# Europos Sąjungos L 240/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 240 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. rugsėjo 13d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 240

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. rugsėjo 13d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2007 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1047/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2007 m. rugsėjo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1048/2007, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius tunus Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje | 3 |
| | * | 2007 m. rugsėjo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1049/2007, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodadėmes menkes ICES IIIa zonoje ir IIIb, IIIc bei IIId zonų EB vandenyse | 5 |
| | * | 2007 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1050/2007, įtraukiantis į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą pavadinimus (Mejillón de Galicia arba Mexillón de Galicia (SKVN) – Café de Colombia (SGN) – Castagna Cuneo (SGN) – Asparago Bianco di Bassano (SKVN)) | 7 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2007 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1047/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2007 m. rugsėjo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1048/2007, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius tunus Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje

3

*

2007 m. rugsėjo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1049/2007, uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodadėmes menkes ICES IIIa zonoje ir IIIb, IIIc bei IIId zonų EB vandenyse

5

*

2007 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1050/2007, įtraukiantis į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą pavadinimus (Mejillón de Galicia arba Mexillón de Galicia (SKVN) – Café de Colombia (SGN) – Castagna Cuneo (SGN) – Asparago Bianco di Bassano (SKVN))

Mejillón de Galicia

Mexillón de Galicia

Café de Colombia

Castagna Cuneo

Asparago Bianco di Bassano

7

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2004 m. kovo 31 d. EFTA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 62/04/COL, keturiasdešimt penktą kartą iš dalies keičiantis Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, iš dalies keičiant 24A skyrių: Valstybės pagalba jūrų transportui ir VIII priedą ir pasiūlymas imtis reikiamų priemonių | 9 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2004 m. kovo 31 d. EFTA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 62/04/COL, keturiasdešimt penktą kartą iš dalies keičiantis Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, iš dalies keičiant 24A skyrių: Valstybės pagalba jūrų transportui ir VIII priedą ir pasiūlymas imtis reikiamų priemonių

9

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 13.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1047/2007

2007 m. rugsėjo 12 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. rugsėjo 13 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 12 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 756/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 41).

1

---

PRIEDAS

prie 2007 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 36,3 |
| XS | 26,0 |
| ZZ | 31,2 |
| 0707 00 05 | JO | 190,9 |
| TR | 134,7 |
| ZZ | 162,8 |
| 0709 90 70 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0805 50 10 | AR | 74,9 |
| UY | 71,9 |
| ZA | 60,7 |
| ZZ | 69,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| IL | 217,7 |
| TR | 100,5 |
| ZZ | 165,3 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,1 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 95,9 |
| US | 99,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 88,6 |
| 0808 20 50 | CN | 59,4 |
| TR | 123,3 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 89,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 149,3 |
| US | 210,8 |
| ZZ | 180,1 |
| 0809 40 05 | BA | 45,7 |
| IL | 125,5 |
| MK | 45,7 |
| TR | 115,5 |
| ZZ | 83,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

36,3

XS

26,0

ZZ

31,2

0707 00 05

JO

190,9

TR

134,7

ZZ

162,8

0709 90 70

TR

106,4

ZZ

106,4

0805 50 10

AR

74,9

UY

71,9

ZA

60,7

ZZ

69,2

0806 10 10

EG

177,6

IL

217,7

TR

100,5

ZZ

165,3

0808 10 80

AR

62,4

BR

117,4

CL

85,1

CN

79,8

NZ

95,9

US

99,3

ZA

80,2

ZZ

88,6

0808 20 50

CN

59,4

TR

123,3

ZA

86,6

ZZ

89,8

0809 30 10, 0809 30 90

TR

149,3

US

210,8

ZZ

180,1

0809 40 05

BA

45,7

IL

125,5

MK

45,7

TR

115,5

ZZ

83,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 13.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1048/2007

2007 m. rugsėjo 11 d.

kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius tunus Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3) nustatomos 2007 m. kvotos. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3) nustatomos 2007 m. kvotos.

| (2) | Prancūzija pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 2 dalį privalo nuo dienos, kai jai skirta atitinkama žuvų kvota laikoma išnaudota, laikinai uždrausti žvejoti tų išteklių žuvis ir po tos dienos sužvejotas žuvis uždrausti laikyti laive, jas perkrauti į kitą laivą ir iškrauti į krantą. |
| --- | --- |

(2)

Prancūzija pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 2 dalį privalo nuo dienos, kai jai skirta atitinkama žuvų kvota laikoma išnaudota, laikinai uždrausti žvejoti tų išteklių žuvis ir po tos dienos sužvejotas žuvis uždrausti laikyti laive, jas perkrauti į kitą laivą ir iškrauti į krantą.

| (3) | 2007 m. liepos 21 d. paprastųjų tunų žvejybą Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje Prancūzija nutraukė tik tais laivais, kurie Viduržemio jūros uostuose buvo įregistruoti 2007 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. liepos 21 d. paprastųjų tunų žvejybą Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje Prancūzija nutraukė tik tais laivais, kurie Viduržemio jūros uostuose buvo įregistruoti 2007 m. sausio 1 d.

| (4) | Nuo 2007 m. rugpjūčio 27 d. Prancūzija nutraukė paprastųjų tunų žvejybą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

(4)

Nuo 2007 m. rugpjūčio 27 d. Prancūzija nutraukė paprastųjų tunų žvejybą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 2 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2007 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytus išteklius. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos datos sužvejotus minėtus išteklius.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 11 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su pakeitimais, padartytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

2

(3)  OL L 15, 2007 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 898/2007 (OL L 196, 2007 7 28, p. 22).

3

---

PRIEDAS

| Nr | 23 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Ištekliai | BFT/AE045W |
| Rūšis | Paprastasis tunas (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra |
| Data | 2007 8 27 |

Nr

23

Valstybė narė

Prancūzija

Ištekliai

BFT/AE045W

Rūšis

Paprastasis tunas (Thunnus thynnus)

Zona

Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra

Data

2007 8 27

---

| 13.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1049/2007

2007 m. rugsėjo 11 d.

uždraudžiantis su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodadėmes menkes ICES IIIa zonoje ir IIIb, IIIc bei IIId zonų EB vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 m. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2007 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytus išteklius, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2007 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2007 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos datos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos datos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytus išteklius. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos datos sužvejotus minėtus išteklius.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 11 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su pakeitimais padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

2

(3)  OL L 15, 2007 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 898/2007 (OL L 196, 2007 7 28, p. 22).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 37 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | HAD/3A/BCD |
| Rūšis | Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | IIIa; IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenys |
| Data | 22.8.2007 |

Nr.

37

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

HAD/3A/BCD

Rūšis

Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

IIIa; IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenys

Data

22.8.2007

---

| 13.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1050/2007

2007 m. rugsėjo 12 d.

įtraukiantis į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą pavadinimus (Mejillón de Galicia arba Mexillón de Galicia (SKVN) – Café de Colombia (SGN) – Castagna Cuneo (SGN) – Asparago Bianco di Bassano (SKVN))

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Mejillón de Galicia“ arba „Mexillón de Galicia“, Kolumbijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Café de Colombia“ ir Italijos paraiška įregistruoti du pavadinimus – „Castagna Cuneo“ ir „Asparago Bianco di Bassano“ – paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Mejillón de Galicia“ arba „Mexillón de Galicia“, Kolumbijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Café de Colombia“ ir Italijos paraiška įregistruoti du pavadinimus – „Castagna Cuneo“ ir „Asparago Bianco di Bassano“ – paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Kadangi Komisijai nebuvo pateiktas joks prieštaravimas pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį, šiuos pavadinimus reikia įregistruoti, |
| --- | --- |

(2)

Kadangi Komisijai nebuvo pateiktas joks prieštaravimas pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį, šiuos pavadinimus reikia įregistruoti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodyti pavadinimai yra įregistruojami.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 12 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 952/2007 (OL L 210, 2007 8 10, p. 26).

1

(2)  OL C 320, 2006 12 28, p. 12 (Mejillón de Galicia arba Mexillón de Galicia); OL C 320, 2006 12 28, p. 17 (Café de Colombia); OL C 321, 2006 12 29, p. 9 (Castagna Cuneo); OL C 321, 2006 12 29, p. 19 (Asparago Bianco di Bassano).

2

Mejillón de Galicia

Mexillón de Galicia

Café de Colombia

Castagna Cuneo

Asparago Bianco di Bassano

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai

1.6 klasė.   Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

ITALIJA

Castagna Cuneo (SGN)

Asparago Bianco di Bassano (SKVN)

1.7 klasė.   Šviežia žuvis, moliuskai ir vėžiagyviai bei iš jų pagaminti produktai

ISPANIJA

Mejillón de Galicia arba Mexillón de Galicia (SKVN)

1.8 klasė.   Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai. Kava

KOLUMBIJA

Café de Colombia (SGN)

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 13.9.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/9

---

EFTA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 62/04/COL

2004 m. kovo 31 d.

keturiasdešimt penktą kartą iš dalies keičiantis Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, iš dalies keičiant 24A skyrių: „Valstybės pagalba jūrų transportui“ ir VIII priedą ir pasiūlymas imtis reikiamų priemonių

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač į jo 24 straipsnį, 5 straipsnio 2 dalies b punktą, 3 protokolo I dalies 1 straipsnį ir 3 protokolo II dalies 18–19 straipsnius (3),

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ELPA priežiūros institucija teikia pranešimus arba gaires dėl klausimų, nagrinėjamų EEE susitarime, jei tai aiškiai numatyta tame Susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime arba jei ELPA priežiūros institucija mano tai esant reikalinga,

PRISIMINDAMA Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (4), kurias ELPA priežiūros institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (5),

KADANGI 2004 m. sausio 17 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – EB Komisija) paskelbė komunikatą dėl Bendrijos valstybės pagalbos jūrų transportui gairių ir tinkamų priemonių pagal EB sutarties 88 straipsnio 1 dalį pasiūlymą (6),

KADANGI šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,

KADANGI reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje Europos ekonominėje erdvėje,

KADANGI pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus BENDRA INFORMACIJA II punktą ELPA priežiūros institucija, pasitarusi su EB Komisija, turi priimti teisės aktus, kurie atitiktų EB Komisijos priimtus teisės aktus,

PASITARUSI su EB Komisija,

PRISIMINDAMA, kad šiuo klausimu ELPA priežiūros institucija tarėsi su ELPA valstybėmis 2004 m. vasario 3 d. daugiašaliame susitikime,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

| 1) | Dabartinis Valstybės pagalbos gairių 24A skyrius ir VIII priedas iš dalies keičiami tekstu, pateiktu šio sprendimo priede. Siūlomos šio sprendimo priede pateiktos atitinkamos priemonės. |
| --- | --- |

1)

Dabartinis Valstybės pagalbos gairių 24A skyrius ir VIII priedas iš dalies keičiami tekstu, pateiktu šio sprendimo priede. Siūlomos šio sprendimo priede pateiktos atitinkamos priemonės.

| 2) | ELPA valstybėms bus pranešta laišku, pridedant šio sprendimo kopiją ir priedą. ELPA valstybės prašomos vėliausiai iki 2004 m. birželio 30 d. pranešti apie pritarimą atitinkamoms priemonėms. |
| --- | --- |

2)

ELPA valstybėms bus pranešta laišku, pridedant šio sprendimo kopiją ir priedą. ELPA valstybės prašomos vėliausiai iki 2004 m. birželio 30 d. pranešti apie pritarimą atitinkamoms priemonėms.

| 3) | Laikantis EEE susitarimo 27 protokolo d punkto nuostatų, Europos Komisija informuojama išsiunčiant jai šio sprendimo kopiją ir priedą. |
| --- | --- |

3)

Laikantis EEE susitarimo 27 protokolo d punkto nuostatų, Europos Komisija informuojama išsiunčiant jai šio sprendimo kopiją ir priedą.

| 4) | Sprendimas ir priedas skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skiltyje ir EEE priede. |
| --- | --- |

4)

Sprendimas ir priedas skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skiltyje ir EEE priede.

| 5) | Jeigu ELPA valstybės pritaria atitinkamų priemonių pasiūlymui, Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skiltyje ir EEE priede skelbiamas trumpas pranešimas. |
| --- | --- |

5)

Jeigu ELPA valstybės pritaria atitinkamų priemonių pasiūlymui, Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skiltyje ir EEE priede skelbiamas trumpas pranešimas.

| 6) | Sprendimas yra autentiškas anglų kalba. |
| --- | --- |

6)

Sprendimas yra autentiškas anglų kalba.

Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 31 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Hannes HAFSTEIN

Pirmininkas

Einar M. BULL

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – EEE susitarimas.

1

(2)  Toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo.

2

(3)  Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolas su pakeitimais, padarytais ELPA valstybių 2001 m. gruodžio 10 d. Pakeitimai įsigaliojo 2003 m. rugpjūčio 28 d.

3

(4)  Iš pradžių paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, ir jo EEE priede Nr. 32 tą pačią dieną, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 3 17 Kolegijos sprendimu Nr. 41/04/COL, dar nepaskelbtos.

4

(5)  Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

5

(6)  OL C 13, 2004 1 17, p. 3.

6

---

PRIEDAS

„24A.   VALSTYBĖS PAGALBA JŪRŲ TRANSPORTUI (1)

24A.1.   Įžanga

| (1) | Jūrų transporto paslaugos yra itin svarbios Europos ekonominei erdvei. EEE jūrų transportas ir su juo susijusi veikla ir toliau yra vieni svarbiausių pasaulyje. EB Komisijos baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 metams: laikas apsispręsti“ (2) pabrėžiama jūrų transporto paslaugų svarba Bendrijos ekonomikai ir teigiama, kad 90 % Bendrijos prekių į kitas šalis gabenama jūromis. Trumpaisiais nuotoliais jūra iš vienų EB valstybių į kitas gabenama 69 % prekių (41 %, jei įskaitomas vidaus transportas). |
| --- | --- |

(1)

Jūrų transporto paslaugos yra itin svarbios Europos ekonominei erdvei. EEE jūrų transportas ir su juo susijusi veikla ir toliau yra vieni svarbiausių pasaulyje. EB Komisijos baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 metams: laikas apsispręsti“ (2) pabrėžiama jūrų transporto paslaugų svarba Bendrijos ekonomikai ir teigiama, kad 90 % Bendrijos prekių į kitas šalis gabenama jūromis. Trumpaisiais nuotoliais jūra iš vienų EB valstybių į kitas gabenama 69 % prekių (41 %, jei įskaitomas vidaus transportas).

| (2) | Nuo 8-ojo dešimtmečio Europos laivynas pradėjo konkuruoti su laivais, įregistruotais trečiosiose šalyse, kuriose ne itin paisoma galiojančių tarptautinės socialinės apsaugos ir saugos taisyklių. |
| --- | --- |

(2)

Nuo 8-ojo dešimtmečio Europos laivynas pradėjo konkuruoti su laivais, įregistruotais trečiosiose šalyse, kuriose ne itin paisoma galiojančių tarptautinės socialinės apsaugos ir saugos taisyklių.

| (3) | Europoje įregistruotų laivų konkurencingumo stoka buvo pripažinta 9-ojo dešimtmečio pabaigoje ir, kadangi nebuvo suderintų Europos priemonių, keletas EEE valstybių priėmė skirtingas pagalbos jūrų transportui priemones. Priimtos strategijos ir biudžetai priemonėms įgyvendinti skirtingose EEE valstybėse skiriasi priklausomai nuo tų valstybių požiūrio į valstybės pagalbą arba jūrų transporto sektoriaus svarbos valstybei. |
| --- | --- |

(3)

Europoje įregistruotų laivų konkurencingumo stoka buvo pripažinta 9-ojo dešimtmečio pabaigoje ir, kadangi nebuvo suderintų Europos priemonių, keletas EEE valstybių priėmė skirtingas pagalbos jūrų transportui priemones. Priimtos strategijos ir biudžetai priemonėms įgyvendinti skirtingose EEE valstybėse skiriasi priklausomai nuo tų valstybių požiūrio į valstybės pagalbą arba jūrų transporto sektoriaus svarbos valstybei.

| (4) | Be to, siekdamos skatinti laivų perregistravimą, EEE valstybės sušvelnino įguloms taikomas taisykles, t. y. sukūrė antruosius registrus. |
| --- | --- |

(4)

Be to, siekdamos skatinti laivų perregistravimą, EEE valstybės sušvelnino įguloms taikomas taisykles, t. y. sukūrė antruosius registrus.

| (5) | Antruosius registrus sudaro „ofšoriniai registrai“, priklausantys didesnę ar mažesnę autonomiją nuo EEE valstybių turinčioms teritorijoms, ir „tarptautiniai registrai“, kurie tiesiogiai priskiriami juos sukūrusiai valstybei. |
| --- | --- |

(5)

Antruosius registrus sudaro „ofšoriniai registrai“, priklausantys didesnę ar mažesnę autonomiją nuo EEE valstybių turinčioms teritorijoms, ir „tarptautiniai registrai“, kurie tiesiogiai priskiriami juos sukūrusiai valstybei.

| (6) | Nepaisant dėtų pastangų, didelė dalis EEE laivyno ir toliau registruojama su trečiųjų šalių vėliavomis. Taip yra todėl, kad atviros registracijos politiką, kuri kartais vadinama „patogios šalies vėliava“, taikančių trečiųjų šalių registrai, palyginti su EEE valstybių registrais, ir toliau turi didelį konkurencinį pranašumą. |
| --- | --- |

(6)

Nepaisant dėtų pastangų, didelė dalis EEE laivyno ir toliau registruojama su trečiųjų šalių vėliavomis. Taip yra todėl, kad atviros registracijos politiką, kuri kartais vadinama „patogios šalies vėliava“, taikančių trečiųjų šalių registrai, palyginti su EEE valstybių registrais, ir toliau turi didelį konkurencinį pranašumą.

24A.1.1.   Pagalba laivybos pramonei

| (1) | Atsižvelgdama į EB valstybių narių, susiduriančių su didesne konkurencija, kurią sudaro su Bendrijai nepriklausančių šalių vėliava plaukiojantys laivai, pagalbos sistemų skirtumus, 1989 m. EB Komisija, siekdama užtikrinti EB valstybių narių veiksmų darnumą, parengė pirmąsias gaires šioje srityje. Tačiau šis metodas nebuvo veiksmingas, o Bendrijos laivynas toliau mažėjo. Gairės buvo peržiūrėtos ir 1997 m. buvo išleistas komunikatas, nustatantis naujas valstybės pagalbos jūrų transportui gaires (3). |
| --- | --- |

(1)

Atsižvelgdama į EB valstybių narių, susiduriančių su didesne konkurencija, kurią sudaro su Bendrijai nepriklausančių šalių vėliava plaukiojantys laivai, pagalbos sistemų skirtumus, 1989 m. EB Komisija, siekdama užtikrinti EB valstybių narių veiksmų darnumą, parengė pirmąsias gaires šioje srityje. Tačiau šis metodas nebuvo veiksmingas, o Bendrijos laivynas toliau mažėjo. Gairės buvo peržiūrėtos ir 1997 m. buvo išleistas komunikatas, nustatantis naujas valstybės pagalbos jūrų transportui gaires (3).

| (2) | 1989 m. gairės nebuvo įtrauktos į įsigaliojusį EEE susitarimą. Tačiau EEE susitarimo pagrindinės valstybės pagalbos nuostatos buvo visos taikomos jūrų transporto sektoriui, o Institucija laikėsi nuomonės, kad 1989 m. Komisijos gairės dėl pagalbos laivybos įmonėms yra svarbios EEE. 1997 m. komunikatas buvo įtrauktas į Institucijos Valstybės pagalbos gaires kaip 24A skyrius. Į dabartinį 24A skyrių įtrauktos EB Komisijos 2004 m. gairės (4). |
| --- | --- |

(2)

1989 m. gairės nebuvo įtrauktos į įsigaliojusį EEE susitarimą. Tačiau EEE susitarimo pagrindinės valstybės pagalbos nuostatos buvo visos taikomos jūrų transporto sektoriui, o Institucija laikėsi nuomonės, kad 1989 m. Komisijos gairės dėl pagalbos laivybos įmonėms yra svarbios EEE. 1997 m. komunikatas buvo įtrauktas į Institucijos Valstybės pagalbos gaires kaip 24A skyrius. Į dabartinį 24A skyrių įtrauktos EB Komisijos 2004 m. gairės (4).

| (3) | Svarbiausias pastarųjų metų įvykis, susijęs su EEE valstybių pagalbos jūrų transportui priemonėmis, yra vienodo tonažo apmokestinimo sistemos („tonažo mokesčio“) taikymo išplėtimas Europoje. Tonažo mokestis buvo pirmiausia įvestas Graikijoje, po to palaipsniui įvestas Nyderlanduose (1996 m.), Norvegijoje (1996 m.), Vokietijoje (1999 m.), Jungtinėje Karalystėje (2000 m.), Danijoje, Ispanijoje ir Suomijoje (2002 m.) ir Airijoje (2002 m.). Belgija ir Prancūzija taip pat nusprendė įvesti mokestį 2002 m., o Italijos vyriausybė šią galimybę svarsto. |
| --- | --- |

(3)

Svarbiausias pastarųjų metų įvykis, susijęs su EEE valstybių pagalbos jūrų transportui priemonėmis, yra vienodo tonažo apmokestinimo sistemos („tonažo mokesčio“) taikymo išplėtimas Europoje. Tonažo mokestis buvo pirmiausia įvestas Graikijoje, po to palaipsniui įvestas Nyderlanduose (1996 m.), Norvegijoje (1996 m.), Vokietijoje (1999 m.), Jungtinėje Karalystėje (2000 m.), Danijoje, Ispanijoje ir Suomijoje (2002 m.) ir Airijoje (2002 m.). Belgija ir Prancūzija taip pat nusprendė įvesti mokestį 2002 m., o Italijos vyriausybė šią galimybę svarsto.

24A.1.2   Įvykių po 1997 m. gairių priėmimo apžvalga

| 1) | 2004 m. gairių įžanginiame skyriuje EB Komisija apibūdina EB valstybių narių pasiūlytas ir EB Komisijos patvirtintas priemones, lyginamas su 1997 m. gairių bendraisiais tikslais. EB Komisija, remdamasi statistiniais duomenimis ir 2002 m. pradžioje EB valstybėms narėms pateikto klausimyno atsakymais, surinko svarbią informaciją. Institucija paragino ELPA valstybes užpildyti tą patį klausimyną, o atsakymus pateikė EB Komisijai. Remdamasi klausimyne pateiktais ELPA valstybių atsakymais ir pranešimų jūrų transporto sektoriuje patirtimi, Institucija gali patvirtinti, kad EB Komisijos 2004 m. komunikate apibūdintos bendrosios tendencijos taip pat būdingos ir visai EEE. |
| --- | --- |

1)

2004 m. gairių įžanginiame skyriuje EB Komisija apibūdina EB valstybių narių pasiūlytas ir EB Komisijos patvirtintas priemones, lyginamas su 1997 m. gairių bendraisiais tikslais. EB Komisija, remdamasi statistiniais duomenimis ir 2002 m. pradžioje EB valstybėms narėms pateikto klausimyno atsakymais, surinko svarbią informaciją. Institucija paragino ELPA valstybes užpildyti tą patį klausimyną, o atsakymus pateikė EB Komisijai. Remdamasi klausimyne pateiktais ELPA valstybių atsakymais ir pranešimų jūrų transporto sektoriuje patirtimi, Institucija gali patvirtinti, kad EB Komisijos 2004 m. komunikate apibūdintos bendrosios tendencijos taip pat būdingos ir visai EEE.

a)   EEE laivyno konkurencingumas

| 2) | Remdamasi EB valstybių narių atsakymais į Komisijos 2002 m. viduryje pateiktą klausimyną ir naujausiais statistiniais duomenimis (5), Komisija padarė išvadą, kad tose EB valstybėse narėse, kurios įvedė pagalbos priemones, ypač mokesčių lengvatas, bendrai visuose registruose su nacionaline vėliava buvo iš naujo įregistruota didelė dalis tonažo. Nuo specialaus laivybos mokesčių režimo Norvegijoje įgyvendinimo (6), su nacionaline vėliava plaukiojantis prekybinis laivynas pasipildė 89 laivais, t. y. išaugo 6 % (1996–2001 m.). 1989–2001 m. laikotarpiu EB valstybių narių registrų dalis visame pasaulio tonaže šiek tiek sumažėjo. Augant pasaulio laivybai, su trečiųjų šalių vėliavomis registruotas Bendrijos valdomas laivynas plėtėsi sparčiau negu su EB valstybių narių vėliavomis registruotas laivynas. Su užsienio šalių vėliavomis plaukiojančių Norvegijai priklausančių laivų skaičius padidėjo nuo 425 1996 m. sausio 1 d. iki 702 2001 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

2)

Remdamasi EB valstybių narių atsakymais į Komisijos 2002 m. viduryje pateiktą klausimyną ir naujausiais statistiniais duomenimis (5), Komisija padarė išvadą, kad tose EB valstybėse narėse, kurios įvedė pagalbos priemones, ypač mokesčių lengvatas, bendrai visuose registruose su nacionaline vėliava buvo iš naujo įregistruota didelė dalis tonažo. Nuo specialaus laivybos mokesčių režimo Norvegijoje įgyvendinimo (6), su nacionaline vėliava plaukiojantis prekybinis laivynas pasipildė 89 laivais, t. y. išaugo 6 % (1996–2001 m.). 1989–2001 m. laikotarpiu EB valstybių narių registrų dalis visame pasaulio tonaže šiek tiek sumažėjo. Augant pasaulio laivybai, su trečiųjų šalių vėliavomis registruotas Bendrijos valdomas laivynas plėtėsi sparčiau negu su EB valstybių narių vėliavomis registruotas laivynas. Su užsienio šalių vėliavomis plaukiojančių Norvegijai priklausančių laivų skaičius padidėjo nuo 425 1996 m. sausio 1 d. iki 702 2001 m. sausio 1 d.

b)   Užimtumo tendencijos

| 3) | EB Komisija pastebėjo, kad sumažėjo Bendrijos laivuose dirbančių jūrininkų bendras skaičius, bet pažymėjo, kad reikia atsižvelgti į išaugusį laivų našumą ir 1997–2001 m. vykusį Bendrijos laivyno atnaujinimą ir pažangių technologijų įdiegimą. Dėl to reikia mažiau, bet labiau kvalifikuotos darbo jėgos. Komisija pastebėjo, kad su Bendrijos vėliava plaukiojančiuose laivuose dirba vis daugiau trečiųjų šalių jūrininkų. Šią tendenciją Komisiją paminėjo ir 2001 m. komunikate dėl jūrininkų mokymo ir įdarbinimo (7). Norvegijos ir EEE šalių jūrininkų skaičius Norvegijai priklausančiuose laivuose sumažėjo 3 % 1999–2000 m. laikotarpiu, o kitų šalių jūrininkų skaičius išaugo. |
| --- | --- |

3)

EB Komisija pastebėjo, kad sumažėjo Bendrijos laivuose dirbančių jūrininkų bendras skaičius, bet pažymėjo, kad reikia atsižvelgti į išaugusį laivų našumą ir 1997–2001 m. vykusį Bendrijos laivyno atnaujinimą ir pažangių technologijų įdiegimą. Dėl to reikia mažiau, bet labiau kvalifikuotos darbo jėgos. Komisija pastebėjo, kad su Bendrijos vėliava plaukiojančiuose laivuose dirba vis daugiau trečiųjų šalių jūrininkų. Šią tendenciją Komisiją paminėjo ir 2001 m. komunikate dėl jūrininkų mokymo ir įdarbinimo (7). Norvegijos ir EEE šalių jūrininkų skaičius Norvegijai priklausančiuose laivuose sumažėjo 3 % 1999–2000 m. laikotarpiu, o kitų šalių jūrininkų skaičius išaugo.

c)   Bendras įnašas į ekonominę veiklą

| 4) | Jūrų pramonė yra neatsiejamai susijusi su jūrų transportu. Šis glaudus ryšis skatina imtis priemonių, siekiant išlaikyti nuo EEE laivybos priklausomą laivyną. Kadangi jūrų transportas yra bendros transporto grandinės, ir ypač jūrų pramonės grandinės, dalis, priemonės išlaikyti Europos laivyno konkurencingumą taip pat yra susijusios su jūrų pramone susijusiomis investicijomis sausumoje (8), jūrų transporto poveikiu EEE ekonomikai ir užimtumui. |
| --- | --- |

4)

Jūrų pramonė yra neatsiejamai susijusi su jūrų transportu. Šis glaudus ryšis skatina imtis priemonių, siekiant išlaikyti nuo EEE laivybos priklausomą laivyną. Kadangi jūrų transportas yra bendros transporto grandinės, ir ypač jūrų pramonės grandinės, dalis, priemonės išlaikyti Europos laivyno konkurencingumą taip pat yra susijusios su jūrų pramone susijusiomis investicijomis sausumoje (8), jūrų transporto poveikiu EEE ekonomikai ir užimtumui.

| 5) | Laivybos ir viso jūrų pramonės komplekso svarba minimose šalyse nėra vienoda. EB Komisijos atliktame tyrime, į kurį įtraukta 15 EB valstybių ir Norvegija, Europos jūrų pramonės komplekso dalies ir jo tiesioginio ekonominio poveikio svarbą rodo šie skaičiai: 1,55 mln. tiesioginių darbuotojų ir 160 mlrd. eurų apyvarta 1997 m. (apytiksliai 2 % Bendrijos BVP) (9). Kaip pavyzdžius galima pateikti Norvegijos (2 % BVP sukuria jūrinė dalis (10)), Danijos (3 % BVP sukuria jūrų pramonės kompleksas), Graikijos (2,3 %) ir Nyderlandų (2 %) duomenis. |
| --- | --- |

5)

Laivybos ir viso jūrų pramonės komplekso svarba minimose šalyse nėra vienoda. EB Komisijos atliktame tyrime, į kurį įtraukta 15 EB valstybių ir Norvegija, Europos jūrų pramonės komplekso dalies ir jo tiesioginio ekonominio poveikio svarbą rodo šie skaičiai: 1,55 mln. tiesioginių darbuotojų ir 160 mlrd. eurų apyvarta 1997 m. (apytiksliai 2 % Bendrijos BVP) (9). Kaip pavyzdžius galima pateikti Norvegijos (2 % BVP sukuria jūrinė dalis (10)), Danijos (3 % BVP sukuria jūrų pramonės kompleksas), Graikijos (2,3 %) ir Nyderlandų (2 %) duomenis.

| 6) | Šiomis aplinkybėmis svarbu pažymėti, kad Bendrijoje vykdančių veiklą Europos operatorių valdomas laivynas ir toliau sudaro apytiksliai 34 % pasaulio tonažo, kuris per tą laikotarpį išaugo 10 %. Atsižvelgiant į jūrų pramonės mobilumą ir trečiųjų šalių siūlomą infrastruktūrą, galima daryti išvadą, kad pagalbos priemonės jūrų transportui gali padėti išvengti giminingų pramonės šakų perkėlimo. |
| --- | --- |

6)

Šiomis aplinkybėmis svarbu pažymėti, kad Bendrijoje vykdančių veiklą Europos operatorių valdomas laivynas ir toliau sudaro apytiksliai 34 % pasaulio tonažo, kuris per tą laikotarpį išaugo 10 %. Atsižvelgiant į jūrų pramonės mobilumą ir trečiųjų šalių siūlomą infrastruktūrą, galima daryti išvadą, kad pagalbos priemonės jūrų transportui gali padėti išvengti giminingų pramonės šakų perkėlimo.

| 7) | Remdamasi šiais duomenimis, EB Komisija priėjo išvados, kad ten, kur buvo imtasi priemonių, laikantis 1997 m. gairių, Bendrijos registrų ir laivyno struktūrinis mažėjimas buvo sustabdytas bei bent iš dalies buvo pasiekti Komisijos iškelti tikslai. Remdamasi atliktais tyrimais jūrų transporto srityje, Institucija pastebi, kad laivai ir toliau registruojami kitose šalyse, o priemonės, kurių imtasi laikantis Institucijos gairių ankstesnio 24A skyriaus, gali šią tendenciją sustabdyti. Pagal bendrą tonažą ir Norvegijoje registruotą tonažą, Norvegijos laivyno dalis sudarė 4 % viso pasaulio laivyno 1998–2000 m. (11) |
| --- | --- |

7)

Remdamasi šiais duomenimis, EB Komisija priėjo išvados, kad ten, kur buvo imtasi priemonių, laikantis 1997 m. gairių, Bendrijos registrų ir laivyno struktūrinis mažėjimas buvo sustabdytas bei bent iš dalies buvo pasiekti Komisijos iškelti tikslai. Remdamasi atliktais tyrimais jūrų transporto srityje, Institucija pastebi, kad laivai ir toliau registruojami kitose šalyse, o priemonės, kurių imtasi laikantis Institucijos gairių ankstesnio 24A skyriaus, gali šią tendenciją sustabdyti. Pagal bendrą tonažą ir Norvegijoje registruotą tonažą, Norvegijos laivyno dalis sudarė 4 % viso pasaulio laivyno 1998–2000 m. (11)

| 8) | Atvirų registrų dalis pasaulio tonaže ir toliau didėjo, t. y. išaugo nuo 43 % 1996 m. iki 54 % 2001 m., ir nepanašu, kad didėjantis jūrininkų iš trečiųjų šalių įdarbinimas laivyne pasikeistų. Veiksmai, kurių buvo imtasi pastaraisiais metais, turi būti ir toliau tęsiami, bet turi būti geriau orientuoti. Aktyviau reikėtų ieškoti EEE jūrininkų įdarbinimą skatinančių priemonių. |
| --- | --- |

8)

Atvirų registrų dalis pasaulio tonaže ir toliau didėjo, t. y. išaugo nuo 43 % 1996 m. iki 54 % 2001 m., ir nepanašu, kad didėjantis jūrininkų iš trečiųjų šalių įdarbinimas laivyne pasikeistų. Veiksmai, kurių buvo imtasi pastaraisiais metais, turi būti ir toliau tęsiami, bet turi būti geriau orientuoti. Aktyviau reikėtų ieškoti EEE jūrininkų įdarbinimą skatinančių priemonių.

| 9) | Priemonių, kurių ėmėsi ELPA valstybės ir kurioms pritarė Institucija, rezultatai turi būti sistemiškai analizuojami. |
| --- | --- |

9)

Priemonių, kurių ėmėsi ELPA valstybės ir kurioms pritarė Institucija, rezultatai turi būti sistemiškai analizuojami.

| 10) | Nors iš esmės pagalba veiklai turėtų būti išimtinė, laikina ir mažėjanti, Institucija mano, kad valstybės pagalba EEE laivybos pramonei gali būti pateisinama, ir kad po 1997 m. gairių priėmimo taikyta strategija buvo teisinga. Todėl dabartinis Gairių 24A skyrius yra grindžiamas tuo pačiu pagrindiniu požiūriu. |
| --- | --- |

10)

Nors iš esmės pagalba veiklai turėtų būti išimtinė, laikina ir mažėjanti, Institucija mano, kad valstybės pagalba EEE laivybos pramonei gali būti pateisinama, ir kad po 1997 m. gairių priėmimo taikyta strategija buvo teisinga. Todėl dabartinis Gairių 24A skyrius yra grindžiamas tuo pačiu pagrindiniu požiūriu.

24A.2.   Peržiūrėtų valstybės pagalbos gairių taikymo sritis ir bendrieji tikslai

| 1) | Šiomis ankstesnį 24A skyrių pakeisiančiomis gairėmis (12) siekiama nustatyti kriterijus, kuriais remiantis Institucija pritars valstybės pagalbai jūrų transportui, laikantis EEE valstybės pagalbos taisyklių ir tvarkos, bei remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu ir (arba) 59 straipsnio 2 dalimi. |
| --- | --- |

1)

Šiomis ankstesnį 24A skyrių pakeisiančiomis gairėmis (12) siekiama nustatyti kriterijus, kuriais remiantis Institucija pritars valstybės pagalbai jūrų transportui, laikantis EEE valstybės pagalbos taisyklių ir tvarkos, bei remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu ir (arba) 59 straipsnio 2 dalimi.

| 2) | Pagalbos schemos neturėtų būti vykdomos kitų ELPA valstybių ūkių sąskaita ir turi neiškraipyti konkurencijos tarp Susitariančiųjų šalių taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Valstybės pagalba turi apsiriboti tik tikslais, kuriuos būtina pasiekti, ir skiriama laikantis skaidrumo principo. Visada būtina atsižvelgti į visą valdžios institucijų (nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu) skiriamos pagalbos bendrąjį poveikį. |
| --- | --- |

2)

Pagalbos schemos neturėtų būti vykdomos kitų ELPA valstybių ūkių sąskaita ir turi neiškraipyti konkurencijos tarp Susitariančiųjų šalių taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Valstybės pagalba turi apsiriboti tik tikslais, kuriuos būtina pasiekti, ir skiriama laikantis skaidrumo principo. Visada būtina atsižvelgti į visą valdžios institucijų (nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu) skiriamos pagalbos bendrąjį poveikį.

| 3) | Šios gairės taikomos jūrų transporto veiklai, apibrėžiamai Reglamente (EEB) Nr. 4055/86 (13), įtrauktame į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo XIII priedo 53 punktas, ir Reglamente (EEB) Nr. 3577/92 (14), įtrauktame į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo XIII priedo 53 punktas (15), t. y. „prekių ir asmenų gabenimui jūra“. Tam tikros gairių dalys taip pat taikomos vilkimui ir dugno valymui. |
| --- | --- |

3)

Šios gairės taikomos jūrų transporto veiklai, apibrėžiamai Reglamente (EEB) Nr. 4055/86 (13), įtrauktame į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo XIII priedo 53 punktas, ir Reglamente (EEB) Nr. 3577/92 (14), įtrauktame į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo XIII priedo 53 punktas (15), t. y. „prekių ir asmenų gabenimui jūra“. Tam tikros gairių dalys taip pat taikomos vilkimui ir dugno valymui.

24A.2.1.   Peržiūrėtų Valstybės pagalbos gairių taikymo sritis

| 1) | Šios gairės taikomos bet kokiai ELPA valstybių ar iš valstybinių išteklių suteiktai pagalbai jūrų transportui. Pagalba apima bet kokia forma valdžios institucijų (nacionaliniu, regioniniu, provincijos, apskrities ar vietos lygmeniu) finansuojamą pagalbą, teikiančią finansinį pranašumą. Šiame kontekste „valdžios institucijų“ sąvoka gali apimti ir valstybines įmones bei valstybės valdomus bankus. Susitarimai, kuriais valstybė teikia garantijos paskoloms ar kitokiai komercinių bankų finansavimui gauti, taip gali būti apibrėžiami kaip pagalba. Gairėse pagalbos gavėjai nėra skirstomi pagal jų teisinę struktūrą (įmonės, partnerystės ar asmenys), nuosavybės formą (valstybės ar privačią), o įmonės sąvoka apima visus kitus juridinio asmens tipus. |
| --- | --- |

1)

Šios gairės taikomos bet kokiai ELPA valstybių ar iš valstybinių išteklių suteiktai pagalbai jūrų transportui. Pagalba apima bet kokia forma valdžios institucijų (nacionaliniu, regioniniu, provincijos, apskrities ar vietos lygmeniu) finansuojamą pagalbą, teikiančią finansinį pranašumą. Šiame kontekste „valdžios institucijų“ sąvoka gali apimti ir valstybines įmones bei valstybės valdomus bankus. Susitarimai, kuriais valstybė teikia garantijos paskoloms ar kitokiai komercinių bankų finansavimui gauti, taip gali būti apibrėžiami kaip pagalba. Gairėse pagalbos gavėjai nėra skirstomi pagal jų teisinę struktūrą (įmonės, partnerystės ar asmenys), nuosavybės formą (valstybės ar privačią), o įmonės sąvoka apima visus kitus juridinio asmens tipus.

| 2) | Šios gairės netaikomos pagalbai laivų statybai (kaip apibrėžiama Institucijos valstybės pagalbos gairių 24B skyriuje ar bet kuriame paskesniame dokumente). Investicijos į infrastruktūrą paprastai nėra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jei valstybė leidžia visiems operatoriams vienodai ir nemokamai naudotis infrastruktūra. Tačiau Institucija gali tikrinti tokias investicijas, jei jos gali duoti tiesioginės ar netiesioginės naudos konkretiems laivų savininkams. Institucija taip pat nustatė principą, kad valdžios institucijų įmonei skiriama pagalba tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, veikiančiam normaliomis rinkos ekonomikos sąlygomis, nelaikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

2)

Šios gairės netaikomos pagalbai laivų statybai (kaip apibrėžiama Institucijos valstybės pagalbos gairių 24B skyriuje ar bet kuriame paskesniame dokumente). Investicijos į infrastruktūrą paprastai nėra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jei valstybė leidžia visiems operatoriams vienodai ir nemokamai naudotis infrastruktūra. Tačiau Institucija gali tikrinti tokias investicijas, jei jos gali duoti tiesioginės ar netiesioginės naudos konkretiems laivų savininkams. Institucija taip pat nustatė principą, kad valdžios institucijų įmonei skiriama pagalba tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, veikiančiam normaliomis rinkos ekonomikos sąlygomis, nelaikoma valstybės pagalba.

24A.2.2.   Peržiūrėtų Valstybės pagalbos gairių bendrieji tikslai

| 1) | Didesnis skaidrumas valstybės pagalbos srityje yra būtinas, kad ne tik šalių institucijos plačiąja prasme, bet ir įmonės bei asmenys žinotų savo teises ir pareigas. Šios Gairės turėtų padėti siekti šio tikslo ir išaiškinti, kokios valstybės pagalbos schemos gali būti taikomos remti EEE jūrinį interesą, siekiant






  — | gerinti saugų, veiksmingą, aplinkai nekenkiantį jūrų transportą, |
| --- | --- | --- |

1)

Didesnis skaidrumas valstybės pagalbos srityje yra būtinas, kad ne tik šalių institucijos plačiąja prasme, bet ir įmonės bei asmenys žinotų savo teises ir pareigas. Šios Gairės turėtų padėti siekti šio tikslo ir išaiškinti, kokios valstybės pagalbos schemos gali būti taikomos remti EEE jūrinį interesą, siekiant

—

gerinti saugų, veiksmingą, aplinkai nekenkiantį jūrų transportą,

| — | skatinti įregistruoti arba perregistruoti laivus EEE valstybių registruose, |
| --- | --- |

—

skatinti įregistruoti arba perregistruoti laivus EEE valstybių registruose,

| — | stiprinti jūrų pramonės kompleksą EEE valstybėse, tuo pačiu išlaikant pasaulio rinkose konkurencingą laivyną, |
| --- | --- |

—

stiprinti jūrų pramonės kompleksą EEE valstybėse, tuo pačiu išlaikant pasaulio rinkose konkurencingą laivyną,

| — | išlaikyti ir gerinti žinias ir patirtį laivybos srityje ir užtikrinti bei skatinti Europos jūrininkų įdarbinimą, |
| --- | --- |

—

išlaikyti ir gerinti žinias ir patirtį laivybos srityje ir užtikrinti bei skatinti Europos jūrininkų įdarbinimą,

| — | skatinti naujas paslaugas trumpųjų nuotolių laivybos jūra srityje (16). |
| --- | --- |

—

skatinti naujas paslaugas trumpųjų nuotolių laivybos jūra srityje (16).

| 2) | Valstybės pagalba gali būti skiriama tik EEE valstybių registruose esantiems laivams. Tačiau kai kuriais išimtiniais atvejais pagalba gali būti skiriama registruose esantiems laivams pagal šių gairių VIII priedo 3 punktą, su sąlyga, kad:






  — | laivai atitinka tarptautinius standartus ir laikomasi EEE teisės aktų, be kita ko susijusių su sauga, aplinkos apsaugos veiksmingumu ir darbo sąlygomis laivuose, |
| --- | --- | --- |

2)

Valstybės pagalba gali būti skiriama tik EEE valstybių registruose esantiems laivams. Tačiau kai kuriais išimtiniais atvejais pagalba gali būti skiriama registruose esantiems laivams pagal šių gairių VIII priedo 3 punktą, su sąlyga, kad:

—

laivai atitinka tarptautinius standartus ir laikomasi EEE teisės aktų, be kita ko susijusių su sauga, aplinkos apsaugos veiksmingumu ir darbo sąlygomis laivuose,

| — | laivus eksploatuoja EEE valstybėse veikiančios įmonės, |
| --- | --- |

—

laivus eksploatuoja EEE valstybėse veikiančios įmonės,

| — | laivų savininkas yra įkūręs įmonę EEE ir atitinkama valstybė įrodo, kad registras tiesiogiai padeda siekti pirmiau išvardytų tikslų. |
| --- | --- |

—

laivų savininkas yra įkūręs įmonę EEE ir atitinkama valstybė įrodo, kad registras tiesiogiai padeda siekti pirmiau išvardytų tikslų.

| 3) | Be to, nuo laivo vėliavos nepriklausančioms pagalbos priemonėms gali būti pritariama tam tikrais išimtiniais atvejais, kai tai yra naudinga Susitariančiųjų šalių bendriems tikslams. |
| --- | --- |

3)

Be to, nuo laivo vėliavos nepriklausančioms pagalbos priemonėms gali būti pritariama tam tikrais išimtiniais atvejais, kai tai yra naudinga Susitariančiųjų šalių bendriems tikslams.

24A.3.   Mokestinės ir socialinės priemonės konkurencingumui didinti

24A.3.1.   Bendrovių laivų savininkių apmokestinimas

| 1) | Daug trečiųjų šalių parengė kai kuriais atvejais veiksminga tarptautinių paslaugų infrastruktūra paremtus laivybos registrus, kurie vilioja laivų savininkus patrauklesne nei EEE valstybėse mokesčių sistema. Mažesni mokesčiai skatina įmones ne tik perregistruoti savo laivus, bet ir svarstyti verslo perkėlimo galimybę. Reikia pabrėžti, kad šiuo metu nėra veiksmingų tarptautinių taisyklių tokiai mokesčių konkurencijai riboti ir esama mažai administracinių, teisinių ar techninių kliūčių išregistruoti laivus iš EEE valstybės registro. Šiuo atveju geriausias sprendimas – sukurti sąžiningesnes sąlygas konkuruoti su patogios šalies vėliavomis plaukiojančiais laivais. |
| --- | --- |

1)

Daug trečiųjų šalių parengė kai kuriais atvejais veiksminga tarptautinių paslaugų infrastruktūra paremtus laivybos registrus, kurie vilioja laivų savininkus patrauklesne nei EEE valstybėse mokesčių sistema. Mažesni mokesčiai skatina įmones ne tik perregistruoti savo laivus, bet ir svarstyti verslo perkėlimo galimybę. Reikia pabrėžti, kad šiuo metu nėra veiksmingų tarptautinių taisyklių tokiai mokesčių konkurencijai riboti ir esama mažai administracinių, teisinių ar techninių kliūčių išregistruoti laivus iš EEE valstybės registro. Šiuo atveju geriausias sprendimas – sukurti sąžiningesnes sąlygas konkuruoti su patogios šalies vėliavomis plaukiojančiais laivais.

| 2) | Apskritai EEE arba ELPA valstybės mokesčių sistema nėra reglamentuojama EEE susitarime. Kai kuriais atvejais tokia sistema gali turėti pasekmių, dėl kurių ji patektų į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (17). Kol kas nėra įrodymų, kad programos iškraipytų konkurenciją tarp Susitariančiųjų šalių tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. ELPA valstybių požiūris į pagalbą laivybai tampa vis vienodesnis. Laivų perregistravimas iš vienos EEE valstybės į kitą vyksta labai retai. EEE valstybės konkuruoja su trečiosiomis šalimis mokesčių srityje, nes registruodami laivus trečiosiose šalyse laivų savininkai turi galimybę gerokai sumažinti išlaidas, nei registruodami laivus EEE registruose. |
| --- | --- |

2)

Apskritai EEE arba ELPA valstybės mokesčių sistema nėra reglamentuojama EEE susitarime. Kai kuriais atvejais tokia sistema gali turėti pasekmių, dėl kurių ji patektų į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (17). Kol kas nėra įrodymų, kad programos iškraipytų konkurenciją tarp Susitariančiųjų šalių tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. ELPA valstybių požiūris į pagalbą laivybai tampa vis vienodesnis. Laivų perregistravimas iš vienos EEE valstybės į kitą vyksta labai retai. EEE valstybės konkuruoja su trečiosiomis šalimis mokesčių srityje, nes registruodami laivus trečiosiose šalyse laivų savininkai turi galimybę gerokai sumažinti išlaidas, nei registruodami laivus EEE registruose.

| 3) | Dėl šios priežasties daugelis EEE valstybių ėmėsi konkrečių priemonių gerinti bendrovėms laivų savininkėms taikomas mokesčių sąlygas, pavyzdžiui, pagreitintą investicijų į laivus nuvertėjimą ar teisę pasilikti pelną, gautą pardavus laivus, kelerius metus nemokant mokesčių, jei pelnas investuojamas į laivus. |
| --- | --- |

3)

Dėl šios priežasties daugelis EEE valstybių ėmėsi konkrečių priemonių gerinti bendrovėms laivų savininkėms taikomas mokesčių sąlygas, pavyzdžiui, pagreitintą investicijų į laivus nuvertėjimą ar teisę pasilikti pelną, gautą pardavus laivus, kelerius metus nemokant mokesčių, jei pelnas investuojamas į laivus.

| 4) | Šios laivybai taikomos mokesčių sumažinimo priemonės yra laikomos valstybės pagalba. Lygiai taip pat įprasto įmonių pelno mokesčio sistemos pakeitimas tonažo mokesčiu yra laikomas valstybės pagalba. „Tonažo mokestis“ reiškia, kad laivo savininkas moka mokestį, tiesiogiai susijusį su eksploatuojamu tonažu. Tonažo mokestis mokamas nepriklausomai nuo įmonės faktinio pelno ar nuostolių. |
| --- | --- |

4)

Šios laivybai taikomos mokesčių sumažinimo priemonės yra laikomos valstybės pagalba. Lygiai taip pat įprasto įmonių pelno mokesčio sistemos pakeitimas tonažo mokesčiu yra laikomas valstybės pagalba. „Tonažo mokestis“ reiškia, kad laivo savininkas moka mokestį, tiesiogiai susijusį su eksploatuojamu tonažu. Tonažo mokestis mokamas nepriklausomai nuo įmonės faktinio pelno ar nuostolių.

| 5) | Nustatyta, kad tokios priemonės padeda išlaikyti aukštos kokybės darbo vietas jūrų sektoriuje sausumoje, pavyzdžiui, tiesiogiai su laivyba susijusio vadovaujančio personalo darbo vietas ir darbo vietas jai artimoje veikloje (draudimo, tarpininkavimo ir finansų). Atsižvelgiant į tokios veiklos svarbą Susitariančiųjų šalių ūkiams ir siekiant pirmiau minėtų tikslų, tokioms mokesčių lengvatoms iš esmės galima pritarti. Kokybiškų darbo vietų išsaugojimas ir EEE valstybėse veikiančios konkurencingos laivybos pramonės skatinimas taikant mokesčių lengvatas, kartu su mokymų ir saugos didinimo iniciatyvomis, padės vystyti Europos laivybą pasaulio rinkoje. |
| --- | --- |

5)

Nustatyta, kad tokios priemonės padeda išlaikyti aukštos kokybės darbo vietas jūrų sektoriuje sausumoje, pavyzdžiui, tiesiogiai su laivyba susijusio vadovaujančio personalo darbo vietas ir darbo vietas jai artimoje veikloje (draudimo, tarpininkavimo ir finansų). Atsižvelgiant į tokios veiklos svarbą Susitariančiųjų šalių ūkiams ir siekiant pirmiau minėtų tikslų, tokioms mokesčių lengvatoms iš esmės galima pritarti. Kokybiškų darbo vietų išsaugojimas ir EEE valstybėse veikiančios konkurencingos laivybos pramonės skatinimas taikant mokesčių lengvatas, kartu su mokymų ir saugos didinimo iniciatyvomis, padės vystyti Europos laivybą pasaulio rinkoje.

| 6) | Institucija supranta, kad šiandien laivų savininkai pajamas gauna eksploatuodami laivus su skirtingomis vėliavomis, pavyzdžiui į užsakomuosius reisus plaukia laivai su užsienio šalių vėliavomis arba eksploatuojami susivienijimams priklausančių partnerių laivai. Taip pat pripažįstama, kad vadovaujančio personalo ir pagalbinės veiklos perkėlimas į kitas šalis ir toliau tęstųsi, jei laivų savininkui būtų finansiškai naudinga turėti atskiras įmones ir vykdyti atskirą su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų ir kitų laivų pajamų apskaitą. Ypač tai pasakytina, pavyzdžiui, apie laivo, plaukiojančio ne su EEE šalies vėliava, pajamas, kurios gali būti apmokestinamos visu įmonių pajamų mokesčio tarifu EEE valstybėje arba nedideliu mokesčiu užsienio šalyje, jei įrodoma, kad vadovaujantis personalas dirba užsienio šalyje. |
| --- | --- |

6)

Institucija supranta, kad šiandien laivų savininkai pajamas gauna eksploatuodami laivus su skirtingomis vėliavomis, pavyzdžiui į užsakomuosius reisus plaukia laivai su užsienio šalių vėliavomis arba eksploatuojami susivienijimams priklausančių partnerių laivai. Taip pat pripažįstama, kad vadovaujančio personalo ir pagalbinės veiklos perkėlimas į kitas šalis ir toliau tęstųsi, jei laivų savininkui būtų finansiškai naudinga turėti atskiras įmones ir vykdyti atskirą su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų ir kitų laivų pajamų apskaitą. Ypač tai pasakytina, pavyzdžiui, apie laivo, plaukiojančio ne su EEE šalies vėliava, pajamas, kurios gali būti apmokestinamos visu įmonių pajamų mokesčio tarifu EEE valstybėje arba nedideliu mokesčiu užsienio šalyje, jei įrodoma, kad vadovaujantis personalas dirba užsienio šalyje.

| 7) | Valstybės pagalbos jūrų transportui tikslas – skatinti EEE laivynų konkurencingumą pasaulio laivybos rinkoje. Todėl mokesčių lengvatų schemos turėtų būti taikomos su EEE vėliava plaukiojantiems laivams. Tačiau išimtiniais atvejais mokesčių lengvatų schemoms gali būti pritariama, kai jos taikomos visam laivynui, kurį eksploatuoja laivų savininkas, įsteigęs įmonę EEE valstybės teritorijoje, kurioje taikomas įmonių pajamų mokestis, su sąlyga, kad galima įrodyti, jog strateginis ir komercinis laivų valdymas vykdomas EEE teritorijoje, ir kad vykdoma veikla yra naudinga EEE ekonominei veiklai ir užimtumui. EEE valstybės pateikiami įrodymai šiam ekonominiam ryšiui pagrįsti turėtų apimti išsamią informaciją apie turimus ir eksploatuojamus EEE valstybės registruose esančius laivus, duomenis apie EEE piliečius, dirbančius laivuose ir sausumoje bei investicijas į ilgalaikį turtą. Reikia pabrėžti, kad pagalba turi būti būtina norint į EEE susigrąžinti strateginį ir komercinį laivų valdymą, o schemos naudos gavėjams turi būti taikomas EEE įmonių pelno mokestis. Be to, Institucija prašo pateikti bet kokius turimus įrodymus, kad laivai, kuriuos eksploatuoja iš šių priemonių naudos gaunančios įmonės, atitinka tarptautinius ir EEE saugos standartus bei darbo laivuose sąlygas. |
| --- | --- |

7)

Valstybės pagalbos jūrų transportui tikslas – skatinti EEE laivynų konkurencingumą pasaulio laivybos rinkoje. Todėl mokesčių lengvatų schemos turėtų būti taikomos su EEE vėliava plaukiojantiems laivams. Tačiau išimtiniais atvejais mokesčių lengvatų schemoms gali būti pritariama, kai jos taikomos visam laivynui, kurį eksploatuoja laivų savininkas, įsteigęs įmonę EEE valstybės teritorijoje, kurioje taikomas įmonių pajamų mokestis, su sąlyga, kad galima įrodyti, jog strateginis ir komercinis laivų valdymas vykdomas EEE teritorijoje, ir kad vykdoma veikla yra naudinga EEE ekonominei veiklai ir užimtumui. EEE valstybės pateikiami įrodymai šiam ekonominiam ryšiui pagrįsti turėtų apimti išsamią informaciją apie turimus ir eksploatuojamus EEE valstybės registruose esančius laivus, duomenis apie EEE piliečius, dirbančius laivuose ir sausumoje bei investicijas į ilgalaikį turtą. Reikia pabrėžti, kad pagalba turi būti būtina norint į EEE susigrąžinti strateginį ir komercinį laivų valdymą, o schemos naudos gavėjams turi būti taikomas EEE įmonių pelno mokestis. Be to, Institucija prašo pateikti bet kokius turimus įrodymus, kad laivai, kuriuos eksploatuoja iš šių priemonių naudos gaunančios įmonės, atitinka tarptautinius ir EEE saugos standartus bei darbo laivuose sąlygas.

| 8) | Kaip teigiama ankstesnėje pastraipoje, negalima pamiršti, kad iš esmės mokesčių lengvatų schemos gali būti taikomos tik su EEE valstybių vėliava plaukiojantiems laivams. Prieš skiriant (ar patvirtinant) išimtinę pagalbą laivynams, kuriuose taip pat esama su kitų šalių vėliavomis plaukiojančių laivų, EEE valstybės turi užtikrinti, kad pagalbą gaunančios įmonės įsipareigotų padidinti ar bent jau išlaikyti su EEE valstybės vėliava plaukiojančio laivyno, kurį jos eksploatuoja pradedant taikyti šias gaires, tonažo dalį. Kai įmonė valdo laivus eksploatuojančias bendroves, kaip apibrėžiama septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB (18) 1 straipsnyje, kuris įtrauktas į EEE susitarimą kaip XXII priedo 4 punktas, anksčiau minėtas tonažo dalies reikalavimas bus bendrai taikomas pagrindinei bendrovei ir pavaldžiajai įmonei. Jei įmonė (ar jų grupė) šio reikalavimo nesilaiko, atitinkama EEE valstybė neturėtų skirti daugiau mokesčių lengvatų tos įmonės papildomai eksploatuojamiems laivams, plaukiojantiems su ne EEE valstybės vėliava, nebent viso tonažo, kuriam taikoma mokesčių lengvata EEE valstybėje, EEE šalių vėliavos laivų dalis vidutiniškai nesumažėjo per kitoje pastraipoje nurodytą ataskaitinį laikotarpį. ELPA valstybė privalo informuoti Instituciją apie leidžiančios nukrypti nuostatos taikymą. Šioje pastraipoje išdėstyti EEE tonažo dalies reikalavimai nėra taikomi įmonėms, eksploatuojančioms bent 60 % savo tonažo su EEE šalies vėliava. |
| --- | --- |

8)

Kaip teigiama ankstesnėje pastraipoje, negalima pamiršti, kad iš esmės mokesčių lengvatų schemos gali būti taikomos tik su EEE valstybių vėliava plaukiojantiems laivams. Prieš skiriant (ar patvirtinant) išimtinę pagalbą laivynams, kuriuose taip pat esama su kitų šalių vėliavomis plaukiojančių laivų, EEE valstybės turi užtikrinti, kad pagalbą gaunančios įmonės įsipareigotų padidinti ar bent jau išlaikyti su EEE valstybės vėliava plaukiojančio laivyno, kurį jos eksploatuoja pradedant taikyti šias gaires, tonažo dalį. Kai įmonė valdo laivus eksploatuojančias bendroves, kaip apibrėžiama septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB (18) 1 straipsnyje, kuris įtrauktas į EEE susitarimą kaip XXII priedo 4 punktas, anksčiau minėtas tonažo dalies reikalavimas bus bendrai taikomas pagrindinei bendrovei ir pavaldžiajai įmonei. Jei įmonė (ar jų grupė) šio reikalavimo nesilaiko, atitinkama EEE valstybė neturėtų skirti daugiau mokesčių lengvatų tos įmonės papildomai eksploatuojamiems laivams, plaukiojantiems su ne EEE valstybės vėliava, nebent viso tonažo, kuriam taikoma mokesčių lengvata EEE valstybėje, EEE šalių vėliavos laivų dalis vidutiniškai nesumažėjo per kitoje pastraipoje nurodytą ataskaitinį laikotarpį. ELPA valstybė privalo informuoti Instituciją apie leidžiančios nukrypti nuostatos taikymą. Šioje pastraipoje išdėstyti EEE tonažo dalies reikalavimai nėra taikomi įmonėms, eksploatuojančioms bent 60 % savo tonažo su EEE šalies vėliava.

| 9) | Visais atvejais, kai mokesčių schemos patvirtinamos remiantis pirmiau išdėstyta išimtimi, ir siekiant sudaryti sąlygas ELPA valstybei kas trečius metus parengti 24A.12 dalyje (žr. „Galutinės pastabos“) numatytą ataskaitą, pagalbos gavėjai privalo pateikti atitinkamai ELPA valstybei įrodymus, kad per minėtą laikotarpį buvo laikomasi leidžiančios nukrypti nuostatos sąlygų dėl vėliavos. Be to, būtina pateikti įrodymus, kad naudos gavėjo laivynas laikėsi ankstesnėje pastraipoje išdėstytų tonažo dalies reikalavimų, ir kad kiekvienas laivyno laivas atitinka tarptautinius ir EEE standartus, taip pat susijusius su sauga, aplinkos apsauga ir darbo sąlygomis laivuose. Jei pagalbos gavėjai tokių įrodymų nepateikia, jie nebegali naudotis schemos teikiamomis mokesčių lengvatomis. |
| --- | --- |

9)

Visais atvejais, kai mokesčių schemos patvirtinamos remiantis pirmiau išdėstyta išimtimi, ir siekiant sudaryti sąlygas ELPA valstybei kas trečius metus parengti 24A.12 dalyje (žr. „Galutinės pastabos“) numatytą ataskaitą, pagalbos gavėjai privalo pateikti atitinkamai ELPA valstybei įrodymus, kad per minėtą laikotarpį buvo laikomasi leidžiančios nukrypti nuostatos sąlygų dėl vėliavos. Be to, būtina pateikti įrodymus, kad naudos gavėjo laivynas laikėsi ankstesnėje pastraipoje išdėstytų tonažo dalies reikalavimų, ir kad kiekvienas laivyno laivas atitinka tarptautinius ir EEE standartus, taip pat susijusius su sauga, aplinkos apsauga ir darbo sąlygomis laivuose. Jei pagalbos gavėjai tokių įrodymų nepateikia, jie nebegali naudotis schemos teikiamomis mokesčių lengvatomis.

| 10) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad nors pagalba pagal minėtas mokesčių schemas yra skirta EEE įsikūrusioms laivybos bendrovėms, tam tikros EEE įsteigtos laivų valdymo įmonės taip pat gali atitikti reikalavimus lengvatoms gauti pagal tas nuostatas. Laivus valdančios bendrovės yra subjektai, laivų savininkams teikiantys įvairias paslaugas, kaip antai: techninis laivų tikrinimas, įgulų samdymas ir mokymas, įgulų valdymas, laivų eksploatavimas. Tam tikrais atvejais laivų valdytojams patikimas ir techninis laivų valdymas bei laivo įgulos valdymas. Tokiu atveju, vykdydami transporto operacijas, jie veikia kaip įprastiniai „laivų savininkai“. Be to, kaip ir laivybos pramonėje, taip ir šiame sektoriuje pastebima stiprėjanti konkurencija. Dėl šių priežasčių yra tikslinga mokesčių lengvatų taikymo galimybę išplėsti šiai laivų valdytojų kategorijai. |
| --- | --- |

10)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad nors pagalba pagal minėtas mokesčių schemas yra skirta EEE įsikūrusioms laivybos bendrovėms, tam tikros EEE įsteigtos laivų valdymo įmonės taip pat gali atitikti reikalavimus lengvatoms gauti pagal tas nuostatas. Laivus valdančios bendrovės yra subjektai, laivų savininkams teikiantys įvairias paslaugas, kaip antai: techninis laivų tikrinimas, įgulų samdymas ir mokymas, įgulų valdymas, laivų eksploatavimas. Tam tikrais atvejais laivų valdytojams patikimas ir techninis laivų valdymas bei laivo įgulos valdymas. Tokiu atveju, vykdydami transporto operacijas, jie veikia kaip įprastiniai „laivų savininkai“. Be to, kaip ir laivybos pramonėje, taip ir šiame sektoriuje pastebima stiprėjanti konkurencija. Dėl šių priežasčių yra tikslinga mokesčių lengvatų taikymo galimybę išplėsti šiai laivų valdytojų kategorijai.

| 11) | Laivus valdančioms įmonėms gali būti skirta pagalba tik už tuos laivus, kuriuose jiems patikėtas visas techninis valdymas ir laivų įgulos valdymas. Norėdamos pasinaudoti pagalba, tokios bendrovės turi prisiimti visą atsakomybę už laivo eksploatavimą, taip pat visas ISM kodekse (19) numatytas pareigas ir atsakomybę. Jei laivų valdytojai taip pat teikia kitas specializuotas paslaugas, netgi susijusias su laivo eksploatavimu, būtina užtikrinti atskirą tokios veiklos, neatitinkančios mokesčių lengvatų schemos reikalavimų, apskaitą. Pirmiau išdėstyti reikalavimai, susiję su EEE valstybės vėliavos dalimi, taip pat taikomi laivų valdymo bendrovėms (20). |
| --- | --- |

11)

Laivus valdančioms įmonėms gali būti skirta pagalba tik už tuos laivus, kuriuose jiems patikėtas visas techninis valdymas ir laivų įgulos valdymas. Norėdamos pasinaudoti pagalba, tokios bendrovės turi prisiimti visą atsakomybę už laivo eksploatavimą, taip pat visas ISM kodekse (19) numatytas pareigas ir atsakomybę. Jei laivų valdytojai taip pat teikia kitas specializuotas paslaugas, netgi susijusias su laivo eksploatavimu, būtina užtikrinti atskirą tokios veiklos, neatitinkančios mokesčių lengvatų schemos reikalavimų, apskaitą. Pirmiau išdėstyti reikalavimai, susiję su EEE valstybės vėliavos dalimi, taip pat taikomi laivų valdymo bendrovėms (20).

| 12) | Šios gairės taikomos tik jūrų transportui. Institucija gali pripažinti, kad kitų laivų, naftos platformų ir t. t. vilkimas jūroje patenka į šį apibrėžimą. |
| --- | --- |

12)

Šios gairės taikomos tik jūrų transportui. Institucija gali pripažinti, kad kitų laivų, naftos platformų ir t. t. vilkimas jūroje patenka į šį apibrėžimą.

| 13) | Institucija taip pat supranta, kad tam tikrais atvejais EEE valstybės leidžia pagalba pasinaudoti darbui jūroje pritaikytiems vilkikams, nors jie retai dirba arba niekada nedirba jūroje. Todėl naudinga šiose gairėse išdėstyti, kokios pozicijos laikysis Institucija šiuo klausimu. |
| --- | --- |

13)

Institucija taip pat supranta, kad tam tikrais atvejais EEE valstybės leidžia pagalba pasinaudoti darbui jūroje pritaikytiems vilkikams, nors jie retai dirba arba niekada nedirba jūroje. Todėl naudinga šiose gairėse išdėstyti, kokios pozicijos laikysis Institucija šiuo klausimu.

| 14) | Vilkimas patenka į šių gairių taikymo sritį tik jei 50 % vilkiko vykdomos vilkimo veiklos per tam tikrus metus yra priskiriama „jūrų transporto“ veiklai. Laukimo laikas gali būti proporcingai įtraukiamas į vilkiko bendros veiklos, laikomos „jūrų transporto“ veikla dalį. Būtina pabrėžti, kad vilkimo veikla, kuri vykdoma, inter alia, uostuose, arba kuri reiškia pagalbą savaeigiam laivui pasiekti uostą, šiose gairėse nėra laikoma „jūrų transportu“. Vilkimo veiklos atveju neleidžiama nukrypti nuo EEE vėliavos reikalavimo. |
| --- | --- |

14)

Vilkimas patenka į šių gairių taikymo sritį tik jei 50 % vilkiko vykdomos vilkimo veiklos per tam tikrus metus yra priskiriama „jūrų transporto“ veiklai. Laukimo laikas gali būti proporcingai įtraukiamas į vilkiko bendros veiklos, laikomos „jūrų transporto“ veikla dalį. Būtina pabrėžti, kad vilkimo veikla, kuri vykdoma, inter alia, uostuose, arba kuri reiškia pagalbą savaeigiam laivui pasiekti uostą, šiose gairėse nėra laikoma „jūrų transportu“. Vilkimo veiklos atveju neleidžiama nukrypti nuo EEE vėliavos reikalavimo.

| 15) | Pastarųjų metų patirtis rodo, kad dugno valymo veiklos atžvilgiu taip pat reikia pateikti keletą pastabų. |
| --- | --- |

15)

Pastarųjų metų patirtis rodo, kad dugno valymo veiklos atžvilgiu taip pat reikia pateikti keletą pastabų.

| 16) | Dugno valymo veikla iš principo neatitinka pagalbos jūrų transportui reikalavimų. Tačiau įmonių apmokestinimo tvarka (pvz., tonažo mokestis) gali būti taikoma toms žemsiurbėms, kurių „jūrų transporto“ veikla, t. y. išgautų medžiagų gabenimas jūra, sudaro daugiau kaip 50 % jų metinio darbo laiko, ir taikoma tik tokiai transporto veiklai. Reikalavimus atitinka tik EEE valstybėje įregistruotos žemsiurbės (neleidžiama nukrypti nuo EEE vėliavos reikalavimo). Tokiais atvejais būtina vykdyti atskirą jūrų transporto veiklos apskaitą (21). |
| --- | --- |

16)

Dugno valymo veikla iš principo neatitinka pagalbos jūrų transportui reikalavimų. Tačiau įmonių apmokestinimo tvarka (pvz., tonažo mokestis) gali būti taikoma toms žemsiurbėms, kurių „jūrų transporto“ veikla, t. y. išgautų medžiagų gabenimas jūra, sudaro daugiau kaip 50 % jų metinio darbo laiko, ir taikoma tik tokiai transporto veiklai. Reikalavimus atitinka tik EEE valstybėje įregistruotos žemsiurbės (neleidžiama nukrypti nuo EEE vėliavos reikalavimo). Tokiais atvejais būtina vykdyti atskirą jūrų transporto veiklos apskaitą (21).

| 17) | Galiausiai tonažo mokesčių sistemų, apie kurias informuojama EB Komisija, vertinimo metodą iki šiol sudarė keli etapai: numanomas laivų savininkų pelnas apskaičiuojamas taikant sąlyginį pelno tarifą jų turimam tonažui, o apskaičiuotai sumai taikomas toje valstybėje galiojantis įmonių pelno mokestis. Gauta suma – mokėtinas tonažo mokestis. |
| --- | --- |

17)

Galiausiai tonažo mokesčių sistemų, apie kurias informuojama EB Komisija, vertinimo metodą iki šiol sudarė keli etapai: numanomas laivų savininkų pelnas apskaičiuojamas taikant sąlyginį pelno tarifą jų turimam tonažui, o apskaičiuotai sumai taikomas toje valstybėje galiojantis įmonių pelno mokestis. Gauta suma – mokėtinas tonažo mokestis.

| 18) | Iki šiol EB valstybių narių pateikti sąlyginiai pelno tarifai buvo vienodi. Tačiau kadangi įmonių pelno mokesčiai įvairiose EB šalyse labai skiriasi, mokėtini tonažo mokesčiai už tą patį tonažą įvairiose šalyse gali būti labai skirtingi. Siekiant išlaikyti dabartinę teisingą pusiausvyrą, EB Komisija nustatė, kad ji pritars tik toms mokesčius už tą patį tonažą padidinančioms schemoms, kurios atitinka jau patvirtintas schemas. Remdamasi patirtimi, Institucija pastebi, kad kai kurios valstybės, užuot skaičiavusios numanomą pelną, kuris apmokestinamas įprastiniu įmonių pelno mokesčio tarifu, gali nuspręsti nustatyti konkretų tonažo mokesčio tarifą. Institucija taip pat stengsis išlaikyti teisingą pusiausvyrą jau patvirtintų sistemų atžvilgiu. |
| --- | --- |

18)

Iki šiol EB valstybių narių pateikti sąlyginiai pelno tarifai buvo vienodi. Tačiau kadangi įmonių pelno mokesčiai įvairiose EB šalyse labai skiriasi, mokėtini tonažo mokesčiai už tą patį tonažą įvairiose šalyse gali būti labai skirtingi. Siekiant išlaikyti dabartinę teisingą pusiausvyrą, EB Komisija nustatė, kad ji pritars tik toms mokesčius už tą patį tonažą padidinančioms schemoms, kurios atitinka jau patvirtintas schemas. Remdamasi patirtimi, Institucija pastebi, kad kai kurios valstybės, užuot skaičiavusios numanomą pelną, kuris apmokestinamas įprastiniu įmonių pelno mokesčio tarifu, gali nuspręsti nustatyti konkretų tonažo mokesčio tarifą. Institucija taip pat stengsis išlaikyti teisingą pusiausvyrą jau patvirtintų sistemų atžvilgiu.

| 19) | Visais atvejais schemų teikiama nauda turi padėti plėtoti laivybos sektorių ir užimtumą, kartu remiant Susitariančiųjų šalių bendrąjį interesą. Taigi, pirmiau minėtos mokesčių lengvatos skirtos tik laivybos veiklai. Tais atvejais, kai bendrovė laivų savininkė verčiasi ir kita komercine veikla, bus reikalaujama skaidrios apskaitos, kad būtų išvengta mokesčių lengvatų taikymo su laivyba nesusijusiai veiklai. Tokia strategija turėtų padėti EEE laivybai tapti konkurencinga, o mokesčių lygis taptų panašesnis į mokesčių lygį kitose šalyse, tačiau tuo pačiu metu būtų išlaikytas įprastinis kitai veiklai ir akcininkų bei direktorių atlygiui taikomas EEE valstybių mokesčių lygis. |
| --- | --- |

19)

Visais atvejais schemų teikiama nauda turi padėti plėtoti laivybos sektorių ir užimtumą, kartu remiant Susitariančiųjų šalių bendrąjį interesą. Taigi, pirmiau minėtos mokesčių lengvatos skirtos tik laivybos veiklai. Tais atvejais, kai bendrovė laivų savininkė verčiasi ir kita komercine veikla, bus reikalaujama skaidrios apskaitos, kad būtų išvengta mokesčių lengvatų taikymo su laivyba nesusijusiai veiklai. Tokia strategija turėtų padėti EEE laivybai tapti konkurencinga, o mokesčių lygis taptų panašesnis į mokesčių lygį kitose šalyse, tačiau tuo pačiu metu būtų išlaikytas įprastinis kitai veiklai ir akcininkų bei direktorių atlygiui taikomas EEE valstybių mokesčių lygis.

24A.3.2.   Darbo jėgos sąnaudos

| 1) | Kaip buvo minėta anksčiau, jūrų transporto sektorius susiduria su didele tarptautine konkurencija. Todėl pagalbos priemonės jūrų sektoriui turėtų sumažinti EEE laivų savininkų bei jūrininkų mokamų mokesčių bei kitų sąnaudų naštą, kad ji atitiktų pasaulyje galiojančias normas. Priemonės turėtų tiesiogiai skatinti sektoriaus plėtojimą ir didinti užimtumą, o ne teikti bendrą finansinę paramą. |
| --- | --- |

1)

Kaip buvo minėta anksčiau, jūrų transporto sektorius susiduria su didele tarptautine konkurencija. Todėl pagalbos priemonės jūrų sektoriui turėtų sumažinti EEE laivų savininkų bei jūrininkų mokamų mokesčių bei kitų sąnaudų naštą, kad ji atitiktų pasaulyje galiojančias normas. Priemonės turėtų tiesiogiai skatinti sektoriaus plėtojimą ir didinti užimtumą, o ne teikti bendrą finansinę paramą.

| 2) | Siekiant šių tikslų, EEE laivybos srityje turėtų būti leidžiami šie su darbo jėgos sąnaudomis susiję veiksmai:






  — | EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų socialinio draudimo įmokų sumažinimas, |
| --- | --- | --- |

2)

Siekiant šių tikslų, EEE laivybos srityje turėtų būti leidžiami šie su darbo jėgos sąnaudomis susiję veiksmai:

—

EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų socialinio draudimo įmokų sumažinimas,

| — | EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų pajamų mokesčio sumažinimas. |
| --- | --- |

—

EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų pajamų mokesčio sumažinimas.

Šiame punkte „EEE jūrininkai“ apibrėžiami taip:

| — | EEE valstybių piliečiai, dirbantys laivuose (įskaitant ro-ro keltus (22)) , teikiančiuose reguliaraus keleivių gabenimo paslaugas tarp EEE uostų, |
| --- | --- |

—

EEE valstybių piliečiai, dirbantys laivuose (įskaitant ro-ro keltus (22)) , teikiančiuose reguliaraus keleivių gabenimo paslaugas tarp EEE uostų,

| — | visais kitais atvejais – visi mokesčius ir (arba) socialinio draudimo įmokas EEE valstybėje mokantys jūrininkai. |
| --- | --- |

—

visais kitais atvejais – visi mokesčius ir (arba) socialinio draudimo įmokas EEE valstybėje mokantys jūrininkai.

| 3) | 1997 m. gairėse mokesčių sumažinimas buvo leidžiamas visiems EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbantiems jūrininkams, EEE valstybėje mokantiems mokesčius ir socialinio draudimo įmokas. Tačiau paaiškėjo, kad Europos laivų savininkai susiduria su vis didėjančia tarptautine konkurencija krovinių gabenimo srityje, o konkurencija keleivių gabenimo reguliariais maršrutais tarp EEE uostų nėra tokia didelė. Todėl pirmuoju atveju pagrindinis pagalbos tikslas yra padidinti Europos laivybos pramonės konkurencingumą. Draudimas šiuo atveju EEE valstybėms suteikti mokesčių lengvatas visiems jūrininkams turėtų labai neigiamą poveikį Europos laivų savininkų konkurencingumui ir paskatintų laivų išregistravimą iš EEE registrų. Tuo pačiu pastebima, kad EEE valstybių piliečių užimtumo skaičiai (tiek procentine išraiška, tiek absoliučiais skaičiais) keleivių gabenimo EEE teritorijoje reguliariais maršrutais yra labai reikšmingi. Šiuo atveju pagalbos prioritetas yra EEE darbo vietų apsauga. Dėl vidinių, su mokesčiais susijusių priežasčių, kai kurios EEE valstybės yra linkusios netaikyti pirmiau minėtų sumažintų tarifų, o gali iš dalies arba visai grąžinti laivų savininkų dėl tokios rinkliavos patirtas išlaidas. Tokia strategija iš esmės gali būti laikoma analogiška pirmiau minėtai sumažintų tarifų sistemai, su sąlyga, kad egzistuoja aiškus ryšis su rinkliava, nėra galimybės gauti per didelę kompensacijos sumą, o sistema yra skaidri ir apsaugota nuo piktnaudžiavimo. |
| --- | --- |

3)

1997 m. gairėse mokesčių sumažinimas buvo leidžiamas visiems EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbantiems jūrininkams, EEE valstybėje mokantiems mokesčius ir socialinio draudimo įmokas. Tačiau paaiškėjo, kad Europos laivų savininkai susiduria su vis didėjančia tarptautine konkurencija krovinių gabenimo srityje, o konkurencija keleivių gabenimo reguliariais maršrutais tarp EEE uostų nėra tokia didelė. Todėl pirmuoju atveju pagrindinis pagalbos tikslas yra padidinti Europos laivybos pramonės konkurencingumą. Draudimas šiuo atveju EEE valstybėms suteikti mokesčių lengvatas visiems jūrininkams turėtų labai neigiamą poveikį Europos laivų savininkų konkurencingumui ir paskatintų laivų išregistravimą iš EEE registrų. Tuo pačiu pastebima, kad EEE valstybių piliečių užimtumo skaičiai (tiek procentine išraiška, tiek absoliučiais skaičiais) keleivių gabenimo EEE teritorijoje reguliariais maršrutais yra labai reikšmingi. Šiuo atveju pagalbos prioritetas yra EEE darbo vietų apsauga. Dėl vidinių, su mokesčiais susijusių priežasčių, kai kurios EEE valstybės yra linkusios netaikyti pirmiau minėtų sumažintų tarifų, o gali iš dalies arba visai grąžinti laivų savininkų dėl tokios rinkliavos patirtas išlaidas. Tokia strategija iš esmės gali būti laikoma analogiška pirmiau minėtai sumažintų tarifų sistemai, su sąlyga, kad egzistuoja aiškus ryšis su rinkliava, nėra galimybės gauti per didelę kompensacijos sumą, o sistema yra skaidri ir apsaugota nuo piktnaudžiavimo.

| 4) | Kai dėl vilkimo ir dugno valymo veiklos (išgautų medžiagų gabenimas jūra) dalies jūrų transporte, pagalba EEE jūrininkų užimtumui skatinti taip pat gali būti skiriama pagal šiame punkte išdėstytas taisykles, bet tik tuo atveju, jeigu pagalba yra susijusi su EEE jūrininkais, dirbančiais EEE įregistruotuose jūrų laivuose, savaeigiuose vilkikuose arba žemsiurbėse, kurie bent 50 % darbo laiko atlieka vykdo jūrų transporto jūroje veiklą (23). |
| --- | --- |

4)

Kai dėl vilkimo ir dugno valymo veiklos (išgautų medžiagų gabenimas jūra) dalies jūrų transporte, pagalba EEE jūrininkų užimtumui skatinti taip pat gali būti skiriama pagal šiame punkte išdėstytas taisykles, bet tik tuo atveju, jeigu pagalba yra susijusi su EEE jūrininkais, dirbančiais EEE įregistruotuose jūrų laivuose, savaeigiuose vilkikuose arba žemsiurbėse, kurie bent 50 % darbo laiko atlieka vykdo jūrų transporto jūroje veiklą (23).

| 5) | Galiausiai būtina prisiminti, kad pagalbai užimtumui taikoma bendroji išimtis, numatyta 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamente Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai užimtumui (24), įtrauktą į EEE susitarimą kaip XV priedo 1g punktas (25), kuris taip pat taikomas jūrų transportui. |
| --- | --- |

5)

Galiausiai būtina prisiminti, kad pagalbai užimtumui taikoma bendroji išimtis, numatyta 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamente Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai užimtumui (24), įtrauktą į EEE susitarimą kaip XV priedo 1g punktas (25), kuris taip pat taikomas jūrų transportui.

24A.4.   Įgulai skiriama pagalba

Įgulai skiriama pagalba gali sumažinti EEE jūrininkų, ypač dirbančių tolimaisiais maršrutais jūra plaukiojančiuose laivuose, įdarbinimo sąnaudas. Pagalba, kuriai taikomos ribos (išdėstytos 24A.11 skyriuje), gali būti skiriama mokėjimų ar kompensacijos forma padengti sąnaudas, susidariusias repatrijuojant EEE jūrininkus, dirbančius EEE valstybių registruose įregistruotuose laivuose.

24A.5.   Investicinė pagalba

| 1) | Subsidijos transporto parko atnaujinimui nėra būdingos kitų transporto rūšių, pavyzdžiui, krovinių gabenimo keliais ar oro transporto atveju. Kadangi tokios pagalbos schemos iškraipo konkurenciją, Institucija nebus linkusi pritarti tokioms schemoms, išskyrus tuos atvejus, kai pagalbos schemos yra struktūrinės reformos, skirtos sumažinti bendrą laivyno pajėgumą, dalis. |
| --- | --- |

1)

Subsidijos transporto parko atnaujinimui nėra būdingos kitų transporto rūšių, pavyzdžiui, krovinių gabenimo keliais ar oro transporto atveju. Kadangi tokios pagalbos schemos iškraipo konkurenciją, Institucija nebus linkusi pritarti tokioms schemoms, išskyrus tuos atvejus, kai pagalbos schemos yra struktūrinės reformos, skirtos sumažinti bendrą laivyno pajėgumą, dalis.

| 2) | Investicijos skiriamos laikantis šių gairių 24B straipsnio ar bet kokių kitų EEE teisės aktų arba juos pakeisiančių gairių. |
| --- | --- |

2)

Investicijos skiriamos laikantis šių gairių 24B straipsnio ar bet kokių kitų EEE teisės aktų arba juos pakeisiančių gairių.

| 3) | Remiantis šiomis gairėmis, pagal jūrų saugos politiką, kita investicinė pagalba vis dėlto gali būti leidžiama tam tikromis ribotomis aplinkybėmis, siekiant gerinti EEE valstybių registruose įregistruotų laivų įrangą arba skatinti saugių ir švarių laivų eksploatavimą. Taigi, pagalba gali būti leidžiama siekiant atnaujinti EEE įregistruotus laivus, kad jie atitiktų standartus, viršijančius privalomus saugos ir aplinkos apsaugos standartus, išdėstytus tarptautinėse konvencijose, ir numatomus priimti griežtesnius standartus, taip padidinant saugą ir aplinkosaugos kontrolę. Tokia pagalba turi atitikti taikomas EEE nuostatas laivų statybos srityje. |
| --- | --- |

3)

Remiantis šiomis gairėmis, pagal jūrų saugos politiką, kita investicinė pagalba vis dėlto gali būti leidžiama tam tikromis ribotomis aplinkybėmis, siekiant gerinti EEE valstybių registruose įregistruotų laivų įrangą arba skatinti saugių ir švarių laivų eksploatavimą. Taigi, pagalba gali būti leidžiama siekiant atnaujinti EEE įregistruotus laivus, kad jie atitiktų standartus, viršijančius privalomus saugos ir aplinkos apsaugos standartus, išdėstytus tarptautinėse konvencijose, ir numatomus priimti griežtesnius standartus, taip padidinant saugą ir aplinkosaugos kontrolę. Tokia pagalba turi atitikti taikomas EEE nuostatas laivų statybos srityje.

| 4) | Kadangi laivyba yra labai mobili veikla, regioninė pagalba jūrų laivybos įmonėms atsilikusiuose regionuose, dažnai skiriama kaip investicinė pagalba tuose regionuose investuojančioms įmonėms, gali būti skiriama tik tada, kai yra aišku, kad regionas per konkretų gana trumpą laikotarpį gaus naudos. Tokių investicijų pavyzdžiai – investicijos, susijusios su sandėlių statyba ar stacionarios perkrovimo įrangos pirkimu. Investicinė pagalba, skiriama jūrų laivybos įmonėms atsilikusiuose regionuose leidžiama tik tada, kai ji atitinka regionines pagalbos taisykles (žr. 24A.6 skyrių). |
| --- | --- |

4)

Kadangi laivyba yra labai mobili veikla, regioninė pagalba jūrų laivybos įmonėms atsilikusiuose regionuose, dažnai skiriama kaip investicinė pagalba tuose regionuose investuojančioms įmonėms, gali būti skiriama tik tada, kai yra aišku, kad regionas per konkretų gana trumpą laikotarpį gaus naudos. Tokių investicijų pavyzdžiai – investicijos, susijusios su sandėlių statyba ar stacionarios perkrovimo įrangos pirkimu. Investicinė pagalba, skiriama jūrų laivybos įmonėms atsilikusiuose regionuose leidžiama tik tada, kai ji atitinka regionines pagalbos taisykles (žr. 24A.6 skyrių).

24A.6.   Regioninė pagalba, skiriama eee susitarimo 61 Straipsnio 3 dalies a ir c punktų pagrindu

Regioninės pagalbos schemoms Institucija taiko gairėse arba būsimuose jų pakeitimuose nustatytas bendrąsias taisykles.

24A.7.   Mokymas

| 1) | Pirmiausia reikėtų prisiminti, kad pagalbai mokymams taikoma bendroji išimtis, numatyta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mokymui (26), įtrauktų į EEE susitarimą kaip XV priedo 1d punktas (27), kuris taip pat taikomas jūrų transportui. |
| --- | --- |

1)

Pirmiausia reikėtų prisiminti, kad pagalbai mokymams taikoma bendroji išimtis, numatyta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mokymui (26), įtrauktų į EEE susitarimą kaip XV priedo 1d punktas (27), kuris taip pat taikomas jūrų transportui.

| 2) | Be to, dauguma valstybės remiamų mokymo programų, kuriose dalyvauja jūrininkai, nėra laikomos valstybės pagalba, nes jų pobūdis yra bendrasis (profesinis arba akademinis). Todėl tokių programų Institucija nenagrinėja ir joms netaikomas reikalavimas informuoti Instituciją. |
| --- | --- |

2)

Be to, dauguma valstybės remiamų mokymo programų, kuriose dalyvauja jūrininkai, nėra laikomos valstybės pagalba, nes jų pobūdis yra bendrasis (profesinis arba akademinis). Todėl tokių programų Institucija nenagrinėja ir joms netaikomas reikalavimas informuoti Instituciją.

| 3) | Tačiau jei mokymo programai skiriama valstybės pagalba, tada reikalaujama informuoti Instituciją. Taip gali būti, pavyzdžiui, jeigu konkreti mokymo programa yra susijusi su mokymais laive, o valstybės finansines paramos teikiamą naudą gauna mokymus organizuojanti įstaiga, praktikantas, jūrininkas arba laivo savininkas. Institucija palankiai vertina nediskriminaciniu pagrindu suteiktą pagalbą EEE valstybėse registruotuose laivuose vykstantiems mokymams. Išimtinais atvejais mokymai kituose laivuose gali būti remiami, kai parama pateisinama objektyviais kriterijais, kaip antai laisvų vietų EEE valstybės registre esančiuose laivuose trūkumas. |
| --- | --- |

3)

Tačiau jei mokymo programai skiriama valstybės pagalba, tada reikalaujama informuoti Instituciją. Taip gali būti, pavyzdžiui, jeigu konkreti mokymo programa yra susijusi su mokymais laive, o valstybės finansines paramos teikiamą naudą gauna mokymus organizuojanti įstaiga, praktikantas, jūrininkas arba laivo savininkas. Institucija palankiai vertina nediskriminaciniu pagrindu suteiktą pagalbą EEE valstybėse registruotuose laivuose vykstantiems mokymams. Išimtinais atvejais mokymai kituose laivuose gali būti remiami, kai parama pateisinama objektyviais kriterijais, kaip antai laisvų vietų EEE valstybės registre esančiuose laivuose trūkumas.

| 4) | Kai mokymui laive skiriama finansinė parama, praktikantas negali būti nuolatinis laivo įgulos narys, o tik laikinas darbuotojas. Šia nuostata siekiama užtikrinti, kad grynojo atlyginimo subsidijos nebūtų išmokamos jūrininkams, atliekantiems įprastinę įgulos narių veiklą. |
| --- | --- |

4)

Kai mokymui laive skiriama finansinė parama, praktikantas negali būti nuolatinis laivo įgulos narys, o tik laikinas darbuotojas. Šia nuostata siekiama užtikrinti, kad grynojo atlyginimo subsidijos nebūtų išmokamos jūrininkams, atliekantiems įprastinę įgulos narių veiklą.

| 5) | Siekiant EEE išsaugoti ir gilinti žinias ir patirtį jūrininkystės srityje ir išlaikyti su jūrų transportu susijusių EEE pramonės šakų konkurencingumą, būtina dėti daugiau pastangų moksliniams tyrimams ir vystymuisi skatinti, dėmesį sutelkiant į kokybę, darbo našumą, saugą ir aplinkos apsaugą. Tokiems projektams leidžiama skirti valstybės pagalbą, laikantis EEE susitarime nustatytų ribų (28). |
| --- | --- |

5)

Siekiant EEE išsaugoti ir gilinti žinias ir patirtį jūrininkystės srityje ir išlaikyti su jūrų transportu susijusių EEE pramonės šakų konkurencingumą, būtina dėti daugiau pastangų moksliniams tyrimams ir vystymuisi skatinti, dėmesį sutelkiant į kokybę, darbo našumą, saugą ir aplinkos apsaugą. Tokiems projektams leidžiama skirti valstybės pagalbą, laikantis EEE susitarime nustatytų ribų (28).

| 6) | Pagalba, kuria siekiama tobulinti ir atnaujinti EEE pareigūnų įgūdžius gali būti leidžiama visos jų karjeros metu. Pagalbą gali sudaryti išmokos mokymo sąnaudoms padengti ir (arba) kompensacija už pareigūnui mokymo metu išmokėtą atlygį. Tačiau programose neturėtų būti numatytos galimybės pagalbą mokymams tiesiogiai ar netiesiogiai panaudoti kaip subsidiją pareigūnų atlygiui. |
| --- | --- |

6)

Pagalba, kuria siekiama tobulinti ir atnaujinti EEE pareigūnų įgūdžius gali būti leidžiama visos jų karjeros metu. Pagalbą gali sudaryti išmokos mokymo sąnaudoms padengti ir (arba) kompensacija už pareigūnui mokymo metu išmokėtą atlygį. Tačiau programose neturėtų būti numatytos galimybės pagalbą mokymams tiesiogiai ar netiesiogiai panaudoti kaip subsidiją pareigūnų atlygiui.

| 7) | Pagalba, skirta atviros jūros žvejų, norinčių dirbti jūrininkais, profesiniam perkvalifikavimui, gali būti leidžiama. |
| --- | --- |

7)

Pagalba, skirta atviros jūros žvejų, norinčių dirbti jūrininkais, profesiniam perkvalifikavimui, gali būti leidžiama.

24A.8.   Restruktūrizavimo pagalba

Nors Institucijos gairės dėl sunkumų turinčių įmonių restruktūrizavimo ir gelbėjimo (29) transporto srityje taikomos tik atsižvelgiant į sektoriaus specifinį pobūdį, Institucija, svarstydama restruktūrizavimo pagalbos skyrimą jūrų laivybos įmonėms, taikys šias arba bet kurias kitas gaires, arba jas pakeisiančius EEE teisės aktus.

24A.9.   Viešosios paslaugos įsipareigojimai ir sutartys

| 1) | Jūrų kabotažo srityje viešosios paslaugos įsipareigojimai gali būti priskirti arba viešosios paslaugos sutartys gali būti pasirašytos teikti paslaugas, nurodytas Reglamento (EEB) Nr. 3577/92 4 straipsnyje, kuris įtrauktas į EEE susitarimą kaip XIII priedo 53 a punktas (30). Viešosios paslaugos įsipareigojimai ir viešųjų paslaugų sutartys bei už jas skiriama kompensacija turi tenkinti jų teikimo sąlygas ir EEE susitarimo taisykles, laikantis valstybės pagalbos skyrimo tvarkos, kaip išaiškino ELPA Teismas, ir kaip Europos Teisingumo Teismas išaiškino EB sutarties nuostatas ir tvarką dėl valstybės pagalbos skyrimo Bendrijoje. |
| --- | --- |

1)

Jūrų kabotažo srityje viešosios paslaugos įsipareigojimai gali būti priskirti arba viešosios paslaugos sutartys gali būti pasirašytos teikti paslaugas, nurodytas Reglamento (EEB) Nr. 3577/92 4 straipsnyje, kuris įtrauktas į EEE susitarimą kaip XIII priedo 53 a punktas (30). Viešosios paslaugos įsipareigojimai ir viešųjų paslaugų sutartys bei už jas skiriama kompensacija turi tenkinti jų teikimo sąlygas ir EEE susitarimo taisykles, laikantis valstybės pagalbos skyrimo tvarkos, kaip išaiškino ELPA Teismas, ir kaip Europos Teisingumo Teismas išaiškino EB sutarties nuostatas ir tvarką dėl valstybės pagalbos skyrimo Bendrijoje.

| 2) | Institucija sutinka, kad jeigu tarptautinio transporto paslauga yra reikalinga patenkinti būtinuosius viešojo transporto poreikius, viešosios paslaugos įsipareigojimas gali būti priskirtas arba pasirašyta viešosios paslaugos teikimo sutartis, su sąlyga, kad bet kokiai kompensacijai taikomos pirmiau minėtos EEE susitarimo taisyklės ir tvarka. |
| --- | --- |

2)

Institucija sutinka, kad jeigu tarptautinio transporto paslauga yra reikalinga patenkinti būtinuosius viešojo transporto poreikius, viešosios paslaugos įsipareigojimas gali būti priskirtas arba pasirašyta viešosios paslaugos teikimo sutartis, su sąlyga, kad bet kokiai kompensacijai taikomos pirmiau minėtos EEE susitarimo taisyklės ir tvarka.

| 3) | Viešosios paslaugos sutarties trukmė turėtų būti pagrįsta ir ne per ilga (paprastai šešeri metai), nes sudarant gerokai ilgesnės trukmės sutartis gali iškilti privačios monopolijos pavojus. |
| --- | --- |

3)

Viešosios paslaugos sutarties trukmė turėtų būti pagrįsta ir ne per ilga (paprastai šešeri metai), nes sudarant gerokai ilgesnės trukmės sutartis gali iškilti privačios monopolijos pavojus.

24A.10.   Pagalba trumpųjų nuotolių laivybai

| 1) | „Trumpųjų nuotolių laivybos“ teisinio apibrėžimo nėra. Tačiau 1999 m. birželio 29 d. EB Komisijos komunikate apie trumpųjų nuotolių laivybos vystymąsi Europoje (31) pateikiamas darbinis trumpųjų nuotolių laivybos apibrėžimas, suprantamas kaip „krovinių ir keleivių gabenimas jūra tarp Europos žemyne esančių uostų arba tarp tų uostų ir uostų, esančių ne Europos šalyse, kurių uždarų jūrų pakrantė ribojasi su Europa“ (32). Šiame komunikate EB Komisija pabrėžė šios transporto rūšies svarbą tvaraus ir saugaus judumo skatinimui, sanglaudos su EEE stiprinimui ir transporto efektyvumo didinimui kaip numatoma tarprūšinio transporto strategijoje. Institucija taip pat pripažįsta, kad trumpųjų nuotolių laivybos skatinimas turėtų būti vykdomas visais lygmenimis – EEE, nacionaliniu ir regioniniu. |
| --- | --- |

1)

„Trumpųjų nuotolių laivybos“ teisinio apibrėžimo nėra. Tačiau 1999 m. birželio 29 d. EB Komisijos komunikate apie trumpųjų nuotolių laivybos vystymąsi Europoje (31) pateikiamas darbinis trumpųjų nuotolių laivybos apibrėžimas, suprantamas kaip „krovinių ir keleivių gabenimas jūra tarp Europos žemyne esančių uostų arba tarp tų uostų ir uostų, esančių ne Europos šalyse, kurių uždarų jūrų pakrantė ribojasi su Europa“ (32). Šiame komunikate EB Komisija pabrėžė šios transporto rūšies svarbą tvaraus ir saugaus judumo skatinimui, sanglaudos su EEE stiprinimui ir transporto efektyvumo didinimui kaip numatoma tarprūšinio transporto strategijoje. Institucija taip pat pripažįsta, kad trumpųjų nuotolių laivybos skatinimas turėtų būti vykdomas visais lygmenimis – EEE, nacionaliniu ir regioniniu.

| 2) | Kadangi pagalba trumpųjų nuotolių laivybai siekiama pagerinti tarprūšinio transporto grandinę ir sumažinti sangrūdas EEE valstybių keliuose, trumpųjų nuotolių laivybos apibrėžimas, pateiktas 1999 m. EB Komisijos komunikate šiose gairėse turėtų reikšti gabenimą tarp EEE valstybių teritorijoje esančių uostų. |
| --- | --- |

2)

Kadangi pagalba trumpųjų nuotolių laivybai siekiama pagerinti tarprūšinio transporto grandinę ir sumažinti sangrūdas EEE valstybių keliuose, trumpųjų nuotolių laivybos apibrėžimas, pateiktas 1999 m. EB Komisijos komunikate šiose gairėse turėtų reikšti gabenimą tarp EEE valstybių teritorijoje esančių uostų.

| 3) | Institucija supranta, kad trumpųjų nuotolių laivybos paslaugas teikiančios įmonės gali susidurti su dideliais finansiniais sunkumais, kuriuos EEE valstybės gali norėti sumažinti, kad būtų užtikrintas tokių paslaugų teikimas. |
| --- | --- |

3)

Institucija supranta, kad trumpųjų nuotolių laivybos paslaugas teikiančios įmonės gali susidurti su dideliais finansiniais sunkumais, kuriuos EEE valstybės gali norėti sumažinti, kad būtų užtikrintas tokių paslaugų teikimas.

| 4) | Tokiu atveju Institucija galės pritarti tokiai pagalbai su sąlyga, kad ji skiriama laivų savininkams, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 4055/86 (33) 1 straipsnyje, kuris įtrauktas į EEE susitarimą kaip XIII priedo 53 punktas, dėl laivų, plaukiojančių su vienos iš EEE valstybių vėliava. Apie tokią pagalbą reikės pranešti, o pagalba turės tenkinti šias sąlygas:






  — | pagalba turi būti skiriama ne ilgiau kaip trejus metus, o jos tikslas – finansuoti laivybos paslaugas tarp EEE valstybių teritorijoje esančių uostų, |
| --- | --- | --- |

4)

Tokiu atveju Institucija galės pritarti tokiai pagalbai su sąlyga, kad ji skiriama laivų savininkams, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 4055/86 (33) 1 straipsnyje, kuris įtrauktas į EEE susitarimą kaip XIII priedo 53 punktas, dėl laivų, plaukiojančių su vienos iš EEE valstybių vėliava. Apie tokią pagalbą reikės pranešti, o pagalba turės tenkinti šias sąlygas:

—

pagalba turi būti skiriama ne ilgiau kaip trejus metus, o jos tikslas – finansuoti laivybos paslaugas tarp EEE valstybių teritorijoje esančių uostų,

| — | paslauga turi būti tokia, kad leistų gabenimą keliu (ypač krovinių) iš dalies ar visai pakeisti gabenimu jūra, nenukreipiant jūrų transporto tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui, |
| --- | --- |

—

paslauga turi būti tokia, kad leistų gabenimą keliu (ypač krovinių) iš dalies ar visai pakeisti gabenimu jūra, nenukreipiant jūrų transporto tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui,

| — | pagalba turi būti skirta įgyvendinti detalų projektą, kurio poveikis aplinkai įvertintas iš anksto, susijusį su nauju maršrutu arba jau esamo maršruto paslaugų atnaujinimu, jei reikia, dalyvautų keli laivų savininkai, tačiau kiekvienoje linijoje gali būti finansuojamas tik vienas projektas be galimybės jį atnaujinti, pratęsti ar pakartoti, |
| --- | --- |

—

pagalba turi būti skirta įgyvendinti detalų projektą, kurio poveikis aplinkai įvertintas iš anksto, susijusį su nauju maršrutu arba jau esamo maršruto paslaugų atnaujinimu, jei reikia, dalyvautų keli laivų savininkai, tačiau kiekvienoje linijoje gali būti finansuojamas tik vienas projektas be galimybės jį atnaujinti, pratęsti ar pakartoti,

| — | pagalbos tikslas – padengti iki 30 % konkrečios paslaugos veiklos sąnaudų (34) arba finansuoti perkrovimo įrangos planuojamai paslaugai teikti pirkimą, skiriant iki 10 % investicijų sumos, |
| --- | --- |

—

pagalbos tikslas – padengti iki 30 % konkrečios paslaugos veiklos sąnaudų (34) arba finansuoti perkrovimo įrangos planuojamai paslaugai teikti pirkimą, skiriant iki 10 % investicijų sumos,

| — | pagalba projekto įgyvendinimui turi būti skiriama remiantis skaidriais kriterijais, taikomais nediskriminaciniu principu EEE įsteigtoms laivų savininkų įmonėms. Pagalba paprastai gali būti skiriama projektui, kurį EEE valstybės valdžios institucijos atrinko konkurso tvarka, laikantis taikomų Bendrijos taisyklių, |
| --- | --- |

—

pagalba projekto įgyvendinimui turi būti skiriama remiantis skaidriais kriterijais, taikomais nediskriminaciniu principu EEE įsteigtoms laivų savininkų įmonėms. Pagalba paprastai gali būti skiriama projektui, kurį EEE valstybės valdžios institucijos atrinko konkurso tvarka, laikantis taikomų Bendrijos taisyklių,

| — | projekto objektu esanti paslauga turi būti komerciškai perspektyvi pasibaigus laikotarpiui, kai jai finansuoti skiriama valstybės pagalba, |
| --- | --- |

—

projekto objektu esanti paslauga turi būti komerciškai perspektyvi pasibaigus laikotarpiui, kai jai finansuoti skiriama valstybės pagalba,

| — | tokia pagalba negali būti sumuojama kartu su kompensacija už viešąją paslaugą (įsipareigojimai arba sutartys). |
| --- | --- |

—

tokia pagalba negali būti sumuojama kartu su kompensacija už viešąją paslaugą (įsipareigojimai arba sutartys).

24A.11.   Riba

| 1) | Kaip paaiškinta anksčiau, kai kurios EEE valstybės teikia paramą savo jūrų transporto sektoriui taikydamos mažesnius mokesčius, o kitos EEE valstybės mieliau renkasi tiesiogines išmokas, pavyzdžiui, grąžina jūrininkų sumokėtus pajamų mokesčius. Atsižvelgiant į EEE valstybių mokesčių sistemų skirtumus, šios dvi alternatyvos turėtų būti išlaikytos. Aišku, kai kuriais atvejais šias dvi strategijas turėtų būti galima sujungti. Tačiau atsiranda rizika, kad pagalba bus sumuojama ir pasieks tokį lygį, kuris yra neproporcingas Susitariančiųjų šalių bendro intereso tikslams ir EEE valstybės, skirdamos subsidijas, pradės tarpusavyje lenktyniauti. |
| --- | --- |

1)

Kaip paaiškinta anksčiau, kai kurios EEE valstybės teikia paramą savo jūrų transporto sektoriui taikydamos mažesnius mokesčius, o kitos EEE valstybės mieliau renkasi tiesiogines išmokas, pavyzdžiui, grąžina jūrininkų sumokėtus pajamų mokesčius. Atsižvelgiant į EEE valstybių mokesčių sistemų skirtumus, šios dvi alternatyvos turėtų būti išlaikytos. Aišku, kai kuriais atvejais šias dvi strategijas turėtų būti galima sujungti. Tačiau atsiranda rizika, kad pagalba bus sumuojama ir pasieks tokį lygį, kuris yra neproporcingas Susitariančiųjų šalių bendro intereso tikslams ir EEE valstybės, skirdamos subsidijas, pradės tarpusavyje lenktyniauti.

| 2) | Mokesčių ir socialinių įmokų jūrininkams sumažinimas iki nulio ir įmonių pajamų iš laivybos veiklos apmokestinimo sumažinimas, kaip aprašyta 24A.3.1 dalies 18 punkte, yra didžiausias leistinos pagalbos lygmuo. Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo, kitos pagalbos sistemos negali suteikti daugiau pranašumų, nei ši. Be to, nors bet kuri ELPA valstybės pranešta pagalbos schema bus nagrinėjama atskirai, laikoma, kad pagal 24A.3–24A.6 skyrius skirtos pagalbos suma neturėtų viršyti bendros mokesčių ir socialinių įmokų, surenkamų iš laivybos veiklos ir jūrininkų, sumos. |
| --- | --- |

2)

Mokesčių ir socialinių įmokų jūrininkams sumažinimas iki nulio ir įmonių pajamų iš laivybos veiklos apmokestinimo sumažinimas, kaip aprašyta 24A.3.1 dalies 18 punkte, yra didžiausias leistinos pagalbos lygmuo. Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo, kitos pagalbos sistemos negali suteikti daugiau pranašumų, nei ši. Be to, nors bet kuri ELPA valstybės pranešta pagalbos schema bus nagrinėjama atskirai, laikoma, kad pagal 24A.3–24A.6 skyrius skirtos pagalbos suma neturėtų viršyti bendros mokesčių ir socialinių įmokų, surenkamų iš laivybos veiklos ir jūrininkų, sumos.

24A.12.   Baigiamosios pastabos

| 1) | Institucija toliau reguliariai ir nuodugniai stebės laivybos rinkos sąlygas. Jeigu jos pasikeistų, o valstybės pagalbos poreikis sumažėtų ar išnyktų, Institucija imsis būtinų priemonių tinkamu laiku. |
| --- | --- |

1)

Institucija toliau reguliariai ir nuodugniai stebės laivybos rinkos sąlygas. Jeigu jos pasikeistų, o valstybės pagalbos poreikis sumažėtų ar išnyktų, Institucija imsis būtinų priemonių tinkamu laiku.

| 2) | Visuose naujų priemonių pasiūlymuose, kurie pranešami Institucijai, turi būti pateiktas grafikas, nurodantis, koks bus kiekvieno 24A.2.2 dalyje išdėstyto tikslo kiekybinis poveikis per ateinančius šešerius metus. Kiekviename pasiūlyme būtina pateikti atitinkamos jūrų pramonės komplekso dalies laukiamą makroekonominę grąžą bei išsaugotų ar sukurtų darbo vietų įvertį. |
| --- | --- |

2)

Visuose naujų priemonių pasiūlymuose, kurie pranešami Institucijai, turi būti pateiktas grafikas, nurodantis, koks bus kiekvieno 24A.2.2 dalyje išdėstyto tikslo kiekybinis poveikis per ateinančius šešerius metus. Kiekviename pasiūlyme būtina pateikti atitinkamos jūrų pramonės komplekso dalies laukiamą makroekonominę grąžą bei išsaugotų ar sukurtų darbo vietų įvertį.

| 3) | Visų naujų ar jau veikiančių pagalbos schemų, patenkančių į šių gairių taikymo sritį, atžvilgiu ELPA valstybės turi Institucijai pateikti jų įgyvendinimo poveikio įvertinimą šeštaisiais jų įgyvendinimo metais. |
| --- | --- |

3)

Visų naujų ar jau veikiančių pagalbos schemų, patenkančių į šių gairių taikymo sritį, atžvilgiu ELPA valstybės turi Institucijai pateikti jų įgyvendinimo poveikio įvertinimą šeštaisiais jų įgyvendinimo metais.

| 4) | Kai pagalbai pritariama ir ji skiriama pagalbos gavėjui, nesilaikant 24A.3.1 dalyje minėto EEE valstybės vėliavos reikalavimo, pradedant nuo pagalbos skyrimo dienos atitinkama ELPA valstybė turi Institucijai kas trejus metus teikti ataskaitas. Ataskaitose ELPA valstybė turi nurodyti programos kiekinį poveikį ir palyginti rezultatus su planuotu poveikiu. Šiose gairėse išdėstyti reikalavimai teikti ataskaitas įsigalioja po jų priėmimo. |
| --- | --- |

4)

Kai pagalbai pritariama ir ji skiriama pagalbos gavėjui, nesilaikant 24A.3.1 dalyje minėto EEE valstybės vėliavos reikalavimo, pradedant nuo pagalbos skyrimo dienos atitinkama ELPA valstybė turi Institucijai kas trejus metus teikti ataskaitas. Ataskaitose ELPA valstybė turi nurodyti programos kiekinį poveikį ir palyginti rezultatus su planuotu poveikiu. Šiose gairėse išdėstyti reikalavimai teikti ataskaitas įsigalioja po jų priėmimo.

| 5) | Be to, jei iškiltų tokia būtinybė, pavyzdžiui gavus pagrįstą skundą, atitinkama ELPA valstybė turi Institucijai pateikti įrodymus, kad atitinkamam pagalbos gavėjui skirta pagalba, laikantis sutartų schemų, neperžengė apibrėžimo ribų ir davė laukiamų rezultatų. |
| --- | --- |

5)

Be to, jei iškiltų tokia būtinybė, pavyzdžiui gavus pagrįstą skundą, atitinkama ELPA valstybė turi Institucijai pateikti įrodymus, kad atitinkamam pagalbos gavėjui skirta pagalba, laikantis sutartų schemų, neperžengė apibrėžimo ribų ir davė laukiamų rezultatų.

24A.13.   Deramos priemonės

| 1) | Šios gairės taikomos nuo jų priėmimo dienos. Laikantis Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalies ir II dalies 18 straipsnio, Institucija siūlo ELPA valstybėms iš dalies pakeisti dabartines savo pagalbos schemas, susijusias su valstybės pagalba, įtrauktas į šias gaires, tam kad jų būtų laikomasi vėliausiai nuo 2005 m. birželio 30 d. ELPA valstybės raginamos vėliausiai iki 2004 m. birželio 30 d. patvirtinti raštu, kad jos pritaria šių priemonių pasiūlymams. |
| --- | --- |

1)

Šios gairės taikomos nuo jų priėmimo dienos. Laikantis Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalies ir II dalies 18 straipsnio, Institucija siūlo ELPA valstybėms iš dalies pakeisti dabartines savo pagalbos schemas, susijusias su valstybės pagalba, įtrauktas į šias gaires, tam kad jų būtų laikomasi vėliausiai nuo 2005 m. birželio 30 d. ELPA valstybės raginamos vėliausiai iki 2004 m. birželio 30 d. patvirtinti raštu, kad jos pritaria šių priemonių pasiūlymams.

| 2) | Jeigu ELPA valstybė vėliausiai iki tos datos raštu nepatvirtina savo pritarimo, Institucija taiko ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo 3 protokolo II dalies 19 straipsnio 2 dalį ir, kai būtina, pradeda šiose nuostatose numatytą procedūrą. |
| --- | --- |

2)

Jeigu ELPA valstybė vėliausiai iki tos datos raštu nepatvirtina savo pritarimo, Institucija taiko ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo 3 protokolo II dalies 19 straipsnio 2 dalį ir, kai būtina, pradeda šiose nuostatose numatytą procedūrą.

| 3) | Šios gairės peržiūrimos 7 metų laikotarpiu nuo jų taikymo pradžios.“ |
| --- | --- |

3)

Šios gairės peržiūrimos 7 metų laikotarpiu nuo jų taikymo pradžios.“

„VIII PRIEDAS

EEE valstybių registrų apibrėžimas 24A skyriaus dėl pagalbos jūrų transportui taisyklėse

„EEE valstybių registrai“ reiškia EB valstybės narės arba ELPA valstybės, pasirašiusios EEE susitarimą, taikomą jos teritorijai, sudarančiai Europos Bendrijos arba ELPA valstybės dalį, reglamentuojamus registrus.

1)   Visi pirmieji EEE valstybių registrai yra EEE valstybių registrai.

2)   Išvardyti registrai, esantys EEE valstybėse arba reglamentuojami jų įstatymų, taip pat yra EEE valstybių registrai:

| — | Danijos tarptautinis laivybos registras (DIS), |
| --- | --- |

—

Danijos tarptautinis laivybos registras (DIS),

| — | Vokietijos tarptautinis laivybos registras (ISR), |
| --- | --- |

—

Vokietijos tarptautinis laivybos registras (ISR),

| — | Italijos tarptautinis laivybos registras, |
| --- | --- |

—

Italijos tarptautinis laivybos registras,

| — | Madeiros tarptautinis laivų registras (MAR), |
| --- | --- |

—

Madeiros tarptautinis laivų registras (MAR),

| — | Kanarų salų registras, |
| --- | --- |

—

Kanarų salų registras,

| — | Norvegijos tarptautinis laivybos registras (NIS). |
| --- | --- |

—

Norvegijos tarptautinis laivybos registras (NIS).

3)   Kiti registrai nėra laikomi EEE valstybių registrais, net jei EEE valstybėje įmones įsteigę laivų savininkai juos naudoja kaip pirmąją alternatyvą. Taip yra todėl, kad jie yra tose teritorijose, kuriose EB sutartis ir todėl EEE susitarimas visai arba iš dalies negalioja. Todėl šie registrai nėra EEE valstybių registrai:

| — | Kerguelen registras (EB sutartis šioje teritorijoje nėra taikoma), |
| --- | --- |

—

Kerguelen registras (EB sutartis šioje teritorijoje nėra taikoma),

| — | Olandijos Antilų registras (ši teritorija yra susijusi si Bendrija, bet joje galioja tik EB sutarties IV dalis; joje veikia atskira mokesčių sistema), |
| --- | --- |

—

Olandijos Antilų registras (ši teritorija yra susijusi si Bendrija, bet joje galioja tik EB sutarties IV dalis; joje veikia atskira mokesčių sistema),

| — | taip pat šie registrai:






  — | Meno salos registras (saloje taikomos tik konkrečios EB sutarties dalys, žr. EB sutarties 299 straipsnio 6 dalies c punktą; tik Meno salos parlamentas turi teisę leisti su mokesčiais susijusius teisės aktus), |
| --- | --- | --- |

—

taip pat šie registrai:

—

Meno salos registras (saloje taikomos tik konkrečios EB sutarties dalys, žr. EB sutarties 299 straipsnio 6 dalies c punktą; tik Meno salos parlamentas turi teisę leisti su mokesčiais susijusius teisės aktus),

| — | Bermudų ir Kaimanų (salos priklauso teritorijoms, susijusioms su Bendrija, jose galioja tik EB sutarties IV dalis; jos turi autonomiją mokesčių klausimais). |
| --- | --- |

—

Bermudų ir Kaimanų (salos priklauso teritorijoms, susijusioms su Bendrija, jose galioja tik EB sutarties IV dalis; jos turi autonomiją mokesčių klausimais).

4)   Gibraltaro atveju EB sutartis galioja visa ir Gibraltaro registras šiose gairėse yra laikomas EEE valstybių registru.“

---

(1)  Šis skyrius atitinka Komisijos komunikatą C(2004) 43 dėl Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos jūros transportui, OL C 13, 2004 1 17, p. 13.

1

(2)  COM(2001) 370 galutinis.

2

(3)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (97/C 205/05), OL C 205, 1997 7 5, p. 5.

3

(4)  Žr. šio skyriaus 1 išnašą.

4

(5)  ISL, Laivybos statistika 2001 m. Smulkesnė informacija, ypač duomenys apie Bendrijos laivyną ir jūrininkų įdarbinimą Bendrijoje, pateikiama šio skyriaus 1 išnašoje nurodyto komunikato įžanginėje dalyje.

5

(6)  Norvegija buvo vienintelė ELPA valstybė, pateikusi atsakymus į klausimyną.

6

(7)  2001 m. balandžio 6 d. Komisijos komunikatas dėl jūrininkų mokymo ir įdarbinimo COM(2001) 188 galutinis.

7

(8)  Įskaitant uosto paslaugas, logistiką, laivų statybą, remontą, eksploataciją, tikrinimą ir klasifikavimą, laivų valdymą ir tarpininkavimo paslaugas, bankininkystę ir tarptautines finansų paslaugas, draudimą ir konsultavimą.

8

(9)  Europos Komisijos Įmonių ir pramonės generalinio direktorato atliktas tyrimas „Laivybos pramonės ekonominis poveikis Europoje“.

9

http://europa.eu.int/comm/enterprise/maritime/maritime_industrial/economic_impact_study.htm

(10)  Norvegijos statistiniai duomenys.

10

(11)  Norvegijos statistiniai duomenys.

11

(12)  Paremtos EB Komisijos 1997 m. gairėmis.

12

(13)  1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (OL L 378, 1986 12 31, p. 1).

13

(14)  1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3577/92 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (jūrų kabotažas) (OL L 364, 1992 12 12, p. 7).

14

(15)  Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 70/97 (OL L 30, 1998 2 5, p. 42 ir EEE priedas Nr. 5, 1998 2 5, p. 175), įsigaliojęs 1998 8 1.

15

(16)  Žr. EB Komisijos baltąją knygą dėl Europos transporto politikos 2010 m., COM(2001) 370 galutinis.

16

(17)  ELPA Teismo sprendimas byloje E-6/98 Norvegijos vyriausybė prieš ELPA Priežiūros instituciją.

17

Norvegijos vyriausybė

ELPA Priežiūros instituciją

(18)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1.

18

(19)  Tarptautinis saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo (ISM) kodeksas, priimtas Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) asamblėjos rezoliucija A.741 (18).

19

(20)  Institucija šių nuostatų poveikį laivų valdymui nagrinės praėjus 3 metams nuo šių gairių įgyvendinimo pradžios.

20

(21)  Šių operatorių naudojami laivai taip pat išgauna arba siurbia medžiagas, kurias po to jie gabena. Medžiagų išgavimas arba siurbimas neatitinka valstybės pagalbos jūrų transportui reikalavimų.

21

(22)  Žr. 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvos 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą 2 straipsnio a punktą (OL L 138, 1999 6 1, p. 1), kuris įtrauktas kaip EEE susitarimo XIII priedo 56 ca punktas, EEE Jungtinio komiteto sprendimą Nr. 197/1999 (OL L 74, 2001 3 15, p. 7) ir EEE priedas Nr. 14, 2001 3 15, p. 22 (norvegų kalba) ir p. 105 (islandų kalba)), įsigaliojęs 2000 8 1.

22

(23)  Todėl dugno valymo veikla, atliekama daugiausia uostuose, neatitinka reikalavimų pagalbai EEE jūrininkų įdarbinimui skirti.

23

(24)  OL L 337, 2002 12 13, p. 3.

24

(25)  EEE Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 83/2003 (OL L [bus paskelbtas]), įsigaliojęs 2003 6 21.

25

(26)  OL L 10, 2001 1 13, p. 20.

26

(27)  Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 88/2002 (OL L 266, 2002 10 3, p. 56 ir EEE priedas Nr. 49, 2002 10 3, p. 42), įsigaliojęs 2003 2 1.

27

(28)  Žr. EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir dabartinių gairių 14 skyrių (Pagalba moksliniams tyrimams ir plėtrai) ir 15 skyrių (Pagalba aplinkos apsaugai).

28

(29)  Žr. dabartinių gairių 16 skyrių.

29

(30)  Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 70/97 (OL L 30, 1998 2 5, p. 42 ir EEE priedas Nr. 5, 1998 2 5, p. 175), įsigaliojęs 1998 8 1.

30

(31)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Trumpųjų nuotolių laivybos vystymasis Europoje: dinamiška alternatyva tvaraus transporto grandinėje. Antroji dviejų metų pažangos ataskaita“, COM(1999) 317, galutinis.

31

(32)  Žr. minėto komunikato p. 2.

32

(33)  Žr. 13 išnašą.

33

(34)  Bendrijos finansavimo atveju arba kai tenkinami reikalavimai pagal skirtingas pagalbos schemas, 30 % riba taikoma bendrai susumuotai pagalbai arba finansinei paramai. Pažymėtina, kad pagalbos intensyvumas yra toks pat kaip ir pagalbos modalinio poslinkio veiksmams pagal Bendrijos Marco Polo iniciatyvą: žr. Reglamento (EB) Nr. 1382/2003 5 straipsnio 2 dalį (OL L 196, 2003 8 2, p. 1).

34

modalinio poslinkio veiksmams

---