė paramos gavėjas ir buvo toliau investuojama dar penkerius metus nuo pagalbos suteikimo. |
| --- | --- |

(42)

Dėl 1 980 000 EUR subsidijos, kurią Chupa Chups gavo 1999 m. pagal programą „Minería 1“, Komisija pastebi, kad tai nėra patvirtinta pagalbos schema. Tačiau, ištyrusi šį individualų atvejį, Komisija nusprendė, kad ši subsidija yra regioninė pagalba, suderinama su 1998 m. Komisijos regioninės pagalbos gairėmis (1998 m. RPG) (27). Ispanija patikslino, kad pagalba buvo suteikta tik pirminėms investicijoms, padengtos išlaidos buvo įtrauktos į 1998 m. RPG, pagalbos intensyvumas neviršijo tuo metu Astūrijos regionui nustatytų ribų, buvo laikomasi pagalbos kaupimo nuostatų, bent 25 % investicijų savo lėšomis padengė paramos gavėjas ir buvo toliau investuojama dar penkerius metus nuo pagalbos suteikimo.

| (43) | Dėl 800 000 EUR regioninės pagalbos, suteiktos 2003 m. pagal programą „Mineria 2“, Komisija pastebi, kad „Mineria 2“ yra patvirtinta pagalbos schema (28). Tačiau rašte, kuriuo Komisija patvirtino šią pagalbos schemą, nurodyta, kad ji negali būti taikoma krizės ištiktoms bendrovėms. Komisija pažymi, kad patyrusi didelių nuostolių 2002 m. (29) ir dėl jų pasekmių 2003 m. (30), Chupa Chups pagalbos teikimo metu turėjo būti laikoma krizės ištikta bendrove (31). Todėl Chupa Chups neatitiko šios pagalbos gavimo kriterijų. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad ši pagalba dar nėra išmokėta. |
| --- | --- |

(43)

Dėl 800 000 EUR regioninės pagalbos, suteiktos 2003 m. pagal programą „Mineria 2“, Komisija pastebi, kad „Mineria 2“ yra patvirtinta pagalbos schema (28). Tačiau rašte, kuriuo Komisija patvirtino šią pagalbos schemą, nurodyta, kad ji negali būti taikoma krizės ištiktoms bendrovėms. Komisija pažymi, kad patyrusi didelių nuostolių 2002 m. (29) ir dėl jų pasekmių 2003 m. (30), Chupa Chups pagalbos teikimo metu turėjo būti laikoma krizės ištikta bendrove (31). Todėl Chupa Chups neatitiko šios pagalbos gavimo kriterijų. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad ši pagalba dar nėra išmokėta.

| (44) | Dėl subsidijų, suteiktų pagal dekretą 41/2000, Komisija pastebi, kad šis dekretas buvo patvirtintas 2000 m. gegužės 30 d. sprendimu, o 2000 m. ir 2002 m. (kai buvo suteiktos subsidijos) Chupa Chups dar atitiko regioninės pagalbos gavimo kriterijus, be to, buvo laikomasi Astūrijos regioninės pagalbos ribų. Todėl šios subsidijos yra suderinama regioninė pagalba. |
| --- | --- |

(44)

Dėl subsidijų, suteiktų pagal dekretą 41/2000, Komisija pastebi, kad šis dekretas buvo patvirtintas 2000 m. gegužės 30 d. sprendimu, o 2000 m. ir 2002 m. (kai buvo suteiktos subsidijos) Chupa Chups dar atitiko regioninės pagalbos gavimo kriterijus, be to, buvo laikomasi Astūrijos regioninės pagalbos ribų. Todėl šios subsidijos yra suderinama regioninė pagalba.

| (45) | Apibendrindama Komisija mano, kad 4, 5 910 000 EUR subsidija yra suderinama regioninė pagalba, o 800 000 EUR – nesuderinama pagalba, kuri Ispanijos valdžios institucijų dar nėra išmokėta paramos gavėjui. |
| --- | --- |

(45)

Apibendrindama Komisija mano, kad 4, 5 910 000 EUR subsidija yra suderinama regioninė pagalba, o 800 000 EUR – nesuderinama pagalba, kuri Ispanijos valdžios institucijų dar nėra išmokėta paramos gavėjui.

2.4.   5 priemonė: 2 800 000 EUR paskola be palūkanų, kurią 2004 m. suteikė Ispanijos Mokslo ir technologijos ministerija

| (46) | Ispanijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad 5 priemonė buvo suteikta pagal galiojančią pagalbos teikimo tvarką „Centriniai veiksmai pramonės plėtrai – CDTI – Technologinė plėtra“. Todėl tai yra suderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(46)

Ispanijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad 5 priemonė buvo suteikta pagal galiojančią pagalbos teikimo tvarką „Centriniai veiksmai pramonės plėtrai – CDTI – Technologinė plėtra“. Todėl tai yra suderinama valstybės pagalba.

2.5.   6 priemonė: 100 000 EUR ICEX subsidija pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1159/2000

| (47) | Komisija pastebi, kad Reglamente (EB) Nr. 1159/2000 numatytos informavimo ir viešumo priemonės, kurias valstybės narės turi įgyvendinti dėl paramos iš struktūrinių fondų. Šis reglamentas nėra teisinis pagrindas teikti pagalbą. Nors Komisija pateikė prašymą, Ispanija niekaip nepateisino šios subsidijos suderinamumo, t. y. nepateikė jokių įrodymų, kad valstybės pagalba pagal ICEX programą Ispanijos prekių ženklų planas yra esama pagalbos schema. |
| --- | --- |

(47)

Komisija pastebi, kad Reglamente (EB) Nr. 1159/2000 numatytos informavimo ir viešumo priemonės, kurias valstybės narės turi įgyvendinti dėl paramos iš struktūrinių fondų. Šis reglamentas nėra teisinis pagrindas teikti pagalbą. Nors Komisija pateikė prašymą, Ispanija niekaip nepateisino šios subsidijos suderinamumo, t. y. nepateikė jokių įrodymų, kad valstybės pagalba pagal ICEX programą Ispanijos prekių ženklų planas yra esama pagalbos schema.

| (48) | Kadangi trūko kita įrodančios informacijos, Komisija nusprendė, kad šiai subsidijai negali būti taikoma nė viena Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatyta išimtis, todėl ši pagalba turi būti laikoma nesuderinama. |
| --- | --- |

(48)

Kadangi trūko kita įrodančios informacijos, Komisija nusprendė, kad šiai subsidijai negali būti taikoma nė viena Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatyta išimtis, todėl ši pagalba turi būti laikoma nesuderinama.

VII.   IŠVADA

| (49) | Komisija padarė šias išvadas:






  a) | 1, 7 ir 8 priemonės ir 6 priemonės 1 590 000 EUR finansavimas nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- | --- |

(49)

Komisija padarė šias išvadas:

a)

1, 7 ir 8 priemonės ir 6 priemonės 1 590 000 EUR finansavimas nėra valstybės pagalba;

| b) | 2, 3 ir 5 priemonės ir 5 910 000 EUR iš 4 priemonės gali būti laikomi suderinamais su bendrąja rinka, |
| --- | --- |

b)

2, 3 ir 5 priemonės ir 5 910 000 EUR iš 4 priemonės gali būti laikomi suderinamais su bendrąja rinka,

| c) | 4 priemonės 800 000 EUR finansavimas ir 100 000 EUR iš 6 priemonės yra valstybės pagalba, kuri negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka ir jai negali būti taikoma jokia EB sutarties išimtis. Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad 4 priemonės 800 000 EUR dar nebuvo išmokėti, todėl turi būti sugrąžinta tik 100 000 EUR iš 6 priemonės, |
| --- | --- |

c)

4 priemonės 800 000 EUR finansavimas ir 100 000 EUR iš 6 priemonės yra valstybės pagalba, kuri negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka ir jai negali būti taikoma jokia EB sutarties išimtis. Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad 4 priemonės 800 000 EUR dar nebuvo išmokėti, todėl turi būti sugrąžinta tik 100 000 EUR iš 6 priemonės,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   100 000 EUR valstybės pagalba, kurią Ispanija neteisėtai suteikė Chupa Chups, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

2.   800 000 EUR valstybės pagalba, kurią Ispanija yra nusprendusi suteikti Chupa Chups, yra nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl ši pagalba negalės būti suteikta.

3.   Kita valstybės pagalba, kurią Ispanijos vyriausybė suteikė Chupa Chups, tai yra 1 580 000 EUR subsidija investicijoms į patalpas Barselonoje, 4 330 000 EUR subsidija patalpoms Astūrijoje statyti, 5 910 000 EUR subsidija toms pačioms patalpoms Astūrijoje plėsti ir 2 800 000 EUR paskola be palūkanų, yra suderinama su bendrąja rinka.

6 640 000 EUR iš šių subsidijų (730 000 EUR patalpoms Astūrijoje statyti ir 5 910 000 EUR šioms patalpoms plėsti) bei 2 800 000 EUR paskola be palūkanų yra suderinamos su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, o 5 180 000 EUR (1 580 000 EUR subsidija investicijoms į patalpas Barselonoje ir 3 600 000 EUR subsidija patalpoms Astūrijoje statyti) laikomos esama pagalba, nes yra suėjęs senaties terminas.

4.   Kitos šiame sprendime minėtos priemonės Chupa Chups naudai, pvz., 35 000 000 EUR ICF paskola, 1 590 000 EUR EŽŪOGF grąžinamoji išmoka eksportui, Astūrijos regioninės vyriausybės 4 480 000 EUR vertės laidavimas gaunant komercinę paskolą ir Mokesčių agentūros suteikti mokesčių atidėjimai, nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

1.   Ispanija susigrąžina iš paramos gavėjo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą pagalbą.

2.   Grąžinamai pagalbai taikoma palūkanų norma nuo tos dienos, kai ji buvo išmokėta pagalbos gavėjui, iki pagalbos grąžinimo dienos.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos pagal bazinę palūkanų normą, numatytą Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (32) V dalyje.

4.   Ispanija panaikina visus dar neatliktus 1 straipsnio 1 dalyje minėtos pagalbos mokėjimus nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 1 dalyje minėta pagalba sugrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Šį sprendimą Ispanija įvykdo per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai jai buvo pranešta apie sprendimą.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Ispanija Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | nurodo bendrą iš pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas); |
| --- | --- |

a)

nurodo bendrą iš pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas);

| b) | išsamų jau pritaikytų ir numatytų taikyti šio sprendimo įgyvendinimo priemonių aprašą; |
| --- | --- |

b)

išsamų jau pritaikytų ir numatytų taikyti šio sprendimo įgyvendinimo priemonių aprašą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad iš pagalbos gavėjo buvo pareikalauta sugrąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad iš pagalbos gavėjo buvo pareikalauta sugrąžinti pagalbą.

2.   Ispanija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, skirtų šiam sprendimui įgyvendinti, vykdymą, kol bus visiškai sugrąžinta 1 straipsnio 1 skyriuje minėta pagalba. Komisijai paprašius nedelsdama pateikia informaciją apie pritaikytas ir numatytas taikyti šio sprendimo įgyvendinimo priemones. Taip pat pateikia išsamią informaciją apie iš paramos gavėjo susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 10 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 97, 2006 4 25, p. 2.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Bendrovė Perfetti Van Melle susikūrė 2001 m. susijungus italų bendrovei Perfetti ir olandų bendrovei Van Melle. Ši grupė veikia 130 šalių, 2006 m. jų verslo apimtis siekė apie 1 500 mln. EUR, šios grupės įmonėse dirba 12 000 žmonių.

3

Perfetti Van Melle

Perfetti

Van Melle

(4)  344 mln. EUR 2002 m., 294 mln. EUR 2003 m. ir 261 mln. EUR 2004 m.

4

(5)  Ši paskola buvo suteikta rinkos sąlygomis ir šioje procedūroje nenagrinėjama.

5

(6)  Įvairios operacijos, atliktos nuo 2004 m. birželio iki gruodžio mėn., įskaitant nekilnojamojo turto veiklos padalijimą ir prekės ženklų nuosavybės įtraukimą padidinant kapitalą.

6

(7)  Casa Batlló yra įspūdingas Barselonos centre esantis architekto Gaudi namas, kurį Ispanija paskelbė „istoriniu ir meniniu valstybinės reikšmės paminklu“. Casa Batlló pastato hipoteka ICF paskolai gauti yra pirmo lygio.

7

Casa Batlló

Casa Batlló

(8)  ICF paskola ICB buvo suteikta šešiems mėnesiams su Euribor + 1 % palūkanomis. Subordinuota ICB paskola Chupa Chups buvo padidinta dar 0,125 % prie šios palūkanų normos.

8

Euribor

Chupa Chups

(9)  2004 m. metinėje ataskaitoje matyti nuo ankstesnių metų susikaupę 38 420 000 EUR nuostoliai, kurie sudaro 360 % tų metų pabaigoje deklaruoto kapitalo (10 660 000 EUR). Papildomus 55,8 % šio kapitalo sudaro 2004 m. neigiami rezultatai.

9

(10)  Ispanijos mokesčių institucija gavo restruktūrizuojamos bendrovės prašymą patvirtinti operaciją septynis mėnesius prieš ICF paskolos suteikimą. Operaciją buvo leista atlikti 2004 m. kovo mėn., tai yra 14 mėnesių po prašymo pateikimo ir septynis mėnesius po ICF paskolos suteikimo.

10

(11)  Iki bendrovės restruktūrizavimo Chupa Chups priklausė 94 % ICB akcijų. Likę 6 % sudarė akcijų paketą, kuris priklausė bendriems Chupa Chups ir ICB akcininkams.

11

Chupa Chups

Chupa Chups

(12)  ICF paskolos palūkanų norma buvo palyginti aukšta hipotekos rinkai, kurioje palūkanų norma paprastai svyravo apie Euribor + 0,5 %.

12

Euribor

(13)  BOPA, 1996 m. liepos 19 d. 7714 p.

13

(14)  1995 m. vasario 9 d. Komisijos sprendimas (SG/01388/1994).

14

(15)  Šis įstatymas buvo papildytas gruodžio 11 d. Karališkuoju dekretu 1535/87, kuriuo patvirtinamas reglamentas, nustatantis įstatymo 50/85 dėl regioninių paskatinimų, siekiant ištaisyti tarpteritorinį ekonominį disbalansą, įgyvendinimo taisykles. LIR schemą Komisija patvirtino 1987 m. rugsėjo 1 d. raštu (SG(87) D/10875).

15

Šis įstatymas buvo papildytas gruodžio 11 d. Karališkuoju dekretu 1535/87, kuriuo patvirtinamas reglamentas, nustatantis įstatymo 50/85 dėl regioninių paskatinimų, siekiant ištaisyti tarpteritorinį ekonominį disbalansą, įgyvendinimo taisykles

(16)  1998 m. kovo 6 d. įsakymas, pakeistas 1999 m. balandžio 6 d. įsakymu, kuriame numatomos nuostatos, pagal kurias skiriama pagalba bendrovių projektams, kuriais sukuriama darbo vietų ir taip skatinama alternatyvi plėtra kasyklų teritorijose.

16

1998 m. kovo 6 d. įsakymas, pakeistas 1999 m. balandžio 6 d. įsakymu, kuriame numatomos nuostatos, pagal kurias skiriama pagalba bendrovių projektams, kuriais sukuriama darbo vietų ir taip skatinama alternatyvi plėtra kasyklų teritorijose

(17)  2001 m. gruodžio 17 d. įsakymas, kuriame numatomos nuostatos, pagal kurias skiriama pagalba bendrovių projektams, kuriais sukuriama darbo vietų ir taip skatinama alternatyvi plėtra kasyklų teritorijose. Programą „Mineria 2“ Komisija patvirtino 2001 m. lapkričio 27 d. raštu (C(2011) 3628).

17

2001 m. gruodžio 17 d. įsakymas, kuriame numatomos nuostatos, pagal kurias skiriama pagalba bendrovių projektams, kuriais sukuriama darbo vietų ir taip skatinama alternatyvi plėtra kasyklų teritorijose

(18)  Gegužės 11 d. dekretas 41/2000, kuriame numatomos įvairios pagalbos bendrovėms programos. Schema patvirtinta 2000 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimu (OL C 293, 2000 10 14, p. 7).

18

Gegužės 11 d. dekretas 41/2000, kuriame numatomos įvairios pagalbos bendrovėms programos

(19)  Regionų generalinio direktorato raštas (1995 m. gegužės 8 d., nuoroda Nr. DG/95104085), kuriuo Ispanijos valdžios institucijos informuojamos, kad CDTI pagalbos schema turi būti laikoma esamos pagalbos schema. 1995 m. vasario 24 d. Konkurencijos generalinio direktorato raštas Regionų generaliniam direktoratui, nuorodos Nr. D/12874.

19

(20)  Bendrasis mokesčių įstatymas 58/2003 ir Bendrasis mokesčių surinkimo reglamentas.

20

(21)  OL L 130, 2000 5 31, p. 30.

21

(22)  Kaip teigiama 2006 m. gegužės 30 d.Chupa Chups pateiktose pastabose, EŽŪOGF suteiktų grąžinamųjų išmokų eksportui suma buvo 1 440 000 EUR. Tačiau 2006 m. rugsėjo 7 d. raštu Ispanija informavo, kad bendra EŽŪOGF suteiktų grąžinamųjų išmokų suma 2004 m. buvo 1 590 000 EUR.

22

Chupa Chups

(23)  Rink. 1982, p. 3583.

23

(24)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30).

24

de minimis

(25)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363 2006 12 20 p. 1). Šio reglamento 15 straipsnyje rašoma: 1. Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. 2. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, nutraukia senaties terminą. Po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. (...). 3. Bet kuri pagalba, kuriai taikomas senaties terminas yra pasibaigęs, yra laikoma esama pagalba.

25

1. Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. 2. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, nutraukia senaties terminą. Po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. (...). 3. Bet kuri pagalba, kuriai taikomas senaties terminas yra pasibaigęs, yra laikoma esama pagalba

(26)  OL C 25, 1996 1 31, p. 3.

26

(27)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

27

(28)  Žr. 17 išnašą.

28

(29)  22,078 mln. EUR, kurie sudaro 86,5 % finansinių metų pabaigoje deklaruoto kapitalo.

29

(30)  Tai sudarė papildomus 4,72 mln. EUR nuostolių.

30

(31)  Pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti 5 dalies a punktą (OL C 288, 1999 10 9, p. 2).

31

(32)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

32

---