# Úřední věstník L 185/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 185 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5017. července 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 185

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5017. července 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 830/2007 ze dne 16. července 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 817/2006, kterým se obnovují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 831/2007 ze dne 16. července 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 5 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 832/2007 ze dne 16. července 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 197/2006, pokud jde o využití zmetkových potravin a prodloužení platnosti přechodných opatření týkajících se těchto potravin (
  1
  ) | 7 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 833/2007 ze dne 16. července 2007, kterým se ukončuje přechodné období stanovené nařízením Rady (ES) č. 1172/98 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží (
  1
  ) | 9 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 830/2007 ze dne 16. července 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 817/2006, kterým se obnovují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru

1

Nařízení Komise (ES) č. 831/2007 ze dne 16. července 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

5

*

Nařízení Komise (ES) č. 832/2007 ze dne 16. července 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 197/2006, pokud jde o využití zmetkových potravin a prodloužení platnosti přechodných opatření týkajících se těchto potravin (
  1
  )

1

7

*

Nařízení Komise (ES) č. 833/2007 ze dne 16. července 2007, kterým se ukončuje přechodné období stanovené nařízením Rady (ES) č. 1172/98 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží (
  1
  )

1

9

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2007/498/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 7. února 2007 o režimu státních podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článků 14, 15 a 16 sicilského regionálního zákona č. 21/2003 Sb., č. C 31/2005 (ex N 329/2004)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 285)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2007/499/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. února 2007 o státní podpoře č. C 16/2006 (ex NN 34/2006) regionu Sardinie ve prospěch společnosti Nuova Mineraria Silius SpA
  (oznámeno pod číslem K(2007) 473)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/500/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2007, kterým se mění rozhodnutí 2001/781/ES o vypracování příručky přijímajících subjektů a seznamu písemností, které mohou být doručovány podle nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3365) | 24 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2007/498/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 7. února 2007 o režimu státních podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článků 14, 15 a 16 sicilského regionálního zákona č. 21/2003 Sb., č. C 31/2005 (ex N 329/2004)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 285)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 285)

1

10

2007/499/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. února 2007 o státní podpoře č. C 16/2006 (ex NN 34/2006) regionu Sardinie ve prospěch společnosti Nuova Mineraria Silius SpA
  (oznámeno pod číslem K(2007) 473)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 473)

1

18

2007/500/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2007, kterým se mění rozhodnutí 2001/781/ES o vypracování příručky přijímajících subjektů a seznamu písemností, které mohou být doručovány podle nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3365)

(oznámeno pod číslem K(2007) 3365)

24

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Společná akce Rady 2007/501/SZBP ze dne 16. července 2007 o spolupráci s Africkým centrem pro studium a výzkum terorismu v rámci provádění Strategie Evropské unie pro boj proti terorismu | 31 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Společná akce Rady 2007/501/SZBP ze dne 16. července 2007 o spolupráci s Africkým centrem pro studium a výzkum terorismu v rámci provádění Strategie Evropské unie pro boj proti terorismu

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Oznámení čtenářům (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Oznámení čtenářům (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Oznámení čtenářům

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 830/2007

ze dne 16. července 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 817/2006, kterým se obnovují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,

s ohledem na společný postoj Rady 2006/318/SZBP ze dne 27. dubna 2006, kterým se obnovují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru (1),

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

Je vhodné změnit nařízení Rady (ES) č. 817/2006 (2), aby bylo v souladu s nedávno zavedeným postupem Rady týkajícím se určení příslušných orgánů a výměny informací mezi nimi,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 817/2006 se mění takto:

| a) | V čl. 4 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:
  „1.   Odchylně od článků 2 a 3 mohou příslušné orgány, na něž odkazují internetové stránky uvedené na seznamu v příloze II, za podmínek, které považují za vhodné, povolit:“; |
| --- | --- |

a)

V čl. 4 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

„1.   Odchylně od článků 2 a 3 mohou příslušné orgány, na něž odkazují internetové stránky uvedené na seznamu v příloze II, za podmínek, které považují za vhodné, povolit:“;

| b) | V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Příslušný orgán, na nějž odkazuje jedna z internetových stránek uvedených na seznamu v příloze II, může za podmínek, které považuje za vhodné, povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud rozhodne, že dotyčné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:






  a) | nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v příloze III a na nich závislých rodinných příslušníků, včetně úhrad za potraviny, nájemného nebo hypotéky, plateb za léky a lékařskou péči, daní, pojistného a poplatků za veřejné služby; |
| --- | --- | --- |

b)

V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Příslušný orgán, na nějž odkazuje jedna z internetových stránek uvedených na seznamu v příloze II, může za podmínek, které považuje za vhodné, povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud rozhodne, že dotyčné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:

a)

nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v příloze III a na nich závislých rodinných příslušníků, včetně úhrad za potraviny, nájemného nebo hypotéky, plateb za léky a lékařskou péči, daní, pojistného a poplatků za veřejné služby;

| b) | určené výlučně k úhradě přiměřených poplatků za odborné výkony a k náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb; |
| --- | --- |

b)

určené výlučně k úhradě přiměřených poplatků za odborné výkony a k náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb;

| c) | určené výlučně k hrazení poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; |
| --- | --- |

c)

určené výlučně k hrazení poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů;

| d) | nezbytné pro úhradu mimořádných výdajů, pokud dotyčný členský stát oznámí alespoň dva týdny před udělením povolení ostatním členským státům a Komisi důvody, na základě kterých se domnívá, že by mělo být dané povolení uděleno. |
| --- | --- |

d)

nezbytné pro úhradu mimořádných výdajů, pokud dotyčný členský stát oznámí alespoň dva týdny před udělením povolení ostatním členským státům a Komisi důvody, na základě kterých se domnívá, že by mělo být dané povolení uděleno.

Členské státy uvědomí ostatní členské státy a Komisi o jakémkoli povolení uděleném podle tohoto odstavce.“;

| c) | V článku 8 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Aniž jsou dotčeny platné předpisy o ohlašování, důvěrnosti a profesním tajemství, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:






  a) | neprodleně poskytnou příslušným orgánům, na něž odkazují internetové stránky uvedené na seznamu v příloze II, členského státu, ve kterém mají bydliště nebo sídlo, veškeré informace, které mohou usnadnit dodržování tohoto nařízení, jako jsou účty a částky zmrazené v souladu s článkem 6, a předají takové informace přímo nebo prostřednictvím těchto příslušných orgánů Komisi; |
| --- | --- | --- |

c)

V článku 8 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Aniž jsou dotčeny platné předpisy o ohlašování, důvěrnosti a profesním tajemství, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:

a)

neprodleně poskytnou příslušným orgánům, na něž odkazují internetové stránky uvedené na seznamu v příloze II, členského státu, ve kterém mají bydliště nebo sídlo, veškeré informace, které mohou usnadnit dodržování tohoto nařízení, jako jsou účty a částky zmrazené v souladu s článkem 6, a předají takové informace přímo nebo prostřednictvím těchto příslušných orgánů Komisi;

| b) | spolupracují s příslušnými orgány, na něž odkazují internetové stránky uvedené na seznamu v příloze II, při veškerém ověřování těchto informací. |
| --- | --- |

b)

spolupracují s příslušnými orgány, na něž odkazují internetové stránky uvedené na seznamu v příloze II, při veškerém ověřování těchto informací.

2.   Veškeré dodatečné informace přímo obdržené Komisí se zpřístupní dotčenému členskému státu.“;

| d) | V článku 9 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
  „5.   Zákaz uvedený v odst. 1 písm. b) nebrání zvýšení účasti v barmských státních podnicích uvedených v příloze IV, je-li toto zvýšení povinné na základě dohody uzavřené s dotyčným barmským státním podnikem před 25. října 2004. Před uskutečněním každé takové transakce je třeba o ní uvědomit příslušný orgán, na nějž odkazuje jedna z internetových stránek uvedených na seznamu v příloze II, a Komisi. Ta uvědomí ostatní členské státy.“; |
| --- | --- |

d)

V článku 9 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Zákaz uvedený v odst. 1 písm. b) nebrání zvýšení účasti v barmských státních podnicích uvedených v příloze IV, je-li toto zvýšení povinné na základě dohody uzavřené s dotyčným barmským státním podnikem před 25. října 2004. Před uskutečněním každé takové transakce je třeba o ní uvědomit příslušný orgán, na nějž odkazuje jedna z internetových stránek uvedených na seznamu v příloze II, a Komisi. Ta uvědomí ostatní členské státy.“;

| e) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 13a
  1.   Členské státy určí příslušné orgány uvedené v tomto nařízení a označí je na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze II, nebo jejich prostřednictvím.
  2.   Členské státy uvědomí Komisi o svých příslušných orgánech neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a budou jí oznamovat veškeré pozdější změny.“; |
| --- | --- |

e)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 13a

1.   Členské státy určí příslušné orgány uvedené v tomto nařízení a označí je na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze II, nebo jejich prostřednictvím.

2.   Členské státy uvědomí Komisi o svých příslušných orgánech neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a budou jí oznamovat veškeré pozdější změny.“;

| f) | Příloha II se nahrazuje přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

f)

Příloha II se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. července 2007.

Za Radu

předseda

J. SILVA

---

(1)  Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 77. Společný postoj ve znění společného postoje 2007/248/SZBP (Úř. věst. L 107, 25.4.2007, s. 8).

1

(2)  Úř. věst. L 148, 2.6.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 481/2007 (Úř. věst. L 111, 28.4.2007, s. 50).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

Internetové stránky s informacemi o příslušných orgánech uvedených v článcích 4, 7, 8, 9, 12 a 13a a adresa Evropské komise pro účely oznámení

| | BELGIE
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIE

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULHARSKO
  http://www.mfa.government.bg |
| --- | --- |

BULHARSKO

http://www.mfa.government.bg

| | ČESKÁ REPUBLIKA
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DÁNSKO
  http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/ |
| --- | --- |

DÁNSKO

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

| | NĚMECKO
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

NĚMECKO

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | ESTONSKO
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

ESTONSKO

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | IRSKO
  http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities |
| --- | --- |

IRSKO

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

| | ŘECKO
  http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ |
| --- | --- |

ŘECKO

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

| | ŠPANĚLSKO
  www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales |
| --- | --- |

ŠPANĚLSKO

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

| | FRANCIE
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANCIE

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITÁLIE
  http://www.esteri.it/UE/deroghe.html |
| --- | --- |

ITÁLIE

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

| | KYPR
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

KYPR

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LOTYŠSKO
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LOTYŠSKO

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LITVA
  http://www.urm.lt |
| --- | --- |

LITVA

http://www.urm.lt

| | LUCEMBURSKO
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUCEMBURSKO

http://www.mae.lu/sanctions

| | MAĎARSKO
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm |
| --- | --- |

MAĎARSKO

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | NIZOZEMSKO
  http://www.minbuza.nl/sancties |
| --- | --- |

NIZOZEMSKO

http://www.minbuza.nl/sancties

| | RAKOUSKO
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

RAKOUSKO

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLSKO
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLSKO

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGALSKO
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGALSKO

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | RUMUNSKO
  http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3 |
| --- | --- |

RUMUNSKO

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

| | SLOVINSKO
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVINSKO

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVENSKO
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVENSKO

http://www.foreign.gov.sk

| | FINSKO
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

FINSKO

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | ŠVÉDSKO
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

ŠVÉDSKO

http://www.ud.se/sanktioner

| | SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
  http://www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adresa pro oznamování Evropské komisi:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis management and conflict prevention |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Brussels |
| Tel. (32-2) 299 1176/295 5585 |
| Fax (32-2) 299 0873“ |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis management and conflict prevention

CHAR 12/108

B-1049 Brussels

Tel. (32-2) 299 1176/295 5585

Fax (32-2) 299 0873“

---

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 831/2007

ze dne 16. července 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 756/2007 (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 16. července 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0709 90 70 | TR | 93,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 65,1 |
| ZA | 51,1 |
| ZZ | 60,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| BR | 83,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 94,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 104,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 95,3 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 105,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,0 |
| ZZ | 190,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,5 |
| US | 343,3 |
| ZZ | 316,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

MK

52,4

TR

83,4

ZZ

67,9

0707 00 05

MK

68,1

TR

92,6

ZZ

80,4

0709 90 70

TR

93,4

ZZ

93,4

0805 50 10

AR

64,0

UY

65,1

ZA

51,1

ZZ

60,1

0808 10 80

AR

87,7

BR

83,7

CL

84,2

CN

94,2

NZ

99,1

US

104,3

UY

60,7

ZA

88,8

ZZ

87,7

0808 20 50

AR

80,5

CL

95,3

NZ

144,9

ZA

101,7

ZZ

105,6

0809 10 00

TR

190,0

ZZ

190,0

0809 20 95

TR

289,5

US

343,3

ZZ

316,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 832/2007

ze dne 16. července 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 197/2006, pokud jde o využití zmetkových potravin a prodloužení platnosti přechodných opatření týkajících se těchto potravin

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (1), a zejména na čl. 32 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1774/2002 stanoví celkovou revizi předpisů Společenství týkajících se vedlejších produktů živočišného původu a zavádí řadu přísných požadavků upravujících jejich využití a zneškodňování. Zejména čl. 22 odst. 1 písm. a) a b) stanoví obecná omezení týkající se používání vedlejších produktů živočišného původu a zpracovaných produktů. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1774/2002 stanoví celkovou revizi předpisů Společenství týkajících se vedlejších produktů živočišného původu a zavádí řadu přísných požadavků upravujících jejich využití a zneškodňování. Zejména čl. 22 odst. 1 písm. a) a b) stanoví obecná omezení týkající se používání vedlejších produktů živočišného původu a zpracovaných produktů.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 197/2006 o přechodných opatřeních podle nařízení (ES) č. 1774/2002, pokud jde o sběr, přepravu, ošetření, využití a zneškodňování zmetkových potravin (2), stanoví řadu přechodných opatření, jejichž platnost skončí dne 31. července 2007. Zejména podle čl. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 197/2006 mohou členské státy povolit, aby zmetkové potraviny byly použity v krmivech bez dalšího ošetření nebo použity k jiným účelům bez dalšího ošetření, s výhradou určitých podmínek tam uvedených. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 197/2006 o přechodných opatřeních podle nařízení (ES) č. 1774/2002, pokud jde o sběr, přepravu, ošetření, využití a zneškodňování zmetkových potravin (2), stanoví řadu přechodných opatření, jejichž platnost skončí dne 31. července 2007. Zejména podle čl. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 197/2006 mohou členské státy povolit, aby zmetkové potraviny byly použity v krmivech bez dalšího ošetření nebo použity k jiným účelům bez dalšího ošetření, s výhradou určitých podmínek tam uvedených.

| (3) | Hospodářské subjekty, kterých se tato přechodná opatření týkají, požádaly o prodloužení platnosti těchto opatření, a za těchto okolností je vhodné tak učinit. |
| --- | --- |

(3)

Hospodářské subjekty, kterých se tato přechodná opatření týkají, požádaly o prodloužení platnosti těchto opatření, a za těchto okolností je vhodné tak učinit.

| (4) | V zájmu zachování jasnosti právních předpisů Společenství je vhodné jednoznačně stanovit, že použití, která mohou být povolena podle čl. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 197/2006, nemají vliv na obecná omezení uvedená v čl. 22 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1774/2002. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu zachování jasnosti právních předpisů Společenství je vhodné jednoznačně stanovit, že použití, která mohou být povolena podle čl. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 197/2006, nemají vliv na obecná omezení uvedená v čl. 22 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1774/2002.

| (5) | Nařízení (ES) č. 197/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 197/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 197/2006 se mění takto:

| 1) | Ustanovení čl. 3 písm. c) se nahrazují tímto:






  „c) | použity v krmivech bez dalšího ošetření nebo použity k jiným účelům bez dalšího ošetření, jestliže






  i) | tyto zmetkové potraviny nebyly v kontaktu se surovinami živočišného původu a příslušný orgán je přesvědčen, že toto použití nepředstavuje riziko pro zdraví lidí nebo zvířat, a |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Ustanovení čl. 3 písm. c) se nahrazují tímto:

„c)

použity v krmivech bez dalšího ošetření nebo použity k jiným účelům bez dalšího ošetření, jestliže

i)

tyto zmetkové potraviny nebyly v kontaktu se surovinami živočišného původu a příslušný orgán je přesvědčen, že toto použití nepředstavuje riziko pro zdraví lidí nebo zvířat, a

| ii) | v případě použití v krmivu nejsou dotčena používaná omezení stanovená v čl. 22 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1774/2002.“ |
| --- | --- |

ii)

v případě použití v krmivu nejsou dotčena používaná omezení stanovená v čl. 22 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1774/2002.“

| 2) | V článku 5 se datum „31. července 2007“ nahrazuje datem „31. července 2009“. |
| --- | --- |

2)

V článku 5 se datum „31. července 2007“ nahrazuje datem „31. července 2009“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. července 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 273, 10.10.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2007/2006 (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 98).

1

(2)  Úř. věst. L 32, 4.2.2006, s. 13.

2

---

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 833/2007

ze dne 16. července 2007,

kterým se ukončuje přechodné období stanovené nařízením Rady (ES) č. 1172/98 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1172/98 ze dne 25. května 1998 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží (1), a zejména na čl. 5 odst. 4 a 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle nařízení (ES) č. 1172/98 bylo členským státům během přechodného období od 1. ledna 1999 povoleno používat zjednodušené kódování míst nakládky a vykládky; úplné regionální kódování nebylo pro mezinárodní dopravu v rámci EHP vyžadováno. |
| --- | --- |

(1)

Podle nařízení (ES) č. 1172/98 bylo členským státům během přechodného období od 1. ledna 1999 povoleno používat zjednodušené kódování míst nakládky a vykládky; úplné regionální kódování nebylo pro mezinárodní dopravu v rámci EHP vyžadováno.

| (2) | V souladu s čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 1172/98 je nyní nezbytné stanovit konec přechodného období, neboť existují technické podmínky umožňující použití účinného systému regionálního kódování pro vnitrostátní i mezinárodní dopravu podle přílohy G bodů 1 a 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 1172/98 je nyní nezbytné stanovit konec přechodného období, neboť existují technické podmínky umožňující použití účinného systému regionálního kódování pro vnitrostátní i mezinárodní dopravu podle přílohy G bodů 1 a 2 uvedeného nařízení.

| (3) | Je nezbytné zajistit, aby se používalo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (2), které vstoupilo v platnost v roce 2003. |
| --- | --- |

(3)

Je nezbytné zajistit, aby se používalo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (2), které vstoupilo v platnost v roce 2003.

| (4) | Toto nařízení nemění charakter nebo obsah proměnných, které jsou podle nařízení (ES) č. 1172/98 nepovinné. |
| --- | --- |

(4)

Toto nařízení nemění charakter nebo obsah proměnných, které jsou podle nařízení (ES) č. 1172/98 nepovinné.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (3), |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (3),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přechodné období uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 1172/98 skončí dne 31. prosince 2007.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. července 2007.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 163, 6.6.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 105/2007 (Úř. věst. L 39, 10.2.2007, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.

3

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/10

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. února 2007

o režimu státních podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článků 14, 15 a 16 sicilského regionálního zákona č. 21/2003 Sb., č. C 31/2005 (ex N 329/2004)

(oznámeno pod číslem K(2007) 285)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/498/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1), a s ohledem na zaslané připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 28. července 2004 oznámily italské orgány Komisi články 14, 15 a 16 regionálního zákona č. 21 ze dne 29. prosince 2003 (dále jen „regionální zákon č. 21/2003“). Dopisem ze dne 22. září 2004 si Komise vyžádala další informace. Dopisem ze dne 24. ledna 2005 požádaly italské orgány o prodloužení lhůty, což Komise schválila dopisem ze dne 25. ledna 2005. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 28. července 2004 oznámily italské orgány Komisi články 14, 15 a 16 regionálního zákona č. 21 ze dne 29. prosince 2003 (dále jen „regionální zákon č. 21/2003“). Dopisem ze dne 22. září 2004 si Komise vyžádala další informace. Dopisem ze dne 24. ledna 2005 požádaly italské orgány o prodloužení lhůty, což Komise schválila dopisem ze dne 25. ledna 2005.

| (2) | Dopisem ze dne 26. ledna 2005 italské orgány sdělily, že dokud Komise opatření neschválí, uskuteční se režim podpor ve smyslu článků 14 a 15 podle nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis
   (2). |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 26. ledna 2005 italské orgány sdělily, že dokud Komise opatření neschválí, uskuteční se režim podpor ve smyslu článků 14 a 15 podle nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis
   (2).

| (3) | Dopisem ze dne 29. března 2005 požádala Komise italské orgány o další informace. V reakci na upomínku ze dne 27. dubna 2005 zaslaly italské orgány požadované informace v dopisech s datem 18. května 2006 a 2. června 2006. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 29. března 2005 požádala Komise italské orgány o další informace. V reakci na upomínku ze dne 27. dubna 2005 zaslaly italské orgány požadované informace v dopisech s datem 18. května 2006 a 2. června 2006.

| (4) | Dopisem z 10. června 2005 Komise požádala o doplňující informace. Italské orgány odpověděly dopisy s datem 12. července 2005 a 14. července 2005. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem z 10. června 2005 Komise požádala o doplňující informace. Italské orgány odpověděly dopisy s datem 12. července 2005 a 14. července 2005.

| (5) | Dopisem ze dne 6. září 2005 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit ve věci dotčeného opatření formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES a článku 62 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 6. září 2005 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit ve věci dotčeného opatření formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES a článku 62 Dohody o EHP.

| (6) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (7) | Komise neobdržela od dalších zúčastněných stran žádné připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Komise neobdržela od dalších zúčastněných stran žádné připomínky.

| (8) | Dopisem ze dne 10. listopadu 2005 požádaly italské orgány Komisi, aby zastavila postup a vyčkala rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-475/2003 o slučitelnosti italské regionální daně z výrobních činností (IRAP) s čl. 33 odst. 1 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (4). Komise přijala tuto žádost dopisem ze dne 18. října 2005. Soudní dvůr poté stanovil, že regionální daň z výrobních činností IRAP je slučitelná s čl. 33 odst. 1 směrnice 77/388/EHS (5). |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 10. listopadu 2005 požádaly italské orgány Komisi, aby zastavila postup a vyčkala rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-475/2003 o slučitelnosti italské regionální daně z výrobních činností (IRAP) s čl. 33 odst. 1 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (4). Komise přijala tuto žádost dopisem ze dne 18. října 2005. Soudní dvůr poté stanovil, že regionální daň z výrobních činností IRAP je slučitelná s čl. 33 odst. 1 směrnice 77/388/EHS (5).

| (9) | Dopisem ze dne 10. května 2006 (A/33600) informovaly italské orgány Komisi o změnách článků 14 a 15. Z důvodu těchto změn budou opatření uskutečněna ve smyslu nařízení de minimis také v případě, že by Komise přijala zamítavé rozhodnutí. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 10. května 2006 (A/33600) informovaly italské orgány Komisi o změnách článků 14 a 15. Z důvodu těchto změn budou opatření uskutečněna ve smyslu nařízení de minimis také v případě, že by Komise přijala zamítavé rozhodnutí.

II.   POPIS OPATRENÍ

a)   Právní základ opatření

| (10) | Ustanovení článků 14, 15 a 16 regionálního zákona č. 21/2003 Sb. |
| --- | --- |

(10)

Ustanovení článků 14, 15 a 16 regionálního zákona č. 21/2003 Sb.

b)   Cíl opatření

| (11) | Podle italských orgánů má opatření podpořit vznik nových podniků a zmenšit rozdíly mezi podniky sídlícími na Sicílii a podniky v jiných italských regionech. |
| --- | --- |

(11)

Podle italských orgánů má opatření podpořit vznik nových podniků a zmenšit rozdíly mezi podniky sídlícími na Sicílii a podniky v jiných italských regionech.

| (12) | Dále má dotčené opatření napomáhat slučování hospodářství Evropské unie a zemí, které podepsaly závěrečné prohlášení evropského středomořského ministerského summitu v Barceloně ze dne 27. a 28. listopadu 1995 (barcelonský summit). |
| --- | --- |

(12)

Dále má dotčené opatření napomáhat slučování hospodářství Evropské unie a zemí, které podepsaly závěrečné prohlášení evropského středomořského ministerského summitu v Barceloně ze dne 27. a 28. listopadu 1995 (barcelonský summit).

| (13) | Opatření tvoří dva režimy: články 14 a 15 umožňují osvobození od regionální daně z výrobních činností (IRAP) pro určité podniky a článek 16 vytváří Evropské středomořské středisko finančních a pojišťovacích služeb. |
| --- | --- |

(13)

Opatření tvoří dva režimy: články 14 a 15 umožňují osvobození od regionální daně z výrobních činností (IRAP) pro určité podniky a článek 16 vytváří Evropské středomořské středisko finančních a pojišťovacích služeb.

| (14) | Ustanovení článků 14 a 15 stanoví pětileté období osvobození od IRAP pro určité nové podniky, které jsou v provozu od roku 2004 a pro určité stávající podniky. |
| --- | --- |

(14)

Ustanovení článků 14 a 15 stanoví pětileté období osvobození od IRAP pro určité nové podniky, které jsou v provozu od roku 2004 a pro určité stávající podniky.

| (15) | Přesněji řečeno, článek 14 stanoví osvobození od IRAP po dobu pěti po sobě následujících let od zahájení činnosti pro tyto podniky:






  a) | pro podniky činné v turistickém ruchu a v hotelových službách, v řemeslné výrobě, v kulturním odvětví, v agropotravinářství a v odvětví informační technologie, které zahájily činnost po roce 2004; |
| --- | --- | --- |

(15)

Přesněji řečeno, článek 14 stanoví osvobození od IRAP po dobu pěti po sobě následujících let od zahájení činnosti pro tyto podniky:

a)

pro podniky činné v turistickém ruchu a v hotelových službách, v řemeslné výrobě, v kulturním odvětví, v agropotravinářství a v odvětví informační technologie, které zahájily činnost po roce 2004;

| b) | pro všechny podniky, které po roce 2004 zahájily svoji činnost v průmyslových odvětvích a mají obrat nižší než 10 milionů EUR. |
| --- | --- |

b)

pro všechny podniky, které po roce 2004 zahájily svoji činnost v průmyslových odvětvích a mají obrat nižší než 10 milionů EUR.

| (16) | Článek 15 stanoví, že od daňového období 2004 budou všechny stávající podniky vyjma podniků činných v chemickém a petrochemickém odvětví po dobu pěti daňových období osvobozeny od části daně IRAP, a to od části daňového základu převyšujícího průměrný daňový základ z let 2001–2003. |
| --- | --- |

(16)

Článek 15 stanoví, že od daňového období 2004 budou všechny stávající podniky vyjma podniků činných v chemickém a petrochemickém odvětví po dobu pěti daňových období osvobozeny od části daně IRAP, a to od části daňového základu převyšujícího průměrný daňový základ z let 2001–2003.

| (17) | Z opatření mohou těžit pouze podniky, které mají sídlo, správní ústředí i provozovnu zároveň na území sicilského regionu. |
| --- | --- |

(17)

Z opatření mohou těžit pouze podniky, které mají sídlo, správní ústředí i provozovnu zároveň na území sicilského regionu.

| (18) | Ustanovení článku 16 zřizuje Evropské středomořské středisko finančních a pojišťovacích služeb. Na činnostech střediska se podílejí dceřiné nebo přidružené podniky úvěrových institucí, zprostředkovatelských společností s nemovitostmi, svěřeneckých společností, pojišťovacích podniků a institucí, a finančních podniků, které na mezinárodních trzích shromažďují finanční prostředky, které budou využity pouze v zahraničí občany jiných států. Ve středisku jsou také činné společnosti, které poskytují zprostředkovatelské a poradenské služby v mezinárodním obchodě. Činnost střediska sleduje kontrolní orgán ustanovený prezidentem regionu Sicílie, který podnikům uděluje a odjímá povolení k činnosti ve středisku. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovení článku 16 zřizuje Evropské středomořské středisko finančních a pojišťovacích služeb. Na činnostech střediska se podílejí dceřiné nebo přidružené podniky úvěrových institucí, zprostředkovatelských společností s nemovitostmi, svěřeneckých společností, pojišťovacích podniků a institucí, a finančních podniků, které na mezinárodních trzích shromažďují finanční prostředky, které budou využity pouze v zahraničí občany jiných států. Ve středisku jsou také činné společnosti, které poskytují zprostředkovatelské a poradenské služby v mezinárodním obchodě. Činnost střediska sleduje kontrolní orgán ustanovený prezidentem regionu Sicílie, který podnikům uděluje a odjímá povolení k činnosti ve středisku.

| (19) | Podniky mohou užívat těchto výhod:






  a) | 50 % snížení sazby IRAP pro činnosti uskutečněné v rámci střediska; |
| --- | --- | --- |

(19)

Podniky mohou užívat těchto výhod:

a)

50 % snížení sazby IRAP pro činnosti uskutečněné v rámci střediska;

| b) | osvobození od cel na regionální koncese; |
| --- | --- |

b)

osvobození od cel na regionální koncese;

| c) | platbu pevně stanoveného poplatku namísto registračního cla, daně z hypotéky a katastrálních cel; |
| --- | --- |

c)

platbu pevně stanoveného poplatku namísto registračního cla, daně z hypotéky a katastrálních cel;

| d) | osvobození od daně z příjmů právnických osob na Sicílii (6), které se týkají činností provozovaných ve středisku. |
| --- | --- |

d)

osvobození od daně z příjmů právnických osob na Sicílii (6), které se týkají činností provozovaných ve středisku.

| (20) | Daňové zvýhodnění v rámci dotčeného režimu se poskytuje pouze na činnosti provozované ve spolupráci s třetími zeměmi, které jsou signatáři barcelonského prohlášení ze dne 27.–28. listopadu 1995 (7). |
| --- | --- |

(20)

Daňové zvýhodnění v rámci dotčeného režimu se poskytuje pouze na činnosti provozované ve spolupráci s třetími zeměmi, které jsou signatáři barcelonského prohlášení ze dne 27.–28. listopadu 1995 (7).

| (21) | Přesné umístění tohoto střediska na Sicílii a kritéria poskytování povolení k činnosti ve středisku budou stanoveny v prováděcích předpisech. |
| --- | --- |

(21)

Přesné umístění tohoto střediska na Sicílii a kritéria poskytování povolení k činnosti ve středisku budou stanoveny v prováděcích předpisech.

| (22) | Region Sicílie přijme dotčené opatření na základě článků 36 a 38 regionálního sicilského statutu s konstituční platností o autonomii daňového systému. |
| --- | --- |

(22)

Region Sicílie přijme dotčené opatření na základě článků 36 a 38 regionálního sicilského statutu s konstituční platností o autonomii daňového systému.

c)   Financování opatření

| (23) | Italské orgány předpokládají, že po zavedení těchto ustanovení bude dopad článků 14 a 15 na rozpočet pro období mezi lety 2004–2009 činit přibližně 170 milionů EUR (přesněji řečeno 120 milionů EUR a 48 milionů EUR). Italské orgány neposkytují žádný odhad týkající se dopadu ustanovení článku 16 na rozpočet. |
| --- | --- |

(23)

Italské orgány předpokládají, že po zavedení těchto ustanovení bude dopad článků 14 a 15 na rozpočet pro období mezi lety 2004–2009 činit přibližně 170 milionů EUR (přesněji řečeno 120 milionů EUR a 48 milionů EUR). Italské orgány neposkytují žádný odhad týkající se dopadu ustanovení článku 16 na rozpočet.

d)   Doba trvání opatření

| (24) | Regionální zákon č. 21/2003 vstoupil v platnost dne 30. prosince 2003, ale použití článků 14, 15 a 16 musí být schváleno Evropskou komisí. |
| --- | --- |

(24)

Regionální zákon č. 21/2003 vstoupil v platnost dne 30. prosince 2003, ale použití článků 14, 15 a 16 musí být schváleno Evropskou komisí.

| (25) | Dopisem ze dne 26. ledna 2005 italské orgány oznámily Komisi, že ustanovení článků 14 a 15 o státních podporách se uskutečnila ve smyslu nařízení de minimis a že se čeká na jejich schválení Evropskou komisí. V následujícím dopise ze dne 10. května 2006 italské orgány oznámily Komisi, že ustanovení článků 14 a 15 o státních podporách se uskuteční ve smyslu nařízení de minimis, a to i v případě, že by Komise učinila zamítavé rozhodnutí. |
| --- | --- |

(25)

Dopisem ze dne 26. ledna 2005 italské orgány oznámily Komisi, že ustanovení článků 14 a 15 o státních podporách se uskutečnila ve smyslu nařízení de minimis a že se čeká na jejich schválení Evropskou komisí. V následujícím dopise ze dne 10. května 2006 italské orgány oznámily Komisi, že ustanovení článků 14 a 15 o státních podporách se uskuteční ve smyslu nařízení de minimis, a to i v případě, že by Komise učinila zamítavé rozhodnutí.

| (26) | Opatření ve smyslu článku 14 se použije od roku 2005. Italské orgány se zavázaly, že opatření bude použito po dalších pět daňových období. |
| --- | --- |

(26)

Opatření ve smyslu článku 14 se použije od roku 2005. Italské orgány se zavázaly, že opatření bude použito po dalších pět daňových období.

| (27) | Opatření ve smyslu článku 15 se použije po pět daňových období od roku 2004 do roku 2009. |
| --- | --- |

(27)

Opatření ve smyslu článku 15 se použije po pět daňových období od roku 2004 do roku 2009.

| (28) | Opatření ve smyslu článku 16 se použije ode dne, kdy opatření vstoupí v platnost, a to až do konečného vytvoření zóny volného obchodu (rok 2010) ve smyslu barcelonského prohlášení a daňového období, které mu bude následovat. |
| --- | --- |

(28)

Opatření ve smyslu článku 16 se použije ode dne, kdy opatření vstoupí v platnost, a to až do konečného vytvoření zóny volného obchodu (rok 2010) ve smyslu barcelonského prohlášení a daňového období, které mu bude následovat.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

a)   Ustanovení článků 14 a 15: osvobození od daně z výrobních činností (IRAP)

| (29) | Dopisem ze dne 6. září 2005 Komise potvrzuje, že dotčený režim podpor představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Využívá totiž státních zdrojů a je selektivní, neboť je určen určitým odvětvím a/nebo určitým kategoriím podniků. Dále finančně zvýhodňuje určité kategorie podniků, neboť snižuje jejich daňové zatížení, a může ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod v rámci Společenství. |
| --- | --- |

(29)

Dopisem ze dne 6. září 2005 Komise potvrzuje, že dotčený režim podpor představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Využívá totiž státních zdrojů a je selektivní, neboť je určen určitým odvětvím a/nebo určitým kategoriím podniků. Dále finančně zvýhodňuje určité kategorie podniků, neboť snižuje jejich daňové zatížení, a může ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod v rámci Společenství.

| (30) | Jedním z důvodů pro zahájení řízení byly pochybnosti Komise, zda jsou podpory ve smyslu článků 14, 15 a 16 regionálního zákona č. 21/2003 slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(30)

Jedním z důvodů pro zahájení řízení byly pochybnosti Komise, zda jsou podpory ve smyslu článků 14, 15 a 16 regionálního zákona č. 21/2003 slučitelné se společným trhem.

| (31) | Komise měla především pochybnost, zda je opatření v souladu s pokyny o vnistrostátní regionální podpoře (8). V oznámení se tvrdí, že opatření představuje provozní podporu pro sicilské podniky splňující kritéria vyčtená v bodech 14 a 17 a pro podniky, které budou činné v Evropském středomořském středisku finančních a pojišťovacích služeb. |
| --- | --- |

(31)

Komise měla především pochybnost, zda je opatření v souladu s pokyny o vnistrostátní regionální podpoře (8). V oznámení se tvrdí, že opatření představuje provozní podporu pro sicilské podniky splňující kritéria vyčtená v bodech 14 a 17 a pro podniky, které budou činné v Evropském středomořském středisku finančních a pojišťovacích služeb.

| (32) | V bodě 4.15 pokynů o vnitrostátní regionální podpoře se uvádí, že provozní podpora může být poskytnuta, přispívá-li svojí povahou k regionálnímu rozvoji a je-li přiměřená znevýhodněním, které hodlá mírnit. Z tohoto hlediska měla Komise pochybnosti, zda italské orgány dokázaly zdůvodnit udělení provozní podpory poukázáním na možná znevýhodnění a jejich závažnost nebo zda by podpora mohla být zdůvodněna svým přínosem k regionálnímu rozvoji. |
| --- | --- |

(32)

V bodě 4.15 pokynů o vnitrostátní regionální podpoře se uvádí, že provozní podpora může být poskytnuta, přispívá-li svojí povahou k regionálnímu rozvoji a je-li přiměřená znevýhodněním, které hodlá mírnit. Z tohoto hlediska měla Komise pochybnosti, zda italské orgány dokázaly zdůvodnit udělení provozní podpory poukázáním na možná znevýhodnění a jejich závažnost nebo zda by podpora mohla být zdůvodněna svým přínosem k regionálnímu rozvoji.

| (33) | Komise vyjádřila pochybnost, že by provozní podpory ve smyslu článků 14 a 15 regionálního zákona č. 21/2003 byly slučitelné se společným trhem, a že by podpořily vznik nových podniků a zmenšily rozdíly mezi podniky činnými na Sicílii a podniky se sídlem v jiných italských regionech. Dále v této věci Komise prohlásila, že souvislost mezi snížením daně z výrobních činností příjemcům podpory, na které se vztahuje ustanovení článku 15, a vytvořením nových podniků na Sicílii není jasná a že italské orgány neposkytly žádné vysvětlení. Podpora nemůže být považována za slučitelnou jenom proto, že snížení daně z výrobních činností může teoreticky zvýšit počet nových podniků. |
| --- | --- |

(33)

Komise vyjádřila pochybnost, že by provozní podpory ve smyslu článků 14 a 15 regionálního zákona č. 21/2003 byly slučitelné se společným trhem, a že by podpořily vznik nových podniků a zmenšily rozdíly mezi podniky činnými na Sicílii a podniky se sídlem v jiných italských regionech. Dále v této věci Komise prohlásila, že souvislost mezi snížením daně z výrobních činností příjemcům podpory, na které se vztahuje ustanovení článku 15, a vytvořením nových podniků na Sicílii není jasná a že italské orgány neposkytly žádné vysvětlení. Podpora nemůže být považována za slučitelnou jenom proto, že snížení daně z výrobních činností může teoreticky zvýšit počet nových podniků.

| (34) | Ve svém oznámení italské orgány tvrdí, že limitní částka 10 milionů EUR je dostatečně nízká na to, aby zajistila, že se článek 14 bude vztahovat pouze na malé a střední podniky. Komise odpověděla, že článek 14 je pouze zdánlivě určen výlučně pro malé a střední podniky, neboť nebere v úvahu počet zaměstnanců a především nestanovuje, zda je podnik příjemce propojeným nebo partnerským podnikem ve smyslu pokynů pro malé a střední podniky (9). Komise tvrdí, že opatření představuje v každém případě provozní podporu, i kdyby italské orgány mohly dokázat, že z něho budou v souladu s pokyny těžit jenom malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(34)

Ve svém oznámení italské orgány tvrdí, že limitní částka 10 milionů EUR je dostatečně nízká na to, aby zajistila, že se článek 14 bude vztahovat pouze na malé a střední podniky. Komise odpověděla, že článek 14 je pouze zdánlivě určen výlučně pro malé a střední podniky, neboť nebere v úvahu počet zaměstnanců a především nestanovuje, zda je podnik příjemce propojeným nebo partnerským podnikem ve smyslu pokynů pro malé a střední podniky (9). Komise tvrdí, že opatření představuje v každém případě provozní podporu, i kdyby italské orgány mohly dokázat, že z něho budou v souladu s pokyny těžit jenom malé a střední podniky.

| (35) | Italské orgány také tvrdí, že převaha mikropodniků způsobuje vyšší finanční náklady a větší využití pracovních sil. Sicilské podniky se nacházejí v nevýhodné situaci, neboť mzdové náklady a náklady na pohledávky tvoří velkou část základu daně z výrobních činností. Komise podotkla, že i kdyby problém sicilské ekonomiky spočíval v početní převaze mikropodniků se všemi jejími následky, obecné snížení daně z výrobních činností pro podniky všech velikostí by nic nevyřešilo, neboť není zaměřeno na mikropodniky. Zdá se také, že tato podpora se nezaměřuje na řešení problémů, které existují kvůli ostrovnímu chrakteru regionu, neboť neuvádí žádné s tím související dodatečné náklady, jako např. náklady na dopravu. Komise například neshledává, že by sicilské podniky činné v turistickém odvětví, v hotelnictví nebo v kulturním odvětví byly znevýhodněny z důvodu umístění na Sicílii (ustanovení článku 14). |
| --- | --- |

(35)

Italské orgány také tvrdí, že převaha mikropodniků způsobuje vyšší finanční náklady a větší využití pracovních sil. Sicilské podniky se nacházejí v nevýhodné situaci, neboť mzdové náklady a náklady na pohledávky tvoří velkou část základu daně z výrobních činností. Komise podotkla, že i kdyby problém sicilské ekonomiky spočíval v početní převaze mikropodniků se všemi jejími následky, obecné snížení daně z výrobních činností pro podniky všech velikostí by nic nevyřešilo, neboť není zaměřeno na mikropodniky. Zdá se také, že tato podpora se nezaměřuje na řešení problémů, které existují kvůli ostrovnímu chrakteru regionu, neboť neuvádí žádné s tím související dodatečné náklady, jako např. náklady na dopravu. Komise například neshledává, že by sicilské podniky činné v turistickém odvětví, v hotelnictví nebo v kulturním odvětví byly znevýhodněny z důvodu umístění na Sicílii (ustanovení článku 14).

| (36) | Komise se dále domnívá, že dokumentace, kterou předložily italské orgány, nepředkládá dostatek údajů, aby zajistila, že částka podpory bude mít klesající tendenci. Z dotčeného případu sice vyplývá, že italské orgány zamýšlejí omezit osvobození od daně z výrobních činností, to ale samo o sobě nezaručuje, že podpora bude klesat. |
| --- | --- |

(36)

Komise se dále domnívá, že dokumentace, kterou předložily italské orgány, nepředkládá dostatek údajů, aby zajistila, že částka podpory bude mít klesající tendenci. Z dotčeného případu sice vyplývá, že italské orgány zamýšlejí omezit osvobození od daně z výrobních činností, to ale samo o sobě nezaručuje, že podpora bude klesat.

| (37) | Vzhledem k tomu, že se ustanovení článku 15 vztahuje na podniky všech velikostí, Komise se nedomnívá, že údaje týkající se pouze podniků s obratem nižším než 10 milionů EUR a s méně než deseti zaměstnanci, které jsou činné v průmyslovém odvětví, v odvětví infromační technologie, cestovním ruchu a v hotelových službách, mohou být důkazem vyváženosti dotčeného opatření. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k tomu, že se ustanovení článku 15 vztahuje na podniky všech velikostí, Komise se nedomnívá, že údaje týkající se pouze podniků s obratem nižším než 10 milionů EUR a s méně než deseti zaměstnanci, které jsou činné v průmyslovém odvětví, v odvětví infromační technologie, cestovním ruchu a v hotelových službách, mohou být důkazem vyváženosti dotčeného opatření.

| (38) | Komise tvrdí, že opatření se zdá být materiálně selektivní, neboť daňové zvýhodnění ve smyslu článků 14 a 15 vylučuje ze škály možných příjemců několik kategorií podniků (viz bod 56) a upřednostňuje především podniky činné v turistickém ruchu, hotelnictví, v kulturním odvětví, agropotravinářství a v odvětví informační technologie. Dále se zdá, že opatření zvýhodňuje stávající i nové průmyslové podniky (kromě podniků činných v chemickém a petrochemickém průmyslu) s obratem menším než deset milionů EUR. |
| --- | --- |

(38)

Komise tvrdí, že opatření se zdá být materiálně selektivní, neboť daňové zvýhodnění ve smyslu článků 14 a 15 vylučuje ze škály možných příjemců několik kategorií podniků (viz bod 56) a upřednostňuje především podniky činné v turistickém ruchu, hotelnictví, v kulturním odvětví, agropotravinářství a v odvětví informační technologie. Dále se zdá, že opatření zvýhodňuje stávající i nové průmyslové podniky (kromě podniků činných v chemickém a petrochemickém průmyslu) s obratem menším než deset milionů EUR.

| (39) | Italské orgány ve svých prohlášeních tvrdí, že podniky činné v chemickém a petrochemickém průmyslu nemohou těžit z výhod ve smyslu článku 15, neboť jim nevznikají vysoké náklady za dopravu z důvodu ostrovního charakteru regionu a také proto, že podniků činných v tomto odvětví je málo. Komisi se však nezdá, že by podniky činné v odvětvích způsobilých pro podporu musely čelit vysokým nákladům na dopravu; navíc počet příjemců není určující pro klasifikaci opatření jako podpory. |
| --- | --- |

(39)

Italské orgány ve svých prohlášeních tvrdí, že podniky činné v chemickém a petrochemickém průmyslu nemohou těžit z výhod ve smyslu článku 15, neboť jim nevznikají vysoké náklady za dopravu z důvodu ostrovního charakteru regionu a také proto, že podniků činných v tomto odvětví je málo. Komisi se však nezdá, že by podniky činné v odvětvích způsobilých pro podporu musely čelit vysokým nákladům na dopravu; navíc počet příjemců není určující pro klasifikaci opatření jako podpory.

| (40) | Dále Komise stanovila, že opatření diskriminuje podniky se sídlem mimo Sicílii, neboť brání podnikům se sídlem v jiném členském státě v přístupu k podpoře. Komise se domnívá, že k takovému podmínění neměly italské orgány žádný objektivní důvod, a navíc se jedná o porušení ustanovení článku 43 Smlouvy o ES. To je jedním z důvodů, proč se Komise domnívá, že opatření nemůže být slučitelné se společným trhem (10). Komise dále podotýká, že opatření selektivně zvýhodňuje zdanitelné sicilské podniky, neboť z režimu mohou těžit jenom ty, které mají jak sídlo, tak správní ústředí i provozovnu na území sicilského regionu. To ovšem není případ všech výrobních či obchodních podniků na Sicílii, které odvádějí daň ze své výrobní činnosti. Italské orgány se v tomto ohledu nevyjádřily. |
| --- | --- |

(40)

Dále Komise stanovila, že opatření diskriminuje podniky se sídlem mimo Sicílii, neboť brání podnikům se sídlem v jiném členském státě v přístupu k podpoře. Komise se domnívá, že k takovému podmínění neměly italské orgány žádný objektivní důvod, a navíc se jedná o porušení ustanovení článku 43 Smlouvy o ES. To je jedním z důvodů, proč se Komise domnívá, že opatření nemůže být slučitelné se společným trhem (10). Komise dále podotýká, že opatření selektivně zvýhodňuje zdanitelné sicilské podniky, neboť z režimu mohou těžit jenom ty, které mají jak sídlo, tak správní ústředí i provozovnu na území sicilského regionu. To ovšem není případ všech výrobních či obchodních podniků na Sicílii, které odvádějí daň ze své výrobní činnosti. Italské orgány se v tomto ohledu nevyjádřily.

b)   Ustanovení článku 16

| (41) | Komise tvrdí, že italské orgány ve svých prohlášeních neobjasnily, proč by na podporu pro vytvoření Evropského středomořského střediska finančních a pojišťovacích služeb měla být použita výjimka ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(41)

Komise tvrdí, že italské orgány ve svých prohlášeních neobjasnily, proč by na podporu pro vytvoření Evropského středomořského střediska finančních a pojišťovacích služeb měla být použita výjimka ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.

| (42) | Italské orgány tvrdí, že dotčené opatření představuje provozní podporu. Komise zastává názor, že narušení hospodářské soutěže způsobené uskutečněním podpory ve finančním odvětví může být velmi rozsáhlé. Ve sdělení o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (11) a v následujících rozhodnutích Komise míní, že finanční aktivity nepřispívají významným způsobem ke zmírnění znevýhodnění regionů způsobilých k výjimce ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a). Komise připomenula, že zmíněné sdělení výslovně stanovuje, že státní podpory podporující regionální rozvoj, které budou Komisí uznány za slučitelné se společným trhem, musí být „přiměřené a sledovat stanovené cíle“. Proto není pravděpodobné, že by „offshore“ aktivity a aktivity s žádným nebo malým vlivem na místní hospodářství byly uznány za slučitelné státní podpory. Komise také pochybuje o vyváženosti podpory vzhledem ke znevýhodnění, které má upravovat. |
| --- | --- |

(42)

Italské orgány tvrdí, že dotčené opatření představuje provozní podporu. Komise zastává názor, že narušení hospodářské soutěže způsobené uskutečněním podpory ve finančním odvětví může být velmi rozsáhlé. Ve sdělení o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (11) a v následujících rozhodnutích Komise míní, že finanční aktivity nepřispívají významným způsobem ke zmírnění znevýhodnění regionů způsobilých k výjimce ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a). Komise připomenula, že zmíněné sdělení výslovně stanovuje, že státní podpory podporující regionální rozvoj, které budou Komisí uznány za slučitelné se společným trhem, musí být „přiměřené a sledovat stanovené cíle“. Proto není pravděpodobné, že by „offshore“ aktivity a aktivity s žádným nebo malým vlivem na místní hospodářství byly uznány za slučitelné státní podpory. Komise také pochybuje o vyváženosti podpory vzhledem ke znevýhodnění, které má upravovat.

| (43) | Komise také pochybuje, že opatření ve smyslu článku 16 může být považováno za projekt společného evropského zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(43)

Komise také pochybuje, že opatření ve smyslu článku 16 může být považováno za projekt společného evropského zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES.

| (44) | Italské orgány zdůvodňují uskutečnění podpory především tak, že se jedná o projekt společného evropského zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, neboť článek 16 se podobá článku 3 zákona č. 19 ze dne 9. ledna 1991„Pravidla pro rozvoj hospodářských činností a mezinárodní spolupráce kraje Friuli-Venezia Giulia, okresu Belluno a sousedících oblastí“, který upravuje zřízení Střediska finančních a pojišťovacích služeb v Terstu. Komise schválila zřízení střediska ve svém rozhodnutí z roku 1995 podle odchylky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES (12), v roce 2003 jej ale shledala neslučitelným se společným trhem. K tomu Komise podotkla, že bylo zřízení střediska shledáno slučitelným se společným trhem podle odchylky stanovené v čl. 92 odst. 3 písm. c) (nyní čl. 87 odst. 3 písm. c)) a nikoliv podle odchylky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. b) (13). |
| --- | --- |

(44)

Italské orgány zdůvodňují uskutečnění podpory především tak, že se jedná o projekt společného evropského zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, neboť článek 16 se podobá článku 3 zákona č. 19 ze dne 9. ledna 1991„Pravidla pro rozvoj hospodářských činností a mezinárodní spolupráce kraje Friuli-Venezia Giulia, okresu Belluno a sousedících oblastí“, který upravuje zřízení Střediska finančních a pojišťovacích služeb v Terstu. Komise schválila zřízení střediska ve svém rozhodnutí z roku 1995 podle odchylky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES (12), v roce 2003 jej ale shledala neslučitelným se společným trhem. K tomu Komise podotkla, že bylo zřízení střediska shledáno slučitelným se společným trhem podle odchylky stanovené v čl. 92 odst. 3 písm. c) (nyní čl. 87 odst. 3 písm. c)) a nikoliv podle odchylky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. b) (13).

| (45) | Italské orgány tvrdí, že předchozí rozhodnutí Komise o slučitelnosti se společným trhem by mělo být změněno, neboť Sicílie je způsobilá k udělení státní podpory v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES a také proto, že evropský kapitálový trh není propojen s africkým kapitálovým trhem, přičemž tato integrace je podle barcelonského prohlášení důležitým evropským cílem. |
| --- | --- |

(45)

Italské orgány tvrdí, že předchozí rozhodnutí Komise o slučitelnosti se společným trhem by mělo být změněno, neboť Sicílie je způsobilá k udělení státní podpory v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES a také proto, že evropský kapitálový trh není propojen s africkým kapitálovým trhem, přičemž tato integrace je podle barcelonského prohlášení důležitým evropským cílem.

| (46) | Komise podotkla, že každý případ musí být analyzován zvlášť, neboť je třeba uvážit drobné odlišnosti zdánlivě podobných režimů, které však mohou mít velký význam, a přihlédnout k hospodářskému kontextu. Jako příklad Komise uvedla, že za účelem zřízení finančního střediska v Terstu byla na období pěti let trvání režimu stanovena celková limitní částka podpory a půjčky a investice podniků ve středisku byly limitovány. |
| --- | --- |

(46)

Komise podotkla, že každý případ musí být analyzován zvlášť, neboť je třeba uvážit drobné odlišnosti zdánlivě podobných režimů, které však mohou mít velký význam, a přihlédnout k hospodářskému kontextu. Jako příklad Komise uvedla, že za účelem zřízení finančního střediska v Terstu byla na období pěti let trvání režimu stanovena celková limitní částka podpory a půjčky a investice podniků ve středisku byly limitovány.

| (47) | Dále je Komise toho názoru, že postup z roku 2003 v případě Terstu je použitelný i v dotčeném případě, a to z těchto důvodů:






  a) | jeden z hlavních důvodů ke změně rozhodnutí, které bylo přijato v případě Terstu spočívá v tom, že tento typ opatření představuje provozní podporu, kterou Komise povoluje pouze výjmečně, a to pro odvětví činností, které vyžadují zvláštní přístup. To není případ finančního odvětví a Komise vyjádřila názor, že v současném stavu věcí by podpora pro účastníky finančních trhů mohla vést k jeho závažnému narušení; |
| --- | --- | --- |

(47)

Dále je Komise toho názoru, že postup z roku 2003 v případě Terstu je použitelný i v dotčeném případě, a to z těchto důvodů:

a)

jeden z hlavních důvodů ke změně rozhodnutí, které bylo přijato v případě Terstu spočívá v tom, že tento typ opatření představuje provozní podporu, kterou Komise povoluje pouze výjmečně, a to pro odvětví činností, které vyžadují zvláštní přístup. To není případ finančního odvětví a Komise vyjádřila názor, že v současném stavu věcí by podpora pro účastníky finančních trhů mohla vést k jeho závažnému narušení;

| b) | dalším důvodem ke změně rozhodnutí v případě Terstu je skutečnost, že při posuzování případu podle pravidel pro statní podpory může brát Komise v úvahu mimo jiné i negativní dopady na hospodářskou soutěž, které vyšly najevo během tvorby Kodexu chování při zdaňování podniků (14). Z této práce vyplynulo, že daňové pobídky ve prospěch mezinárodně přenositelných služeb (finančních, pojišťovacích, meziskupinových a jiných služeb) mohou negativně ovlivnit ostatní členské státy především proto, že vytvářejí prostor pro daňové úniky. Takový dopad mohlo mít uskutečnění režimu, který se vztahoval na Středisko finančních a pojišťovacích služeb v Terstu a který byl v souladu s pravidly kodexu shledán škodlivým. Komise podotýká, že italské orgány zmínily v připomínkách svého času zaslaných k opatření týkajícího se vhodného režimu v případě Terstu své vystoupení u příležitosti zasedání skupiny „Kodex chování“ dne 19. března 2002, kde Itálie prohlásila, že středisko bude uzavřeno v období, které bude odpovídat pracovnímu programu na Kodexu chování. |
| --- | --- |

b)

dalším důvodem ke změně rozhodnutí v případě Terstu je skutečnost, že při posuzování případu podle pravidel pro statní podpory může brát Komise v úvahu mimo jiné i negativní dopady na hospodářskou soutěž, které vyšly najevo během tvorby Kodexu chování při zdaňování podniků (14). Z této práce vyplynulo, že daňové pobídky ve prospěch mezinárodně přenositelných služeb (finančních, pojišťovacích, meziskupinových a jiných služeb) mohou negativně ovlivnit ostatní členské státy především proto, že vytvářejí prostor pro daňové úniky. Takový dopad mohlo mít uskutečnění režimu, který se vztahoval na Středisko finančních a pojišťovacích služeb v Terstu a který byl v souladu s pravidly kodexu shledán škodlivým. Komise podotýká, že italské orgány zmínily v připomínkách svého času zaslaných k opatření týkajícího se vhodného režimu v případě Terstu své vystoupení u příležitosti zasedání skupiny „Kodex chování“ dne 19. března 2002, kde Itálie prohlásila, že středisko bude uzavřeno v období, které bude odpovídat pracovnímu programu na Kodexu chování.

| (48) | Komise zdůraznila, že v době oznámení dotčeného opatření byly již Kypr a Malta, dvě ze zemí, které podepsaly barcelonské prohlášení, členy Evropské unie. Proto se Komise domnívá, že situace zemí, které by měly prospěch z investic společností činných ve středisku, je v mnoha ohledech odlišná od situace zemí východní Evropy v roce 1995. Je třeba také zdůraznit, že země, které podepsaly barcelonské prohlášení, se nikdy nepotýkaly se zvláštními problémy přechodného období. Některé země měly tyto problémy v minulosti (např. Turecko a Izrael jsou jistě ekonomikami volného trhu) a období přechodu již skončilo (např. v Alžírsku). |
| --- | --- |

(48)

Komise zdůraznila, že v době oznámení dotčeného opatření byly již Kypr a Malta, dvě ze zemí, které podepsaly barcelonské prohlášení, členy Evropské unie. Proto se Komise domnívá, že situace zemí, které by měly prospěch z investic společností činných ve středisku, je v mnoha ohledech odlišná od situace zemí východní Evropy v roce 1995. Je třeba také zdůraznit, že země, které podepsaly barcelonské prohlášení, se nikdy nepotýkaly se zvláštními problémy přechodného období. Některé země měly tyto problémy v minulosti (např. Turecko a Izrael jsou jistě ekonomikami volného trhu) a období přechodu již skončilo (např. v Alžírsku).

| (49) | Komise také pochybuje, že by se na článek 16 vztahovala výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(49)

Komise také pochybuje, že by se na článek 16 vztahovala výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES.

| (50) | Komise tak dala najevo, že je třeba dále prohloubit analýzu tohoto případu a že by bylo vhodné zahrnout do ní připomínky dalších zúčastněných stran. Poté, co Komise obdrží připomínky dalších zúčastněných stran, bude moci rozhodnout, zda opatření navržené italskými orgány působí na podmínky obchodu v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(50)

Komise tak dala najevo, že je třeba dále prohloubit analýzu tohoto případu a že by bylo vhodné zahrnout do ní připomínky dalších zúčastněných stran. Poté, co Komise obdrží připomínky dalších zúčastněných stran, bude moci rozhodnout, zda opatření navržené italskými orgány působí na podmínky obchodu v rozporu se společným zájmem.

IV.   PŘIPOMÍNKY ITALSKÝCH ORGÁNŮ

| (51) | Ve věci zahájení formálního řízení neobdržela Komise připomínky ani od italských orgánů ani od dalších zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(51)

Ve věci zahájení formálního řízení neobdržela Komise připomínky ani od italských orgánů ani od dalších zúčastněných stran.

V.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

V.1.   Právní posouzení

| (52) | Italské orgány dostály procedurálním požadavkům ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, neboť oznámily režim podpory, jehož součástí je odkládací klauzule a který se v případě článků 14 a 15 uskutečnil ve smyslu nařízení de minimis v očekávání vyjádření Komise. |
| --- | --- |

(52)

Italské orgány dostály procedurálním požadavkům ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, neboť oznámily režim podpory, jehož součástí je odkládací klauzule a který se v případě článků 14 a 15 uskutečnil ve smyslu nařízení de minimis v očekávání vyjádření Komise.

V.2.   Charakter režimu jako státní podpory

| (53) | Komise soudí, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a to z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(53)

Komise soudí, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a to z těchto důvodů:

| (54) | Opatření zahrnuje využití státních prostředků ve formě ztráty výnosů z daní pro Sicílii ve výši rozdílu mezi původní a sníženou daní odváděnou příjemcem podpory. |
| --- | --- |

(54)

Opatření zahrnuje využití státních prostředků ve formě ztráty výnosů z daní pro Sicílii ve výši rozdílu mezi původní a sníženou daní odváděnou příjemcem podpory.

| (55) | Opatření poskytuje příjemci ekonomické zvýhodnění, které vyplývá ze sníženého daňového zatížení a stává se finančním zvýhodněním, ze kterého podniky těží okamžitě v letech, na které se snížení vztahuje. |
| --- | --- |

(55)

Opatření poskytuje příjemci ekonomické zvýhodnění, které vyplývá ze sníženého daňového zatížení a stává se finančním zvýhodněním, ze kterého podniky těží okamžitě v letech, na které se snížení vztahuje.

—   Ustanovení článků 14 a 15

| (56) | Komise podotýká, že články 14 a 15 musí být prozkoumány společně, neboť různým kategoriím příjemců poskytují podobná zvýhodnění. Jeden či druhý článek vylučují ze škály možných příjemců tyto kategorie podniků:






  a) | nové podniky s obratem vyšším než deset milionů EUR, které jsou činné v odvětvích, která nejsou uvedena v článku 14 pododst. 1 (pododstavec 1 zmiňuje podniky činné v turistickém ruchu a v hotelových službách, v řemeslné výrobě, v kulturním odvětví, v agropotravinářství a v odvětví informační technologie); |
| --- | --- | --- |

(56)

Komise podotýká, že články 14 a 15 musí být prozkoumány společně, neboť různým kategoriím příjemců poskytují podobná zvýhodnění. Jeden či druhý článek vylučují ze škály možných příjemců tyto kategorie podniků:

a)

nové podniky s obratem vyšším než deset milionů EUR, které jsou činné v odvětvích, která nejsou uvedena v článku 14 pododst. 1 (pododstavec 1 zmiňuje podniky činné v turistickém ruchu a v hotelových službách, v řemeslné výrobě, v kulturním odvětví, v agropotravinářství a v odvětví informační technologie);

| b) | nové podniky s obratem nižším než deset milionů EUR, které jsou činné v odvětvích, která nejsou uvedena v článku 14 pododst. 2 (pododstavec 2 zmiňuje podniky činné v průmyslových odvětvích). Jedná se v podstatě o podniky činné v zemědělství a ve službách; |
| --- | --- |

b)

nové podniky s obratem nižším než deset milionů EUR, které jsou činné v odvětvích, která nejsou uvedena v článku 14 pododst. 2 (pododstavec 2 zmiňuje podniky činné v průmyslových odvětvích). Jedná se v podstatě o podniky činné v zemědělství a ve službách;

| c) | stávající podniky, které jsou činné v chemickém a petrochemickém průmyslu (článek 15). |
| --- | --- |

c)

stávající podniky, které jsou činné v chemickém a petrochemickém průmyslu (článek 15).

| (57) | Opatření tedy především poskytuje výhody určitým výrobním odvětvím, jmenovitě novým i stávajícím podnikům činným v turistickém ruchu a hotelových službách, v řemeslné výrobě, v kulturním odvětví, v agropotravinářství a v odvětví informační technologie, které mohou být osvobozeny od daně z výrobních činností po období pěti let. Opatření také zvýhodňuje nové i stávající průmyslové podniky, jejichž obrat je menší než deset milionů EUR (příjemci nemohou být podniky činné v chemickém a petrochemickém průmyslu). |
| --- | --- |

(57)

Opatření tedy především poskytuje výhody určitým výrobním odvětvím, jmenovitě novým i stávajícím podnikům činným v turistickém ruchu a hotelových službách, v řemeslné výrobě, v kulturním odvětví, v agropotravinářství a v odvětví informační technologie, které mohou být osvobozeny od daně z výrobních činností po období pěti let. Opatření také zvýhodňuje nové i stávající průmyslové podniky, jejichž obrat je menší než deset milionů EUR (příjemci nemohou být podniky činné v chemickém a petrochemickém průmyslu).

| (58) | I kdyby se italským orgánům podařilo dokázat, že v průmyslovém odvětví nejsou nové podniky s obratem vyšším než deset milionů EUR (kromě podniků činných v chemickém a petrochemickém průmyslu), dotčené opatření by přesto bylo vzhledem ke stávající judikatuře (15) shledáno selektivním ve prospěch výše zmíněného výrobního odvětví, neboť pětileté osvobození od daně z výrobních činností není určeno pro podniky činné v neprůmyslových odvětvích. |
| --- | --- |

(58)

I kdyby se italským orgánům podařilo dokázat, že v průmyslovém odvětví nejsou nové podniky s obratem vyšším než deset milionů EUR (kromě podniků činných v chemickém a petrochemickém průmyslu), dotčené opatření by přesto bylo vzhledem ke stávající judikatuře (15) shledáno selektivním ve prospěch výše zmíněného výrobního odvětví, neboť pětileté osvobození od daně z výrobních činností není určeno pro podniky činné v neprůmyslových odvětvích.

| (59) | Zdá se také, že opatření zvýhodňuje sicilské podniky, neboť z opatření mohou mít prospěch pouze zdanitelné podniky, které mají jak sídlo, tak správní ústředí a provozovnu na území sicilského regionu. To se ale pravděpodobně netýká všech výrobních či obchodních podniků na Sicílii, které odvádějí daň ze své výrobní činnosti. |
| --- | --- |

(59)

Zdá se také, že opatření zvýhodňuje sicilské podniky, neboť z opatření mohou mít prospěch pouze zdanitelné podniky, které mají jak sídlo, tak správní ústředí a provozovnu na území sicilského regionu. To se ale pravděpodobně netýká všech výrobních či obchodních podniků na Sicílii, které odvádějí daň ze své výrobní činnosti.

—   Ustanovení článku 16: Evropské středomořské středisko finančních a pojišťovacích služeb

| (60) | Komise uvádí, že článek 16 poskytuje selektivní zvýhodnění, neboť z něj mohou mít prospěch pouze určité podniky. Zvýhodnění se tedy týká pouze pojišťovacích a finančních podniků, které mohou provozovat svoji činnost ve středisku. Opatření proto vylučuje společnosti, které se zabývají shromažďováním finančních prostředků na mezinárodních trzích, aby je investovaly v zemích vyjmenovaných v poznámce pod čarou č. 7, pokud se jejich činnost neodehrává ve středisku. |
| --- | --- |

(60)

Komise uvádí, že článek 16 poskytuje selektivní zvýhodnění, neboť z něj mohou mít prospěch pouze určité podniky. Zvýhodnění se tedy týká pouze pojišťovacích a finančních podniků, které mohou provozovat svoji činnost ve středisku. Opatření proto vylučuje společnosti, které se zabývají shromažďováním finančních prostředků na mezinárodních trzích, aby je investovaly v zemích vyjmenovaných v poznámce pod čarou č. 7, pokud se jejich činnost neodehrává ve středisku.

| (61) | Opatření má selektivní charakter také proto, že vylučuje finanční a pojišťovací podniky, které investují v Itálii a v zemích, které nejsou na seznamu uvedeném v poznámce pod čarou č. 7. |
| --- | --- |

(61)

Opatření má selektivní charakter také proto, že vylučuje finanční a pojišťovací podniky, které investují v Itálii a v zemích, které nejsou na seznamu uvedeném v poznámce pod čarou č. 7.

| (62) | Vzhledem k těmto důvodům došla Komise k závěru, že navrhované opatření je selektivního charakteru. |
| --- | --- |

(62)

Vzhledem k těmto důvodům došla Komise k závěru, že navrhované opatření je selektivního charakteru.

| (63) | Podle ustálené judikatury (16) je k narušení hospodářské soutěže dostačující, aby příjemce podpory byl účastníkem na trzích, na kterých probíhá volná hospodářská soutěž. |
| --- | --- |

(63)

Podle ustálené judikatury (16) je k narušení hospodářské soutěže dostačující, aby příjemce podpory byl účastníkem na trzích, na kterých probíhá volná hospodářská soutěž.

| (64) | Komise uvádí, že opatření ve smyslu článků 14 a 15 pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, neboť osvobozují příjemce podpory od daně, kterou by jinak museli odvádět. |
| --- | --- |

(64)

Komise uvádí, že opatření ve smyslu článků 14 a 15 pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, neboť osvobozují příjemce podpory od daně, kterou by jinak museli odvádět.

| (65) | V tomto případě jsou příjemci podpory podniky všech velikostí, které jsou činné převážně v průmyslovém odvětví (kromě podniků činných v chemickém a petrochemickém průmyslu). Tyto podniky působí na trhu s volnou hospodářskou soutěží, proto by osvobození od daně z výrobních činností v souladu se stávající judikaturou mohlo znamenat narušení hospodářské soutěže a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(65)

V tomto případě jsou příjemci podpory podniky všech velikostí, které jsou činné převážně v průmyslovém odvětví (kromě podniků činných v chemickém a petrochemickém průmyslu). Tyto podniky působí na trhu s volnou hospodářskou soutěží, proto by osvobození od daně z výrobních činností v souladu se stávající judikaturou mohlo znamenat narušení hospodářské soutěže a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (66) | Stejně tak se Komise domnívá, že opatření podle článku 16 narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Finanční a pojišťovací podniky, zprostředkovatelské společnosti s nemovitostmi a svěřenecké společnosti se vzhledem k povaze svých činností účastní hospodářské soutěže na evropské úrovni. |
| --- | --- |

(66)

Stejně tak se Komise domnívá, že opatření podle článku 16 narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Finanční a pojišťovací podniky, zprostředkovatelské společnosti s nemovitostmi a svěřenecké společnosti se vzhledem k povaze svých činností účastní hospodářské soutěže na evropské úrovni.

| (67) | Vzhledem k výše uvedeným důvodům došla Komise k závěru, že navrhované opatření představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k výše uvedeným důvodům došla Komise k závěru, že navrhované opatření představuje státní podporu.

V.3.   Slučitelnost

| (68) | Vzhledem k tomu, že opatření představuje státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1, je třeba posoudit jeho slučitelnost s výjimkami ve smyslu čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 2 týkající se podpor sociálního charakteru, které jsou udělovány jednotlivým spotřebitelům na zmírnění škod způsobených přírodními nebo jinými výjimečnými jevy, a podpor hospodářstvím určitých regionů Spolkové republiky Německo nejsou v tomto případě použitelné. Opatření nemůže být považováno za důležitý projekt společného evropského zájmu a není určeno k nápravě vážného narušení italského hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Stejně tak nemůže být v tomto případě využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, která se vztahuje na udělení podpor na určité činnosti nebo určitým regionálním hospodářstvím za podmínky, že nebudou nastoleny obchodní podmínky neslučitelné se společným zájmem. Cílem opatření rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že opatření představuje státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1, je třeba posoudit jeho slučitelnost s výjimkami ve smyslu čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 2 týkající se podpor sociálního charakteru, které jsou udělovány jednotlivým spotřebitelům na zmírnění škod způsobených přírodními nebo jinými výjimečnými jevy, a podpor hospodářstvím určitých regionů Spolkové republiky Německo nejsou v tomto případě použitelné. Opatření nemůže být považováno za důležitý projekt společného evropského zájmu a není určeno k nápravě vážného narušení italského hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Stejně tak nemůže být v tomto případě využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, která se vztahuje na udělení podpor na určité činnosti nebo určitým regionálním hospodářstvím za podmínky, že nebudou nastoleny obchodní podmínky neslučitelné se společným zájmem. Cílem opatření rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy.

| (69) | Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. a) se vztahuje na opatření podporující rozvoj oblastí, kde je životní úroveň mimořádně nízká nebo kde je vysoká nezaměstnanost. V případě regionu Sicílie je možné využít této výjimky. |
| --- | --- |

(69)

Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. a) se vztahuje na opatření podporující rozvoj oblastí, kde je životní úroveň mimořádně nízká nebo kde je vysoká nezaměstnanost. V případě regionu Sicílie je možné využít této výjimky.

| (70) | V rozhodnutí o zahájení řízení, v bodech 29 až 50, Komise uvedla důvody, které ji vedly k pochybnostem, že by v případě tohoto opatření mohlo být využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm a) Smlouvy. Komise také vylučuje, že by na opatření ve smyslu článku 16 regionálního zákona č. 21/2003 mohlo být využito výjimky podle ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. b), která schvaluje podpory za účelem uskutečnění důležitého projektu společného evropského zájmu nebo zmírnění závažného narušení italského hospodářství. |
| --- | --- |

(70)

V rozhodnutí o zahájení řízení, v bodech 29 až 50, Komise uvedla důvody, které ji vedly k pochybnostem, že by v případě tohoto opatření mohlo být využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm a) Smlouvy. Komise také vylučuje, že by na opatření ve smyslu článku 16 regionálního zákona č. 21/2003 mohlo být využito výjimky podle ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. b), která schvaluje podpory za účelem uskutečnění důležitého projektu společného evropského zájmu nebo zmírnění závažného narušení italského hospodářství.

| (71) | Komise neobdržela žádné připomínky od Itálie nebo od třetích stran a sděluje, že tyto pochybosti jsou potvrzeny. |
| --- | --- |

(71)

Komise neobdržela žádné připomínky od Itálie nebo od třetích stran a sděluje, že tyto pochybosti jsou potvrzeny.

VI.   ZÁVĚR

| (72) | Komise dospěla k závěru, že opatření oznámené Itálií a popsané v bodech 10 až 28 není slučitelné se společným trhem, není možné na něj použít žádnou výjimku podle Smlouvy o ES, a proto musí být zakázáno. Podle italských orgánů nebyla podpora udělena, a proto není třeba žádat její navrácení, |
| --- | --- |

(72)

Komise dospěla k závěru, že opatření oznámené Itálií a popsané v bodech 10 až 28 není slučitelné se společným trhem, není možné na něj použít žádnou výjimku podle Smlouvy o ES, a proto musí být zakázáno. Podle italských orgánů nebyla podpora udělena, a proto není třeba žádat její navrácení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článků 14, 15 a 16 sicilského regionálního zákona č. 21/2003 představuje státní podporu.

Podpora ve smyslu ustanovení prvního pododstavce není slučitelná se společným trhem a nemůže být uskutečněna.

Článek 2

Itálie bude do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informovat Komisi o opatřeních, která přijme k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Itálii.

V Bruselu dne 7. února 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 263, 22.10.2005, s. 30.

1

(2)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1.

4

(5)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 3. října 2006 ve věci Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona, C-475/2003, Sb. rozh. 2006, s. I-9373.

5

Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona

(6)  Přesněji řečeno, Sicílie by ve smyslu čl. 8 pododst. 2 zákona č. 212 ze dne 27. července 2000 o statusu a právech daňového poplatníka (Úř. věst. č 177, 31.7.2000) vybírala daň z příjmů od právnických osob, které nejsou daňovým rezidentem v regionu Sicílie. Výnosy z daní z příjmu právnických osob, které zaplatí sicilské podniky, připadnou regionu Sicílie.

6

(7)  Těmito „třetími zeměmi“ jsou: Alžírsko, Kypr, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Malta, Maroko, Sýrie, Tunisko, Turecko a Palestinská samospráva.

7

(8)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9.

8

(9)  Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1976/2006 (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 85). Viz definici mikropodniků, malých a středních podniků v příloze doporučení Komise ze dne 6. května 2003 (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Viz věc Německo v. Komise, C-156/98, Sb. rozh. 2000, s. I-6857, body 76–87.

10

(11)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3. Viz bod 33.

11

(12)  Středisko bylo zřízeno v souladu s čl. 3 zákona č. 19 ze dne 19. ledna 1991. Viz rozhodnutí Komise 95/452/ES ze dne 12. dubna 1995 (Úř. věst. L 264, 7.11.1995, s. 30) a rozhodnutí Komise 2003/230/ES ze dne 11. prosince 2002, kterým Komise schvaluje stávající režim státních podpor, který Itálie uskuteční ve prospěch Střediska finančních a pojišťovacích služeb v Terstu (Úř. věst. L 91, 8.4.2003, s. 47).

12

(13)  Viz pozn. pod čarou 12.

13

(14)  Ministři financí Evropské unie zřídili při příležitosti zasedání Rady dne 9. března 1998, kterému předsedala britská ministryně, hlavní pokladnice Dawn Primarolo, skupinu pro „Kodex chování“ (při zdaňování podniků). Skupina se zabývá daňovými opatřeními, která mohou spadat do rámce použitelnosti tohoto Kodexu. Ve zprávě z listopadu roku 1999 poukázala skupina na 66 špatných daňových opatření, mezi něž patří i opatření, na jehož základě bylo zřízeno Středisko finančních a pojišťovacích služeb v Terstu.

14

(15)  Příkladem může být věc Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH v. Finanzlandesdirektion für Kärnten, C-143/99, Sb. rozh. 2001, s. I-08365, která se týkala vrácení daně pouze pro podniky zabývající se výrobou zboží.

15

(16)  Věc Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Sb. rozh. 1998, s. II-717.

16

---

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/18

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. února 2007

o státní podpoře č. C 16/2006 (ex NN 34/2006) regionu Sardinie ve prospěch společnosti Nuova Mineraria Silius SpA

(oznámeno pod číslem K(2007) 473)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/499/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany (1) k podání připomínek v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podpora, kterou má Itálie v úmyslu poskytnout společnosti Nuova Mineraria Silius, byla Komisi oznámena dopisem ze dne 30. listopadu 2005. Dne 21. prosince 2005 Komise požádala o další informace, které jí Itálie poskytla v dopise obdrženém dne 7. února 2006. |
| --- | --- |

(1)

Podpora, kterou má Itálie v úmyslu poskytnout společnosti Nuova Mineraria Silius, byla Komisi oznámena dopisem ze dne 30. listopadu 2005. Dne 21. prosince 2005 Komise požádala o další informace, které jí Itálie poskytla v dopise obdrženém dne 7. února 2006.

| (2) | Komise uvědomila dopisem ze dne 26. dubna 2006 Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dotčené podpory. |
| --- | --- |

(2)

Komise uvědomila dopisem ze dne 26. dubna 2006 Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dotčené podpory.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k tomuto opatření. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k tomuto opatření.

| (4) | Dne 12. května 2006 se konalo jednání s italskými orgány, které poté reagovaly na zahájení řízení dopisem ze dne 14. července a 30. srpna 2006. Komise požádala o doplňující informace dopisem ze dne 18. září, na který Itálie odpověděla dne 3. listopadu a 31. prosince 2006. |
| --- | --- |

(4)

Dne 12. května 2006 se konalo jednání s italskými orgány, které poté reagovaly na zahájení řízení dopisem ze dne 14. července a 30. srpna 2006. Komise požádala o doplňující informace dopisem ze dne 18. září, na který Itálie odpověděla dne 3. listopadu a 31. prosince 2006.

| (5) | Komise přijala připomínky zúčastněných stran a postoupila je Itálii, čímž jí dala možnost odpovědět. Italské orgány odpověděly dopisem ze dne 3. listopadu 2006. |
| --- | --- |

(5)

Komise přijala připomínky zúčastněných stran a postoupila je Itálii, čímž jí dala možnost odpovědět. Italské orgány odpověděly dopisem ze dne 3. listopadu 2006.

| (6) | Příjemcem podpory má být Nuova Mineraria Silius S.p.A. (dále jen „NMS“), společnost ve výlučném vlastnictví autonomního regionu Sardinie (dále jen „RAS“). Společnost NMS těží ložiska fluoritu (3) v obci Silius na Sardinii. V roce 2004 (poslední dostupné údaje) dosáhla společnost obratu ve výši 4,96 milionů EUR a zaměstnávala 163 osob. |
| --- | --- |

(6)

Příjemcem podpory má být Nuova Mineraria Silius S.p.A. (dále jen „NMS“), společnost ve výlučném vlastnictví autonomního regionu Sardinie (dále jen „RAS“). Společnost NMS těží ložiska fluoritu (3) v obci Silius na Sardinii. V roce 2004 (poslední dostupné údaje) dosáhla společnost obratu ve výši 4,96 milionů EUR a zaměstnávala 163 osob.

| (7) | Společnost NMS byla založena v roce 1992 RAS a společností Minmet Financing Company. Následně RAS postoupil vlastnictví (97,5 % v roce 1996 a 100 % v současnosti) státnímu subjektu Ente Minerario Sardo (dále jen „EMSA“). V roce 1998 vstoupil EMSA do likvidace. Likvidátor byl pověřen, aby pokud možno privatizoval činnosti nebo směřoval k jejich ukončení. Avšak když pokusy o privatizaci NMS ztroskotaly a EMSA ukončil svou činnost (v červnu 2002), likvidace NMS neproběhla. |
| --- | --- |

(7)

Společnost NMS byla založena v roce 1992 RAS a společností Minmet Financing Company. Následně RAS postoupil vlastnictví (97,5 % v roce 1996 a 100 % v současnosti) státnímu subjektu Ente Minerario Sardo (dále jen „EMSA“). V roce 1998 vstoupil EMSA do likvidace. Likvidátor byl pověřen, aby pokud možno privatizoval činnosti nebo směřoval k jejich ukončení. Avšak když pokusy o privatizaci NMS ztroskotaly a EMSA ukončil svou činnost (v červnu 2002), likvidace NMS neproběhla.

| (8) | Po neúspěšném pokusu společnost zprivatizovat oznámila Itálie Komisi svůj návrh zvýšit její hodnotu kapitálu přibližně o 24 milionů EUR. Podle Itálie by tento kapitálový vklad umožnil investice určené na přípravu využívání nových, hlubších ložisek, což by vedlo ke zvýšení obsahu fluoritu ve vytěžených horninách a také celková produkce dolu by se zvětšila. |
| --- | --- |

(8)

Po neúspěšném pokusu společnost zprivatizovat oznámila Itálie Komisi svůj návrh zvýšit její hodnotu kapitálu přibližně o 24 milionů EUR. Podle Itálie by tento kapitálový vklad umožnil investice určené na přípravu využívání nových, hlubších ložisek, což by vedlo ke zvýšení obsahu fluoritu ve vytěžených horninách a také celková produkce dolu by se zvětšila.

| (9) | Itálie tvrdila, že opatření oznámila pouze za účelem právní jistoty, jelikož navržené opatření by nepředstavovalo státní podporu ze dvou následujících důvodů:






  a) | nebyl by žádným způsobem ovlivněn obchod uvnitř Společenství, jelikož nabídka Společenství ohledně fluoritu uspokojuje sotva 30 % poptávky. V důsledku toho by jediné pravděpodobné výsledky návrhu spočívaly v omezení dovozů ze třetích zemí a v omezení růstu cen; |
| --- | --- | --- |

(9)

Itálie tvrdila, že opatření oznámila pouze za účelem právní jistoty, jelikož navržené opatření by nepředstavovalo státní podporu ze dvou následujících důvodů:

a)

nebyl by žádným způsobem ovlivněn obchod uvnitř Společenství, jelikož nabídka Společenství ohledně fluoritu uspokojuje sotva 30 % poptávky. V důsledku toho by jediné pravděpodobné výsledky návrhu spočívaly v omezení dovozů ze třetích zemí a v omezení růstu cen;

| b) | RAS se chová jako investor působící v tržním hospodářství, jelikož i) vývozy fluoritu z Číny, které představují asi 50 % světové produkce, klesají z důvodu rostoucí vnitrostátní spotřeby, což bude mít pravděpodobně pozitivní dopad na ceny fluoritu, ii) NMS připravila nový průmyslový plán pro příštích osm let, v němž se předpokládá plné vrácení investic a realizace zisku již od čtvrtého roku, a to dokonce i za současných podmínek na trhu, iii) pokračováním činnosti se akcionář vyhne ztrátě svých předchozích investic do společnosti a pravděpodobně také řadě právních sporů s klienty. |
| --- | --- |

b)

RAS se chová jako investor působící v tržním hospodářství, jelikož i) vývozy fluoritu z Číny, které představují asi 50 % světové produkce, klesají z důvodu rostoucí vnitrostátní spotřeby, což bude mít pravděpodobně pozitivní dopad na ceny fluoritu, ii) NMS připravila nový průmyslový plán pro příštích osm let, v němž se předpokládá plné vrácení investic a realizace zisku již od čtvrtého roku, a to dokonce i za současných podmínek na trhu, iii) pokračováním činnosti se akcionář vyhne ztrátě svých předchozích investic do společnosti a pravděpodobně také řadě právních sporů s klienty.

Kdyby však Komise dospěla k závěru, že v navrženém opatření by mohl být zjištěn prvek státní podpory, Itálie tvrdí, že takový prvek by byl omezen na výši přesahující zisky, kterých by bylo dosaženo díky navržené investici. Podle výpočtů Itálie by tento přebytek nebyl vyšší než 26 % investice, což je v rámci prahové hodnoty stanovené pro slučitelnou regionální podporu v dotčené oblasti (4).

| (10) | Podle informací, které poskytly italské orgány, měla NMS kromě oznámeného opatření v posledních letech prospěch z nepřetržitého převodu veřejných prostředků pocházejících od jejího jediného akcionáře, RAS (5), za účelem pokrytí trvalých ztrát v souvislosti s činnostmi z doby před likvidací. Od roku 1997 dosáhly tyto převody výše 90,7 milionů EUR, a to takto:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Rok | Převedená částka |
| 1997 | 7 230 397 |
| 1998 | 9 296 224 |
| 1999 | 5 706 849 |
| 2000 | 12 496 708 |
| 2001 | 11 671 925 |
| 2002 | 11 834 000 |
| 2003 | 14 379 827 |
| 2004 | 6 890 000 |
| 2005 | 11 200 000 |
| Celkem | 90 705 931 |

(10)

Podle informací, které poskytly italské orgány, měla NMS kromě oznámeného opatření v posledních letech prospěch z nepřetržitého převodu veřejných prostředků pocházejících od jejího jediného akcionáře, RAS (5), za účelem pokrytí trvalých ztrát v souvislosti s činnostmi z doby před likvidací. Od roku 1997 dosáhly tyto převody výše 90,7 milionů EUR, a to takto:

(EUR)

Rok

Převedená částka

1997

7 230 397

1998

9 296 224

1999

5 706 849

2000

12 496 708

2001

11 671 925

2002

11 834 000

2003

14 379 827

2004

6 890 000

2005

11 200 000

Celkem

90 705 931

Tyto převody jsou zapsány v rozvaze společnosti v účtech označených „Pokrytí budoucích ztrát prostřednictvím RAS“ a „Pokrytí budoucích ztrát prostřednictvím EMSA“.

| (11) | Dále italské orgány potvrdily, že NMS využívala následující státní dotace:






  a) | na základě ministerského dekretu ze dne 9. května 2002 byla společnosti v souladu se zákonem č. 488 ze dne 19. prosince 1992 (zákon č. 488/92) (6) poskytnuta částka 7,66 milionů EUR na způsobilé investice ve výši 14,31 milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

(11)

Dále italské orgány potvrdily, že NMS využívala následující státní dotace:

a)

na základě ministerského dekretu ze dne 9. května 2002 byla společnosti v souladu se zákonem č. 488 ze dne 19. prosince 1992 (zákon č. 488/92) (6) poskytnuta částka 7,66 milionů EUR na způsobilé investice ve výši 14,31 milionů EUR;

| b) | na základě ministerského dekretu ze dne 28. prosince 2000 (7) byla společnosti v souladu s článkem 9 zákona č. 752 ze dne 6. října 1982 (zákon č. 752/82) poskytnuta částka ve výši 1,869 milionů EUR pro účely financování výzkumu hlubších zásob v dole. Podle italských orgánů však tyto částky ještě nebyly vyplaceny. |
| --- | --- |

b)

na základě ministerského dekretu ze dne 28. prosince 2000 (7) byla společnosti v souladu s článkem 9 zákona č. 752 ze dne 6. října 1982 (zákon č. 752/82) poskytnuta částka ve výši 1,869 milionů EUR pro účely financování výzkumu hlubších zásob v dole. Podle italských orgánů však tyto částky ještě nebyly vyplaceny.

| (12) | V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o slučitelnosti dotčeného opatření se společným trhem a zejména s kritérii pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (8) (dále jen „pokyny“). |
| --- | --- |

(12)

V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o slučitelnosti dotčeného opatření se společným trhem a zejména s kritérii pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (8) (dále jen „pokyny“).

| (13) | Na výzvu Komise k předložení připomínek k dotčenému opatření odpověděly tři konkurenční společnosti. |
| --- | --- |

(13)

Na výzvu Komise k předložení připomínek k dotčenému opatření odpověděly tři konkurenční společnosti.

| (14) | Podle tvrzení první společnosti je NMS v krizi již 20 let a může přežít pouze díky nepřetržitému přísunu veřejných prostředků. I když v posledních pěti letech výrazně vzrostly tržní ceny, což přimělo jiné společnosti, aby své doly rozšířily nebo aby otevřely nové, NMS stále nevykazovala zisky. Kromě toho privatizace nebyla možná, protože společnost byla považována za nerentabilní, a to navzdory již přijatým státním podporám. Podle tohoto konkurenta jsou částky podpory neobyčejné, skandální a neuvěřitelně nepřiměřené, což dokazuje skutečnost, že v roce 2004 překročily dvojnásobek obratu společnosti. |
| --- | --- |

(14)

Podle tvrzení první společnosti je NMS v krizi již 20 let a může přežít pouze díky nepřetržitému přísunu veřejných prostředků. I když v posledních pěti letech výrazně vzrostly tržní ceny, což přimělo jiné společnosti, aby své doly rozšířily nebo aby otevřely nové, NMS stále nevykazovala zisky. Kromě toho privatizace nebyla možná, protože společnost byla považována za nerentabilní, a to navzdory již přijatým státním podporám. Podle tohoto konkurenta jsou částky podpory neobyčejné, skandální a neuvěřitelně nepřiměřené, což dokazuje skutečnost, že v roce 2004 překročily dvojnásobek obratu společnosti.

| (15) | Druhý konkurent vyjádřil nad touto situací své zděšení. NMS a další evropští producenti fluoritu výrazně pocítili nepříznivé podmínky na trhu v 90. letech 20. století vyvolané dumpingem ze strany Číny, přičemž podmínky se zmírnily až po roce 2000. Ačkoli bylo známo, že NMS dostává veřejné prostředky, dotčená konkurenční společnost tvrdí, že si nebyla vědoma rozsahu podpory, která je podle jejího mínění nesmyslně vysoká. Na základě svých hrubých výpočtů odhaduje tento konkurent, že dotace, které NMS obdržela v posledních 5 až 6 letech, jsou asi desetkrát vyšší než typické investice na tunu podle běžných norem v odvětví. Tento konkurent, který je výrobcem evropského významu a působí na vysoce konkurenčním trhu s fluoritem, došel k závěru, že nemůže akceptovat situaci, kdy jediná společnost je po mnoho let držena při životě vysokými státními dotacemi. |
| --- | --- |

(15)

Druhý konkurent vyjádřil nad touto situací své zděšení. NMS a další evropští producenti fluoritu výrazně pocítili nepříznivé podmínky na trhu v 90. letech 20. století vyvolané dumpingem ze strany Číny, přičemž podmínky se zmírnily až po roce 2000. Ačkoli bylo známo, že NMS dostává veřejné prostředky, dotčená konkurenční společnost tvrdí, že si nebyla vědoma rozsahu podpory, která je podle jejího mínění nesmyslně vysoká. Na základě svých hrubých výpočtů odhaduje tento konkurent, že dotace, které NMS obdržela v posledních 5 až 6 letech, jsou asi desetkrát vyšší než typické investice na tunu podle běžných norem v odvětví. Tento konkurent, který je výrobcem evropského významu a působí na vysoce konkurenčním trhu s fluoritem, došel k závěru, že nemůže akceptovat situaci, kdy jediná společnost je po mnoho let držena při životě vysokými státními dotacemi.

| (16) | Třetí konkurent vyjádřil svou důraznou námitku proti poskytnutí podpory NMS, která je podle jeho mínění podstatná a nepřiměřená. Podle tohoto konkurenta se zdá, že zamýšlená výše finanční podpory pro společnost s tak nepatrnou těžební aktivitou představuje extrémně špatný vztah mezi náklady a výsledky, a je zde riziko, že podpora bude využita pouze na udržení ekonomicky nevýhodné zaměstnanosti v dole. |
| --- | --- |

(16)

Třetí konkurent vyjádřil svou důraznou námitku proti poskytnutí podpory NMS, která je podle jeho mínění podstatná a nepřiměřená. Podle tohoto konkurenta se zdá, že zamýšlená výše finanční podpory pro společnost s tak nepatrnou těžební aktivitou představuje extrémně špatný vztah mezi náklady a výsledky, a je zde riziko, že podpora bude využita pouze na udržení ekonomicky nevýhodné zaměstnanosti v dole.

| (17) | Ve své reakci na zahájení řízení italské orgány naznačily, že RAS rozhodl o tom, že oznámenou podporu neposkytne a že vzhledem k finančním potížím podniku provede jeho likvidaci. V dopise ze dne 30. srpna 2006 italské orgány potvrdily, že likvidace NMS je podle závěrů mimořádného zasedání valné hromady, které se konala dne 28. července, skutečně plánována. |
| --- | --- |

(17)

Ve své reakci na zahájení řízení italské orgány naznačily, že RAS rozhodl o tom, že oznámenou podporu neposkytne a že vzhledem k finančním potížím podniku provede jeho likvidaci. V dopise ze dne 30. srpna 2006 italské orgány potvrdily, že likvidace NMS je podle závěrů mimořádného zasedání valné hromady, které se konala dne 28. července, skutečně plánována.

| (18) | Itálie dále konstatovala: a) že likvidace činností NMS by neumožnila vrácení finančních prostředků od RAS; b) že s odchodem společnosti z trhu by podpora neměla žádné další účinky na obchod uvnitř Společenství a c) že za těchto okolností případný příkaz k vrácení podpory by nemohl mít žádný konkrétní účinek. Závěrem Itálie požádala Komisi, aby nevydávala příkaz k vrácení podpory. |
| --- | --- |

(18)

Itálie dále konstatovala: a) že likvidace činností NMS by neumožnila vrácení finančních prostředků od RAS; b) že s odchodem společnosti z trhu by podpora neměla žádné další účinky na obchod uvnitř Společenství a c) že za těchto okolností případný příkaz k vrácení podpory by nemohl mít žádný konkrétní účinek. Závěrem Itálie požádala Komisi, aby nevydávala příkaz k vrácení podpory.

| (19) | Pokud jde o připomínky předložené konkurenty NMS, má Itálie za to, že již nejsou relevantní, jelikož oznámení bylo staženo a společnost půjde do likvidace. |
| --- | --- |

(19)

Pokud jde o připomínky předložené konkurenty NMS, má Itálie za to, že již nejsou relevantní, jelikož oznámení bylo staženo a společnost půjde do likvidace.

1.   Existence státní podpory

| (20) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES nejsou se společným trhem slučitelné podpory, které jsou poskytnuty v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které negativně ovlivňují obchod uvnitř Společenství a narušují nebo hrozí narušením hospodářské soutěže tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby. |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES nejsou se společným trhem slučitelné podpory, které jsou poskytnuty v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které negativně ovlivňují obchod uvnitř Společenství a narušují nebo hrozí narušením hospodářské soutěže tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby.

| (21) | Komise poznamenává, že opatření vyjmenovaná v 8. až 10. bodě odůvodnění zahrnují přidělení státních prostředků státními orgány. Jelikož je veřejná dotace určena pro jedinou společnost, splňuje kritérium selektivity. Dále vzhledem k tomu, že NMS působila na trhu s fluoritem, což je odvětví, v němž existuje obchod mezi členskými státy, existuje i zde kritérium účinku na obchod ve Společenství. Byl zamítnut zejména argument italských orgánů, podle kterého by nedošlo k ovlivnění obchodu uvnitř Společenství, jelikož podle ustálené judikatury, v případě, že podpora poskytnutá jedním státem nebo ze státních prostředků posiluje pozici jednoho podniku v porovnání s jinými podniky konkurujícími v obchodě uvnitř Společenství, musí být tyto konkurenční podniky považovány za podniky postižené touto podporou (9). Existence obchodu uvnitř Společenství byla zdůrazněna připomínkami, které v reakci na zahájení řízení zaslali konkurenční dodavatelé fluoritu z různých členských států. |
| --- | --- |

(21)

Komise poznamenává, že opatření vyjmenovaná v 8. až 10. bodě odůvodnění zahrnují přidělení státních prostředků státními orgány. Jelikož je veřejná dotace určena pro jedinou společnost, splňuje kritérium selektivity. Dále vzhledem k tomu, že NMS působila na trhu s fluoritem, což je odvětví, v němž existuje obchod mezi členskými státy, existuje i zde kritérium účinku na obchod ve Společenství. Byl zamítnut zejména argument italských orgánů, podle kterého by nedošlo k ovlivnění obchodu uvnitř Společenství, jelikož podle ustálené judikatury, v případě, že podpora poskytnutá jedním státem nebo ze státních prostředků posiluje pozici jednoho podniku v porovnání s jinými podniky konkurujícími v obchodě uvnitř Společenství, musí být tyto konkurenční podniky považovány za podniky postižené touto podporou (9). Existence obchodu uvnitř Společenství byla zdůrazněna připomínkami, které v reakci na zahájení řízení zaslali konkurenční dodavatelé fluoritu z různých členských států.

| (22) | Pokud jde o tvrzení v původním oznámení, podle něhož je jednání RAS jednáním investora působícího v tržním hospodářství, konstatuje Komise, že vzhledem k hospodářským výsledkům v posledních letech a k vývoji finančních ukazatelů (10), je třeba NMS pokládat za „podnik v potížích“ ve smyslu oddílu 2.1 pokynů. |
| --- | --- |

(22)

Pokud jde o tvrzení v původním oznámení, podle něhož je jednání RAS jednáním investora působícího v tržním hospodářství, konstatuje Komise, že vzhledem k hospodářským výsledkům v posledních letech a k vývoji finančních ukazatelů (10), je třeba NMS pokládat za „podnik v potížích“ ve smyslu oddílu 2.1 pokynů.

| (23) | V tomto světle a vzhledem k pokračující nutnosti NMS pokrýt ztráty z posledních let, a sice bez známek zlepšení její finanční situace, se zdá velmi nepravděpodobné, že by investor působící v tržním hospodářství vložil ještě další finanční prostředky ve výši 24 milionů EUR do projektu, který se do této chvíle ukazoval jako nerentabilní. Tento závěr podporuje i skutečnost, že veškeré pokusy o privatizaci společnosti, zahájené v roce 1999 a pokračující až do roku 2002, skončily neúspěchem. Dalším potvrzením v tomto smyslu jsou i reakce konkurenčních podniků v odvětví. |
| --- | --- |

(23)

V tomto světle a vzhledem k pokračující nutnosti NMS pokrýt ztráty z posledních let, a sice bez známek zlepšení její finanční situace, se zdá velmi nepravděpodobné, že by investor působící v tržním hospodářství vložil ještě další finanční prostředky ve výši 24 milionů EUR do projektu, který se do této chvíle ukazoval jako nerentabilní. Tento závěr podporuje i skutečnost, že veškeré pokusy o privatizaci společnosti, zahájené v roce 1999 a pokračující až do roku 2002, skončily neúspěchem. Dalším potvrzením v tomto smyslu jsou i reakce konkurenčních podniků v odvětví.

| (24) | Navíc, v minulosti RAS neprojevil zájem o poměření nákladů v případě likvidace s náklady nutnými na pokračování aktivit NMS. Naopak, likvidace byla doslova zažehnána v červnu 2002, kdy již bylo jasné, že privatizace skončí fiaskem. |
| --- | --- |

(24)

Navíc, v minulosti RAS neprojevil zájem o poměření nákladů v případě likvidace s náklady nutnými na pokračování aktivit NMS. Naopak, likvidace byla doslova zažehnána v červnu 2002, kdy již bylo jasné, že privatizace skončí fiaskem.

| (25) | Dále bylo z oznámení jasné, že RAS podporoval NMS do velké míry ze sociálních důvodů, jelikož se jednalo o jeden z mála průmyslových podniků, které v regionu zůstaly. Argumentace tohoto typu však není pro investora působícího v tržním hospodářství relevantní. |
| --- | --- |

(25)

Dále bylo z oznámení jasné, že RAS podporoval NMS do velké míry ze sociálních důvodů, jelikož se jednalo o jeden z mála průmyslových podniků, které v regionu zůstaly. Argumentace tohoto typu však není pro investora působícího v tržním hospodářství relevantní.

| (26) | Komise proto došla v rozhodnutí o zahájení řízení k závěru a nyní stvrzuje, že investice navržené v původním oznámení, společně se všemi předchozími vklady akcionáře s cílem pokrýt ztráty, v celkové výši 114,7 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Druhá podpora (pokrytí ztrát) je nezákonná, jelikož byla poskytnuta v rozporu s čl. 87 odst. 3 Smlouvy. Pokud jde o opatření, které bylo předmětem původního oznámení, italské orgány potvrdily, že část finančních prostředků byla příjemci již vyplacena, aby mohly být provedeny „některé naléhavé a neodkladné práce“. Z tohoto důvodu byla nezákonná i tato část podpory, jejíž výše není známa. |
| --- | --- |

(26)

Komise proto došla v rozhodnutí o zahájení řízení k závěru a nyní stvrzuje, že investice navržené v původním oznámení, společně se všemi předchozími vklady akcionáře s cílem pokrýt ztráty, v celkové výši 114,7 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Druhá podpora (pokrytí ztrát) je nezákonná, jelikož byla poskytnuta v rozporu s čl. 87 odst. 3 Smlouvy. Pokud jde o opatření, které bylo předmětem původního oznámení, italské orgány potvrdily, že část finančních prostředků byla příjemci již vyplacena, aby mohly být provedeny „některé naléhavé a neodkladné práce“. Z tohoto důvodu byla nezákonná i tato část podpory, jejíž výše není známa.

| (27) | Pokud jde o vnitrostátní opatření uvedená v 11. bodě odůvodnění, nepopírá se, že představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Itálie ostatně prohlásila, že v souladu se zákonem č. 752/82 nebyla vyplacena ještě žádná podpora. |
| --- | --- |

(27)

Pokud jde o vnitrostátní opatření uvedená v 11. bodě odůvodnění, nepopírá se, že představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Itálie ostatně prohlásila, že v souladu se zákonem č. 752/82 nebyla vyplacena ještě žádná podpora.

2.   Odchylky stanovené čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy

| (28) | Primární cíl opatření uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění spočívá, jak se zdá, v podpoře podniku v potížích. V takových případech, pokud jsou splněny příslušné podmínky, se může uplatnit výhradně odchylka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, podle níž je možné povolit státní podporu poskytnutou s cílem usnadnit rozvoj určitých ekonomických činností, pokud taková podpora nemá negativní účinek na podmínky obchodování v míře odporující společnému zájmu. |
| --- | --- |

(28)

Primární cíl opatření uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění spočívá, jak se zdá, v podpoře podniku v potížích. V takových případech, pokud jsou splněny příslušné podmínky, se může uplatnit výhradně odchylka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, podle níž je možné povolit státní podporu poskytnutou s cílem usnadnit rozvoj určitých ekonomických činností, pokud taková podpora nemá negativní účinek na podmínky obchodování v míře odporující společnému zájmu.

| (29) | Podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích regulují pokyny. |
| --- | --- |

(29)

Podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích regulují pokyny.

| (30) | Přechodná ustanovení pokynů stanovují, že se tyto pokyny uplatňují na posouzení jakékoli podpory na záchranu a restrukturalizaci poskytnuté bez povolení Komise (nezákonná podpora) v případě, že část podpory nebo celá podpora byla poskytnuta po 1. říjnu 2004, což je den, kdy byly v Úředním věstníku Evropské unie (bod 104) zveřejněny nové pokyny. V důsledku toho se v tomto případě uplatňují nové pokyny, jelikož oznámení bylo předloženo v roce 2005 a nejméně 11 milionů EUR veřejných dotací (z celkové částky 90,7 milionů EUR na pokrytí ztrát, uvedených v 10. bodě odůvodnění) bylo poskytnuto po 1. říjnu 2004. |
| --- | --- |

(30)

Přechodná ustanovení pokynů stanovují, že se tyto pokyny uplatňují na posouzení jakékoli podpory na záchranu a restrukturalizaci poskytnuté bez povolení Komise (nezákonná podpora) v případě, že část podpory nebo celá podpora byla poskytnuta po 1. říjnu 2004, což je den, kdy byly v Úředním věstníku Evropské unie (bod 104) zveřejněny nové pokyny. V důsledku toho se v tomto případě uplatňují nové pokyny, jelikož oznámení bylo předloženo v roce 2005 a nejméně 11 milionů EUR veřejných dotací (z celkové částky 90,7 milionů EUR na pokrytí ztrát, uvedených v 10. bodě odůvodnění) bylo poskytnuto po 1. říjnu 2004.

| (31) | Pokud jde o podpory poskytnuté při uplatňování zákona č. 488/92 a případně zákona č. 752/82, jejich slučitelnost musí být posouzena podle pokynů, jelikož Komise se domnívá, že podpora pro podniky v potížích může přispívat k rozvoji ekonomických činností bez negativního účinku na obchod v míře odporující společnému zájmu pouze tehdy, jsou-li respektovány podmínky stanovené v pokynech (11). Jelikož jsou podniky v potížích výslovně vyloučeny z oblasti působnosti zákona č. 488/92, došla Komise k závěru, že NMS nebyla způsobilá k regionální podpoře podle zákona č. 488/92, neboť podnik byl v potížích již v době, kdy byla podpora poskytnuta (v květnu 2002) (12). |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o podpory poskytnuté při uplatňování zákona č. 488/92 a případně zákona č. 752/82, jejich slučitelnost musí být posouzena podle pokynů, jelikož Komise se domnívá, že podpora pro podniky v potížích může přispívat k rozvoji ekonomických činností bez negativního účinku na obchod v míře odporující společnému zájmu pouze tehdy, jsou-li respektovány podmínky stanovené v pokynech (11). Jelikož jsou podniky v potížích výslovně vyloučeny z oblasti působnosti zákona č. 488/92, došla Komise k závěru, že NMS nebyla způsobilá k regionální podpoře podle zákona č. 488/92, neboť podnik byl v potížích již v době, kdy byla podpora poskytnuta (v květnu 2002) (12).

| (32) | Z téhož důvodu je třeba odmítnout podpůrný argument italských orgánů, podle něhož by měla být zamýšlená podpora považována za podporu spadající do rozmezí prahových hodnot stanovených pro regionální podpory Sardinii. |
| --- | --- |

(32)

Z téhož důvodu je třeba odmítnout podpůrný argument italských orgánů, podle něhož by měla být zamýšlená podpora považována za podporu spadající do rozmezí prahových hodnot stanovených pro regionální podpory Sardinii.

| (33) | Pokud jde o způsobilost NMS k podpoře na restrukturalizaci, Komise se domnívá, že nebyla splněna kritéria pro slučitelné podpory stanovená v pokynech. Zejména:






  a) | několik podpor poskytnutých k pokrytí ztrát udržovalo uměle při životě společnost, která by jinak vyhlásila úpadek; zcela určitě nebyla provedena restrukturalizace; dotčená opatření musí být tudíž považována za provozní podporu; |
| --- | --- | --- |

(33)

Pokud jde o způsobilost NMS k podpoře na restrukturalizaci, Komise se domnívá, že nebyla splněna kritéria pro slučitelné podpory stanovená v pokynech. Zejména:

a)

několik podpor poskytnutých k pokrytí ztrát udržovalo uměle při životě společnost, která by jinak vyhlásila úpadek; zcela určitě nebyla provedena restrukturalizace; dotčená opatření musí být tudíž považována za provozní podporu;

| b) | za slučitelnou podporu na záchranu nelze považovat ani pokrytí ztrát v minulosti ani opatření uvedené v původním oznámení, jelikož tyto podpory trvaly několik let, byly poskytnuty v nepřípustné formě a ve lhůtě šesti měsíců nebylo plánováno žádné jejich vrácení ani vypracování plánu restrukturalizace nebo likvidace společnosti; |
| --- | --- |

b)

za slučitelnou podporu na záchranu nelze považovat ani pokrytí ztrát v minulosti ani opatření uvedené v původním oznámení, jelikož tyto podpory trvaly několik let, byly poskytnuty v nepřípustné formě a ve lhůtě šesti měsíců nebylo plánováno žádné jejich vrácení ani vypracování plánu restrukturalizace nebo likvidace společnosti;

| c) | průmyslový plán postoupený Komisi v oznámení spočívá v analýze perspektiv ziskovosti v souvislosti s novým investičním projektem, avšak bez jakékoli zmínky o opatřeních na restrukturalizaci, o podmínkách pro udělení státní podpory a bez zohlednění nezákonné podpory poskytnuté v minulosti; |
| --- | --- |

c)

průmyslový plán postoupený Komisi v oznámení spočívá v analýze perspektiv ziskovosti v souvislosti s novým investičním projektem, avšak bez jakékoli zmínky o opatřeních na restrukturalizaci, o podmínkách pro udělení státní podpory a bez zohlednění nezákonné podpory poskytnuté v minulosti;

| d) | vzhledem k tomu, že chybí plán restrukturalizace, není Komise schopna posoudit, zda navržená podpora může vést k dlouhodobé ziskovosti, zda je tato podpora omezena na minimum a zda je možné se vyvarovat nepatřičných narušení hospodářské soutěže (zejména s ohledem na pokračující krytí dluhů v posledních daňových obdobích, což je v rozporu s judikaturou Deggendorf (13)). |
| --- | --- |

d)

vzhledem k tomu, že chybí plán restrukturalizace, není Komise schopna posoudit, zda navržená podpora může vést k dlouhodobé ziskovosti, zda je tato podpora omezena na minimum a zda je možné se vyvarovat nepatřičných narušení hospodářské soutěže (zejména s ohledem na pokračující krytí dluhů v posledních daňových obdobích, což je v rozporu s judikaturou Deggendorf (13)).

| (34) | Komise bere na vědomí oznámení Itálie, že se RAS rozhodl, že oznámenou podporu ve výši zhruba 24 milionů EUR neuskuteční a že vzhledem k finančním potížím NMS zahájí její likvidaci. Navzdory italským tvrzením se Komise v souladu s nařízením Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (14), domnívá, že v případě nezákonné podpory neslučitelné se společným trhem by měla být obnovena účinná hospodářská soutěž a že pro tento účel je nezbytné, aby podpora včetně úroků byla neprodleně vrácena. |
| --- | --- |

(34)

Komise bere na vědomí oznámení Itálie, že se RAS rozhodl, že oznámenou podporu ve výši zhruba 24 milionů EUR neuskuteční a že vzhledem k finančním potížím NMS zahájí její likvidaci. Navzdory italským tvrzením se Komise v souladu s nařízením Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (14), domnívá, že v případě nezákonné podpory neslučitelné se společným trhem by měla být obnovena účinná hospodářská soutěž a že pro tento účel je nezbytné, aby podpora včetně úroků byla neprodleně vrácena.

| (35) | Komise konstatuje, že Itálie v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy nezákonně uplatnila opatření spočívající v opakovaném krytí ztrát společnosti NMS, v poskytnutí podpory podle zákona č. 488/92 a ministerského dekretu ze dne 28. prosince 2000 a případně v částečném vyplacení další podpory, která je předmětem oznámení. Mimoto Komise konstatuje, že podpora uvedená v původním oznámení a podpora poskytnutá na základě ministerského dekretu ze dne 28. prosince 2000 podle článku 9 zákona č. 752/82 Italské republiky není slučitelná se společným trhem ani v případě uplatnění některé z výjimek podle Smlouvy o ES. V důsledku toho nesmí být uskutečněny části výše uvedených opatření, které ještě nebyly poskytnuty (15), a již vyplacená podpora v celkové výši 98,36 milionů EUR, která zahrnuje 90,7 milionů EUR na pokrytí ztrát (viz 10. bod odůvodnění) a dalších 7,66 milionů EUR poskytnutých na základě ministerského dekretu ze dne 9. května 2002 (viz 11. bod odůvodnění), musí být vrácena, |
| --- | --- |

(35)

Komise konstatuje, že Itálie v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy nezákonně uplatnila opatření spočívající v opakovaném krytí ztrát společnosti NMS, v poskytnutí podpory podle zákona č. 488/92 a ministerského dekretu ze dne 28. prosince 2000 a případně v částečném vyplacení další podpory, která je předmětem oznámení. Mimoto Komise konstatuje, že podpora uvedená v původním oznámení a podpora poskytnutá na základě ministerského dekretu ze dne 28. prosince 2000 podle článku 9 zákona č. 752/82 Italské republiky není slučitelná se společným trhem ani v případě uplatnění některé z výjimek podle Smlouvy o ES. V důsledku toho nesmí být uskutečněny části výše uvedených opatření, které ještě nebyly poskytnuty (15), a již vyplacená podpora v celkové výši 98,36 milionů EUR, která zahrnuje 90,7 milionů EUR na pokrytí ztrát (viz 10. bod odůvodnění) a dalších 7,66 milionů EUR poskytnutých na základě ministerského dekretu ze dne 9. května 2002 (viz 11. bod odůvodnění), musí být vrácena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora ve výši 98 360 000 EUR, kterou Itálie uskutečnila ve prospěch společnosti Nuova Mineraria Silius SpA, je neslučitelná se společným trhem.

2.   Státní podpora ve výši 25 869 000 EUR, kterou má Itálie v úmyslu uskutečnit ve prospěch společnosti Nuova Mineraria Silius SpA, je taktéž neslučitelná se společným trhem a nesmí být uskutečněna.

Článek 2

1.   V souladu s čl. 1 odst. 1 získá Itálie od příjemce nezákonnou podporu zpět.

2.   Částky, které mají být získány zpět, zahrnují úroky za celé období od data, kdy byly dány příjemci k dispozici, a to až do dne skutečného vrácení.

3.   Úroky se vypočítají jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (16).

Článek 3

1.   Itálie přijme veškerá nutná opatření, aby nezákonnou a neslučitelnou podporu podle čl. 1 odst. 1 získala od příjemce zpět.

2.   K vrácení dojde neprodleně a v souladu s postupy podle vnitrostátního práva, pokud umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.

3.   Itálie vykoná toto rozhodnutí do čtyř měsíců od data oznámení.

Článek 4

1.   Itálie bude Komisi informovat o postupu vnitrostátních řízení pro účely provedení tohoto rozhodnutí až do ukončení těchto řízení.

2.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí upřesní celkovou částku, jistinu i úroky, která má být získána od příjemce zpět, a poskytne podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí. V téže lhůtě zašle Itálie Komisi všechny dokumenty potvrzující, že příjemce dostal příkaz podporu vrátit zpět.

3.   Během dvou měsíců podle odstavce 2 předloží Itálie na žádost Komise zprávu o opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována za účelem splnění tohoto rozhodnutí. Tato zpráva zahrnuje i upřesnění výše podpory a úroků, které příjemce již vrátil.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 21. února 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 210, 1.9.2006, s. 39.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Fluorit se používá při syntéze organických molekul pro výrobu plastických materiálů, jako je teflon, pryskyřice, aerosoly a maziva.

3

(4)  Pozn.: Obec Silius se nachází v provincii Cagliari na Sardinii, v regionu NUTS3, který je způsobilý k podpoře s intenzitou 35 % ČEP po celé období 2000–2006 v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. a). Pro malé a střední podniky se předpokládá maximálně 15 % HEP.

4

(5)  Včetně finančních prostředků poskytovaných až do roku 2003 prostřednictvím sardinského státního podniku EMSA.

5

(6)  Zákon č. 488/92 se týká režimu regionální podpory a rozhodnutím ze dne 12. července 2000 (věc č. 715/1999) ho schválila Komise. Platnost režimu vypršela dne 31. prosince 2006.

6

(7)  Prodlouženo dalším dekretem ze dne 20. prosince 2002 s dobou platnosti do prosince 2004. Účetnictví společnosti za rok 2004 vykazuje v této souvislosti částku 1,41 milionů EUR a očekává se žádost o další prodloužení platnosti i po roce 2004.

7

(8)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2, který nahradil předcházející text přijatý v roce 1999 (Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2).

8

(9)  Viz např. věc Philip Morris v. Komise, 730/79, Sb. rozh. 1980, s. 2671, bod 11 a věc Německo v. Komise, C-156/98, Sb. rozh. 2000, s. I-6857, bod 33.

9

Philip Morris v. Komise

Německo v. Komise

(10)  Zejména v roční účetní závěrce za rok 2004 figurují ztráty ve výši 10,46 milionů EUR, které odpovídají 101 % kapitálu upsanému v té době (10,33 milionů EUR). V roce 2003 činily ztráty 9,61 milionů EUR. Klesající tendenci měl i obrat: od 7,31 milionů EUR v roce 2003 po 4,96 milionů EUR v roce 2004.

10

(11)  Bod 20 pokynů.

11

(12)  Podle bodu 56 pokynů hraje skutečnost, že podnik má sídlo v podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a), roli pouze v souvislosti s prováděním kompenzačních opatření a výší příspěvku příjemce.

12

(13)  Věc Textilwerke Deggendorf v. Komise a další, C-355/95 P, Sb. rozh. 1997, s. I-2549.

13

Textilwerke Deggendorf v. Komise a další

(14)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  Podle informací dodaných Itálií by se jednalo o 24 milionů EUR z původního oznámení a o 1,869 milionů EUR poskytnutých na základě ministerského dekretu ze dne 28. prosince 2000 a zákona č. 752/82 (viz bod 11).

15

(16)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

16

---

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/24

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. července 2007,

kterým se mění rozhodnutí 2001/781/ES o vypracování příručky přijímajících subjektů a seznamu písemností, které mohou být doručovány podle nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech

(oznámeno pod číslem K(2007) 3365)

(2007/500/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 ze dne 29. května 2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech (1), a zejména na čl. 17 písm. a) tohoto nařízení,

po konzultaci výboru zřízeného článkem 18 nařízení (ES) č. 1348/2000,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | K provedení nařízení (ES) č. 1348/2000 bylo nezbytné vypracovat a zveřejnit příručku obsahující informace o přijímajících subjektech stanovených podle článku 2 uvedeného nařízení. Příručka je uvedena v příloze I rozhodnutí Komise 2001/781/ES ze dne 25. září 2001 o vypracování příručky přijímajících subjektů a seznamu písemností, které mohou být doručovány podle nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech (2). |
| --- | --- |

(1)

K provedení nařízení (ES) č. 1348/2000 bylo nezbytné vypracovat a zveřejnit příručku obsahující informace o přijímajících subjektech stanovených podle článku 2 uvedeného nařízení. Příručka je uvedena v příloze I rozhodnutí Komise 2001/781/ES ze dne 25. září 2001 o vypracování příručky přijímajících subjektů a seznamu písemností, které mohou být doručovány podle nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech (2).

| (2) | V důsledku změn, které Francie podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1348/2000 oznámila Komisi, je nutné změnit příručku. |
| --- | --- |

(2)

V důsledku změn, které Francie podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1348/2000 oznámila Komisi, je nutné změnit příručku.

| (3) | Rozhodnutí 2001/781/ES se proto musí příslušným způsobem pozměnit, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2001/781/ES se proto musí příslušným způsobem pozměnit,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Příručka obsahující informace o přijímacích subjektech uvedená v příloze I rozhodnutí 2001/781/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 16. července 2007.

Za Komisi

Franco FRATTINI

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 160, 30.6.2000, s. 37.

1

(2)  Úř. věst. L 298, 15.11.2001, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2002/350/ES, kterým se mění rozhodnutí 2001/781/ES (Úř. věst. L 125, 13.5.2002, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

V příručce obsahující informace o přijímacích subjektech se údaje týkající se Francie mění takto:

| 1) | Název se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

1)

Název se nahrazuje tímto:

| 2) | V bodě I se údaje týkající se Francie nahrazují tímto:






  „BG | Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.
  Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.
  Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| --- | --- | --- |
| CS | Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.
  Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.
  Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DA | I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).
  Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.
  Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DE | Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.
  Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.
  Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ET | Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.
  Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.
  Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EL | Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.
  Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.
  Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EN | In France, the receiving agencies are the bailiffs.
  Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.
  The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ES | En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».
  Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.
  Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FR | En France, les entités requises sont les huissiers de justice.
  Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.
  Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| IT | In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.
  Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.
  Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LV | Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.
  Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.
  Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LT | Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).
  Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
  Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| HU | Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.
  Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.
  A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| MT | Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.
  Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.
  L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| NL | In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.
  Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.
  De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PL | We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).
  Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.
  Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PT | Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).
  Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.
  Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| RO | În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.
  Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.
  Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SK | Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.
  Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.
  Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SL | V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.
  Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.
  Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FI | Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.
  Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.
  Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SV | I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.
  Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.
  Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/“ |

2)

V bodě I se údaje týkající se Francie nahrazují tímto:

„BG

Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.

Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.

Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

CS

Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.

Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.

Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DA

I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).

Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.

Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DE

Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.

Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.

Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ET

Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.

Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.

Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EL

Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.

Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.

Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EN

In France, the receiving agencies are the bailiffs.

Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.

The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ES

En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».

Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.

Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FR

En France, les entités requises sont les huissiers de justice.

Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.

Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

IT

In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.

Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.

Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LV

Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.

Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.

Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LT

Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).

Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.

Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

HU

Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.

Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.

A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

MT

Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.

Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.

L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

NL

In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.

Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.

De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PL

We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).

Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.

Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PT

Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).

Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.

Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

RO

În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.

Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.

Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SK

Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.

Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.

Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SL

V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.

Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.

Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FI

Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.

Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.

Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SV

I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.

Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.

Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/“

| 3) | V bodě II se údaje týkající se Francie nahrazují tímto:






  „BG | Начини за приемане на документите: пощенски писма.
  Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ. |
| --- | --- | --- |
| CS | Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.
  Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci. |
| DA | De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.
  Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp. |
| DE | Empfangsmöglichkeiten: Postweg.
  Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe. |
| ET | Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.
  Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid. |
| EL | Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.
  Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή. |
| EN | Means of receipt of documents available to the agencies: post.
  Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions. |
| ES | Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.
  La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita. |
| FR | Moyens de réception disponibles: courriers postaux.
  Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire. |
| IT | Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.
  Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato. |
| LV | Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.
  Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību. |
| LT | Dokumentų gavimo priemonė: paštas.
  Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia. |
| HU | Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.
  Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével. |
| MT | Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.
  In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja. |
| NL | De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.
  Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand. |
| PL | Możliwe metody doręczenia: poczta.
  Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej. |
| PT | Meios de recepção disponíveis: via postal.
  As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário. |
| RO | Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.
  Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară. |
| SK | Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.
  Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci. |
| SL | Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.
  Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči. |
| FI | Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.
  Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| SV | Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.
  För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.“ |

3)

V bodě II se údaje týkající se Francie nahrazují tímto:

„BG

Начини за приемане на документите: пощенски писма.

Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ.

CS

Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.

Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci.

DA

De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.

Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp.

DE

Empfangsmöglichkeiten: Postweg.

Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe.

ET

Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.

Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid.

EL

Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.

Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή.

EN

Means of receipt of documents available to the agencies: post.

Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions.

ES

Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.

La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita.

FR

Moyens de réception disponibles: courriers postaux.

Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire.

IT

Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.

Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato.

LV

Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.

Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību.

LT

Dokumentų gavimo priemonė: paštas.

Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia.

HU

Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.

Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.

MT

Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.

In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja.

NL

De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.

Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand.

PL

Możliwe metody doręczenia: poczta.

Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej.

PT

Meios de recepção disponíveis: via postal.

As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário.

RO

Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.

Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară.

SK

Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.

Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci.

SL

Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.

Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči.

FI

Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.

Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu.

SV

Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.

För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.“

| 4) | V bodě III se tabulka nahrazuje tímto:






  „BG | Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски. |
| --- | --- | --- |
| CS | Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina. |
| DA | De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk. |
| DE | Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch. |
| ET | Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise. |
| EL | Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική. |
| EN | Languages that may be used for completion of the standard form: French, English. |
| ES | Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa. |
| FR | Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais. |
| IT | Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese. |
| LV | Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu. |
| LT | Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis. |
| HU | A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol. |
| MT | Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz. |
| NL | Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels. |
| PL | Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski. |
| PT | Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês. |
| RO | Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză. |
| SK | Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina. |
| SL | Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina. |
| FI | Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti. |
| SV | Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.“ |

4)

V bodě III se tabulka nahrazuje tímto:

„BG

Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски.

CS

Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina.

DA

De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk.

DE

Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch.

ET

Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise.

EL

Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική.

EN

Languages that may be used for completion of the standard form: French, English.

ES

Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa.

FR

Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais.

IT

Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese.

LV

Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu.

LT

Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis.

HU

A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol.

MT

Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz.

NL

Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels.

PL

Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski.

PT

Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês.

RO

Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză.

SK

Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina.

SL

Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina.

FI

Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti.

SV

Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.“

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/31

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2007/501/SZBP

ze dne 16. července 2007

o spolupráci s Africkým centrem pro studium a výzkum terorismu v rámci provádění Strategie Evropské unie pro boj proti terorismu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 15. prosince 2005 Evropská rada přijala Strategii Evropské unie pro boj proti terorismu, která stanoví zejména rozvoj spolupráce se zahraničními partnery Evropské unie za účelem předcházení terorismu a boje proti němu. |
| --- | --- |

(1)

Dne 15. prosince 2005 Evropská rada přijala Strategii Evropské unie pro boj proti terorismu, která stanoví zejména rozvoj spolupráce se zahraničními partnery Evropské unie za účelem předcházení terorismu a boje proti němu.

| (2) | Dne 15. prosince 2005 Evropská rada přijala strategii „Evropská unie a Afrika: na cestě ke strategickému partnerství“, ve které se Evropská unie zavazuje podporovat úsilí afrických států v oblasti boje proti terorismu. |
| --- | --- |

(2)

Dne 15. prosince 2005 Evropská rada přijala strategii „Evropská unie a Afrika: na cestě ke strategickému partnerství“, ve které se Evropská unie zavazuje podporovat úsilí afrických států v oblasti boje proti terorismu.

| (3) | Africká unie dne 14. září 2002 schválila akční plán týkající se předcházení terorismu v Africe a boje proti němu, kterým si stanovila za cíl zejména zřízení Afrického centra pro studium a výzkum terorismu (CAERT). |
| --- | --- |

(3)

Africká unie dne 14. září 2002 schválila akční plán týkající se předcházení terorismu v Africe a boje proti němu, kterým si stanovila za cíl zejména zřízení Afrického centra pro studium a výzkum terorismu (CAERT).

| (4) | Africké centrum pro studium a výzkum terorismu založila dne 13. října 2004 Africká unie. Centrum má zejména za úkol vyhodnocovat teroristické hrozby v Africe a podporovat spolupráci mezi africkými zeměmi v oblasti boje proti terorismu. Centrum si přeje využít evropské podpory. |
| --- | --- |

(4)

Africké centrum pro studium a výzkum terorismu založila dne 13. října 2004 Africká unie. Centrum má zejména za úkol vyhodnocovat teroristické hrozby v Africe a podporovat spolupráci mezi africkými zeměmi v oblasti boje proti terorismu. Centrum si přeje využít evropské podpory.

| (5) | V některých afrických zemích hrozba terorismu sílí a představuje rostoucí nebezpečí pro tyto země, ale rovněž pro Evropskou unii. |
| --- | --- |

(5)

V některých afrických zemích hrozba terorismu sílí a představuje rostoucí nebezpečí pro tyto země, ale rovněž pro Evropskou unii.

| (6) | Překážkou v účinném boji proti terorismu v Africe jsou určité místní nedostatky, zejména v oblasti institucionální organizace, |
| --- | --- |

(6)

Překážkou v účinném boji proti terorismu v Africe jsou určité místní nedostatky, zejména v oblasti institucionální organizace,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Cíl

Cílem této společné akce je poskytnout podporu Evropské unie členským státům Africké unie s cílem zlepšit organizaci jejich kapacit v oblasti boje proti terorismu v rámci ustanovení Strategie Evropské unie pro boj proti terorismu, která se týkají podpory partnerství v této oblasti mimo Evropskou unii, zejména s mezinárodními organizacemi. Touto společnou akcí Evropská unie rovněž sleduje posílení spolupráce mezi zeměmi Africké unie v oblasti boje proti terorismu, zejména prostřednictvím výměny informací.

Článek 2

Popis projektu

Evropská unie pro účely této společné akce poskytne finanční podporu CAERT pro uskutečnění níže popsaného projektu, jehož cílem je zlepšit účinnost protiteroristických opatření afrických zemí.

Projekt spočívá v provádění auditů vnitrostátních opatření pro boj proti terorismu a v uskutečňování poradních misí při reorganizaci v členských státech Africké unie. Tyto mise budou vycházet z akčního plánu vypracovaného v součinnosti s CAERT, který Evropská unie představí na semináři v Addis Abebě za účasti všech členských států Africké unie.

Podrobný popis tohoto projektu je uveden v příloze.

Článek 3

Provedení

1.   Za provádění této společné akce odpovídá předsednictví, jemuž je nápomocen generální tajemník Rady, vysoký představitel pro SZBP. Komise je plně zapojena.

2.   Technickým provedením projektu uvedeného v článku 2 je pověřeno CAERT, které se tohoto úkolu ujme pod kontrolou generálního tajemníka, vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře generální tajemník, vysoký představitel nezbytná ujednání s CAERT.

Článek 4

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka určená pro provedení projektu uvedeného v článku 2 činí 665 000 EUR a bude uhrazena ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství na rok 2007.

2.   Za správu výdajů odpovídá Komise, přičemž výdaje se spravují podle pravidel a postupů Evropského společenství použitelných na souhrnný rozpočet Evropských společenství.

3.   Komise dohlíží na řádné spravování výdajů uvedených v odstavci 2, které mají formu grantu. Komise pro tyto účely uzavře s CAERT dohodu o financování. Dohoda o financování stanoví, že CAERT zajistí plnou viditelnost příspěvků Evropské unie v závislosti na jejich objemu.

4.   Komise vyvine úsilí, aby dohoda o financování uvedená v odstavci 3 byla uzavřena co nejdříve po vstupu této společné akce v platnost. Komise informuje Radu o všech obtížích, s nimiž se v průběhu tohoto procesu setká, a o datu uzavření dohody o financování.

Článek 5

Informování a hodnocení

Předsednictví, jemuž je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, podává Radě zprávy o provádění této společné akce, přičemž vychází ze zpráv, které pravidelně vypracovává CAERT. Zprávy vypracované pro Radu zahrnují hodnocení projektu uvedeného v článku 2. Komise je plně zapojena a poskytuje informace týkající se finančních aspektů provádění této společné akce.

Článek 6

Soudržnost a spolupráce

Rada a Komise, každá v rámci svých pravomocí, zajistí soudržnost mezi prováděním této společné akce a prováděním dalších vnějších činností Společenství podle čl. 3 druhého pododstavce Smlouvy o Evropské unii. Rada a Komise za tímto účelem spolupracují.

Článek 7

Vstup v platnost a doba trvání

Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí. Její použitelnost končí osmnáct měsíců ode dne uzavření dohody o financování mezi Komisí a CAERT uvedené v čl. 4 odst. 3, nebo 16. července 2008, jestliže nebude do tohoto dne uzavřena dohoda o financování.

Článek 8

Zveřejnění

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. července 2007.

Za Radu

předseda

J. SILVA

---

PŘÍLOHA

Akce Evropské unie na podporu Africké unie v oblasti boje proti terorismu

Popis akce

Úmluva o předcházení terorismu a boji proti němu podepsaná dne 14. července 1999 v Alžíru členskými státy Organizace africké jednoty (OAJ) představuje první konkrétní nástroj boje proti terorismu na úrovni afrického kontinentu jako celku.

Uvedená úmluva obsahuje definici terorismu (1), povinnost kvalifikovat ve vnitrostátní právní úpravě teroristické činy jako trestné, závazek nepodporovat teroristickou činnost, povinnost mezistátní spolupráce v oblasti boje proti terorismu prostřednictvím výměny informací, ustanovení o vydávání teroristů a usnadnění vyšetřování trestné činnosti prováděného zahraničními orgány na vnitrostátním území.

Na tomto základě Africká unie (AU), která v roce 2001 nahradila OAJ, schválila dne 14. září 2002 v Alžíru akční plán týkající se předcházení terorismu v Africe a boje proti němu, jehož cílem je provádění úmluvy OAJ prostřednictvím konkrétních akcí.

Zejména oddíl H akčního plánu stanoví zřízení Afrického centra pro studium a výzkum terorismu (CAERT), které je pověřeno organizováním školení, prováděním studií v oblasti terorismu, vytvořením systému databází pro účely shromažďování, výměny a analýzy informací a vykonáváním dohledu a zajištěním varování v souvislosti s terorismem. Centrum má v každém státě svou kontaktní osobu, tzv. „kontaktní místo“.

Obsah projektu

Podpora Evropské unie poskytovaná Africké unii v oblasti boje proti terorismu je součástí postupného procesu, který umožňuje určit potřeby v oblasti spolupráce a přidanou hodnotu takové akce.

V druhé polovině roku 2007 CAERT uspořádá v Addis Abebě společný seminář s cílem předložit africkým zemím evropskou nabídku na vyhodnocení jejich vnitrostátních opatření pro boj proti terorismu a na poradenství při reorganizaci. V průběhu tohoto semináře bude představen akční plán. Země, které si budou přát účastnit se provádění akčního plánu a přizvat na své území misi auditorů, budou moci své přání vyjádřit na konci semináře. Tento akční plán spočívá v provádění auditů s cílem zlepšit organizaci boje proti terorismu v Africe.

V druhé fázi bude v zemích, které o to na závěr semináře požádají, provedeno vyhodnocení místních kapacit v oblasti boje proti terorismu v zemích Africké unie. Týmy auditorů na místě vyhodnotí kapacity států v oblasti boje proti terorismu s cílem navrhnout zlepšení ve zprávě, kterou vypracuje vedoucí mise a předá ji CAERT, jež bude mít za úkol zaslat zprávu Radě, která ji předá členským státům.

Ve třetí fázi CAERT (se souhlasem Evropské unie) na základě výsledků těchto hodnocení navrhne auditovaným zemím poradní opatření a auditované země budou pověřeny provedením jejich závěrů.

Podmínky provádění společné akce

CAERT, které využívá prostředky vyčleněné na SZBP, má při provádění společné akce klíčovou úlohu. CAERT zajistí organizaci semináře v Addis Abebě, bude udržovat stálý kontakt se státy, které přijaly akční plán, za účelem přípravy auditů, zajistí řízení těchto auditů z operačního a finančního hlediska a bude mít úlohu koordinátora. Členské státy budou pravidelně informovány o pokroku v provádění této společné akce, která bude probíhat po dobu osmnácti měsíců.

V druhé polovině roku 2007 se v Addis Abebě, kde má AU sídlo, uskuteční seminář, na kterém se sejdou vždy dva zástupci každé z 53 zemí AU, Maroka, Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC), CAERT a členských států EU, jakož i koordinátor Evropské unie pro boj proti terorismu. Zástupci budou z řad odborníků na vysoké úrovni a vysokých úředníků.

Na semináři, který zahájí zástupce AU, vystoupí:

| — | CAERT s příspěvkem o hodnocení teroristické hrozby, |
| --- | --- |

—

CAERT s příspěvkem o hodnocení teroristické hrozby,

| — | UNODC s příspěvkem o mezinárodních úmluvách, |
| --- | --- |

—

UNODC s příspěvkem o mezinárodních úmluvách,

| — | evropský koordinátor s příspěvkem o evropské politice boje proti terorismu, |
| --- | --- |

—

evropský koordinátor s příspěvkem o evropské politice boje proti terorismu,

| — | evropští zástupci s příspěvky o národních jednotkách pro koordinaci boje proti terorismu, |
| --- | --- |

—

evropští zástupci s příspěvky o národních jednotkách pro koordinaci boje proti terorismu,

| — | a konečně zástupci AU. |
| --- | --- |

—

a konečně zástupci AU.

Na závěr semináře bude představen akční plán, který předem vypracuje Evropská unie a jehož cílem je nabídnout zemím, jež si to přejí, audit jejich opatření pro boj proti terorismu a poradenství při reorganizaci.

Předpokládaný rozpočet semináře pokryje výlohy na cestu a pobyt zástupců 53 zemí Africké unie a Maroka, zástupců EU a mezinárodních organizací, jakož i přípravu a logistické zajištění semináře. Pracovními jazyky semináře budou pracovní jazyky Africké unie: angličtina, francouzština, arabština a portugalština.

Na závěr semináře africké státy oznámí, zda si přejí přijmout misi auditorů, či nikoliv. Auditorské týmy se budou skládat ze dvou odborníků z členských států EU a z jednoho člena CAERT. Týmy musí mít volný přístup ke všem důležitým informacím a jejich cílem bude vyhodnocování protiteroristických opatření jednotlivých států. Na závěr své mise auditoři vypracují zprávy obsahující doporučení, která, jestliže je orgány auditovaných zemí přijmou, budou provedena těmito orgány a pod dohledem CAERT.

---

(1)  Čl. 1 odst. 3 úmluvy OAJ definuje „teroristický čin“ jako „jakýkoliv čin nebo jeho hrozba, který je v rozporu s trestním právem státu, jenž je smluvní stranou úmluvy, který může ohrozit život, fyzickou integritu a svobodu osoby nebo skupiny osob, který způsobí nebo může způsobit škody na soukromém nebo veřejném majetku, přírodních zdrojích, životním prostředí nebo kulturním dědictví a který je spáchán s úmyslem:

| i) | zastrašit, vyvolat atmosféru teroru, násilím nebo nátlakem přinutit vládu, orgán, instituci, obyvatelstvo nebo skupinu obyvatelstva k zahájení nebo ke zdržení se určitého jednání, k přijetí nebo zamítnutí konkrétního stanoviska nebo k jednání podle určitých zásad; nebo |
| --- | --- |

i)

zastrašit, vyvolat atmosféru teroru, násilím nebo nátlakem přinutit vládu, orgán, instituci, obyvatelstvo nebo skupinu obyvatelstva k zahájení nebo ke zdržení se určitého jednání, k přijetí nebo zamítnutí konkrétního stanoviska nebo k jednání podle určitých zásad; nebo

| ii) | narušit normální fungování veřejných služeb, poskytování základních služeb obyvatelstvu nebo vyvolat krizovou situaci ve společnosti; |
| --- | --- |

ii)

narušit normální fungování veřejných služeb, poskytování základních služeb obyvatelstvu nebo vyvolat krizovou situaci ve společnosti;

| iii) | vyvolat všeobecnou vzpouru ve státě, jenž je smluvní stranou úmluvy.“ |
| --- | --- |

iii)

vyvolat všeobecnou vzpouru ve státě, jenž je smluvní stranou úmluvy.“

Definice uvedená v tomto článku zahrnuje rovněž financování terorismu v rozsahu, v jakém se vztahuje i na „veškerou podporu, financování, příspěvky, řízení, pomoc, podněcování, povzbuzování, pokusy, hrozby, spiknutí, organizaci nebo vybavení jakékoliv osoby s úmyslem spáchat kterýkoliv z činů uvedených v [předcházejícím] odstavci.“

---

17.7.2007

| 17.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 185/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 185/s3

---

OZNÁMENÍ ČTENÁŘŮM

Vzhledem k situaci, která nastala po rozšíření, byly některé Úřední věstníky vydány dne 27., 29. a 30. prosince 2006 ve zjednodušené formě v tehdejších úředních jazycích.

Bylo rozhodnuto, že akty, které vyšly v těchto Úředních věstnících, budou uveřejněny znovu jako opravy, a to v tradiční podobě Úředního věstníku.

Z tohoto důvodu byly vydány Úřední věstníky obsahující pouze opravy v „předpřístupových“ jazykových zněních. Překlady aktů v jazycích nových členských států budou uveřejněny ve zvláštním vydání Úředního věstníku Evropské unie a budou zahrnovat texty orgánů a Evropské centrální banky přijaté před 1. lednem 2007.

Níže uvádíme seznam Úředních věstníků vydaných ve dnech 27., 29. a 30. prosince 2006 a příslušných oprav.

| Úř. věst. ze dne 27. prosince 2006 | Opravené Úř. věst. (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

Úř. věst. ze dne 27. prosince 2006

Opravené Úř. věst. (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| Úř. věst. ze dne 29. prosince 2006 | Opravený Úř. věst. (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

Úř. věst. ze dne 29. prosince 2006

Opravený Úř. věst. (2007)

L 387

L 34

| Úř. věst. ze dne 30. prosince 2006 | Opravené Úř. věst. (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

Úř. věst. ze dne 30. prosince 2006

Opravené Úř. věst. (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---