# Uradni list L 198/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 198 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5031. julij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 198

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5031. julij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 906/2007 z dne 23. julija 2007 o zaključku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006 za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, in razveljavitvi protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006 | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 907/2007 z dne 23. julija 2007 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sečnine s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 in o zaključku delnih vmesnih pregledov v zvezi z uvozom s poreklom iz Rusije v skladu s členom 11(3) | 4 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 908/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 909/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 910/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita | 24 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 911/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za slad | 26 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 912/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad | 28 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 913/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani | 30 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 906/2007 z dne 23. julija 2007 o zaključku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006 za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, in razveljavitvi protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 907/2007 z dne 23. julija 2007 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sečnine s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 in o zaključku delnih vmesnih pregledov v zvezi z uvozom s poreklom iz Rusije v skladu s členom 11(3)

4

Uredba Komisije (ES) št. 908/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

20

Uredba Komisije (ES) št. 909/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

22

Uredba Komisije (ES) št. 910/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

24

Uredba Komisije (ES) št. 911/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

26

Uredba Komisije (ES) št. 912/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

28

Uredba Komisije (ES) št. 913/2007 z dne 30. julija 2007 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

30

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/539/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 4. julija 2007 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske | 32 |
| | | 2007/540/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe halona 2402 v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3594) | 35 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/539/ES

*

Sklep Komisije z dne 4. julija 2007 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske

32

2007/540/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe halona 2402 v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3594)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3594)

35

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 906/2007

z dne 23. julija 2007

o zaključku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006 za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, in razveljavitvi protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je dala Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   VELJAVNI UKREPI

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2042/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz sistemov kamer s poreklom z Japonske, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 in 8543 70 90 (oznake KN od 1. januarja 2007). |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2042/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz sistemov kamer s poreklom z Japonske, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 in 8543 70 90 (oznake KN od 1. januarja 2007).

| (2) | Svet je decembra 2006 z Uredbo (ES) št. 1910/2006 (3) te ukrepe („prvotni ukrepi“) potrdil na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Svet je decembra 2006 z Uredbo (ES) št. 1910/2006 (3) te ukrepe („prvotni ukrepi“) potrdil na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

B.   POSTOPEK

| (3) | Komisija je 4. aprila 2006 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 4. aprila 2006 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske.

| (4) | Pritožbo je vložila družba Grass Valley Nederland BV v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo v skladu s členi 4(1) in 5(4) osnovne uredbe glavni delež celotne proizvodnje nekaterih sistemov kamer v Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Pritožbo je vložila družba Grass Valley Nederland BV v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo v skladu s členi 4(1) in 5(4) osnovne uredbe glavni delež celotne proizvodnje nekaterih sistemov kamer v Skupnosti.

| (5) | Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(5)

Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

| (6) | Komisija je zato z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer v Skupnost, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 in ex 9002 90 00 (oznake KN od 1. januarja 2007) s poreklom z Japonske. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je zato z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer v Skupnost, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 in ex 9002 90 00 (oznake KN od 1. januarja 2007) s poreklom z Japonske.

| (7) | V obvestilu o začetku je izdelek opredeljen kot „nekateri sistemi kamer“ s poreklom z Japonske, sestavljen iz:






  (a) | glave kamere:






  (i) | z vgrajenim iskalom, povezavo na iskalo ali možnostjo povezave na iskalo; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V obvestilu o začetku je izdelek opredeljen kot „nekateri sistemi kamer“ s poreklom z Japonske, sestavljen iz:

(a)

glave kamere:

(i)

z vgrajenim iskalom, povezavo na iskalo ali možnostjo povezave na iskalo;

| (ii) | z vgrajenim optičnim blokom, sprednjim modulom ali podobno napravo (glej opis v nadaljevanju), povezavo ali možnostjo povezave; |
| --- | --- |

(ii)

z vgrajenim optičnim blokom, sprednjim modulom ali podobno napravo (glej opis v nadaljevanju), povezavo ali možnostjo povezave;

| (iii) | v enem kosu, z glavo kamere in adapterjem za kamero v enem ohišju, ali ločeno; |
| --- | --- |

(iii)

v enem kosu, z glavo kamere in adapterjem za kamero v enem ohišju, ali ločeno;

| (b) | adapterja za kamero, vgrajenega v glavi kamere ali ne; |
| --- | --- |

(b)

adapterja za kamero, vgrajenega v glavi kamere ali ne;

| (c) | optičnega bloka, sprednjega modula ali podobne naprave z enim ali več senzorji slike z efektivno diagonalno velikostjo polja za optično branje 6 mm ali več. Optični blok je lahko vgrajen v glavo kamere ali ne; |
| --- | --- |

(c)

optičnega bloka, sprednjega modula ali podobne naprave z enim ali več senzorji slike z efektivno diagonalno velikostjo polja za optično branje 6 mm ali več. Optični blok je lahko vgrajen v glavo kamere ali ne;

| (d) | iskala kamere, vgrajenega v glavi kamere ali ne; |
| --- | --- |

(d)

iskala kamere, vgrajenega v glavi kamere ali ne;

| (e) | osnovne postaje ali krmilne enote kamere (CCU), povezane s kamero po kablu in/ali drugače, na primer z brezžično povezavo; |
| --- | --- |

(e)

osnovne postaje ali krmilne enote kamere (CCU), povezane s kamero po kablu in/ali drugače, na primer z brezžično povezavo;

| (f) | operacijske krmilne plošče (OCP) ali enakovredne naprave za upravljanje posamičnih kamer (tj. za nastavitev barve, odpiranje leč ali zaslonke); |
| --- | --- |

(f)

operacijske krmilne plošče (OCP) ali enakovredne naprave za upravljanje posamičnih kamer (tj. za nastavitev barve, odpiranje leč ali zaslonke);

| (g) | glavne krmilne enote (MCP) ali glavne enote za nastavitve (MSU) za pregled in nastavitev več daljinsko vodenih kamer; |
| --- | --- |

(g)

glavne krmilne enote (MCP) ali glavne enote za nastavitve (MSU) za pregled in nastavitev več daljinsko vodenih kamer;

| (h) | enote za nastavljanje leče „box“, kot sta na primer Large Lens Adapter ali SuperXpander, ki omogoča uporabo sistemov prenosnih kamer z lečami „box“, |
| --- | --- |

(h)

enote za nastavljanje leče „box“, kot sta na primer Large Lens Adapter ali SuperXpander, ki omogoča uporabo sistemov prenosnih kamer z lečami „box“,

s poreklom z Japonske, ki se uvažajo skupaj ali ločeno.

Sistemi kamer niso vedno nujno sestavljeni iz vseh zgoraj navedenih delov.

Zgoraj navedeni sestavni deli (razen glave kamere) sistema kamer ne morejo delovati ločeno in se lahko uporabljajo samo v sistemu kamer istega proizvajalca.

Leč in rekorderjev, ki niso v istem ohišju s kamero, izdelek ne zajema.

Zadevni izdelek se uporablja za predvajanje, zbiranje informacij, v digitalni kinematografiji ali za drugo profesionalno rabo. Profesionalna raba vključuje (vendar ni omejena na) uporabo teh sistemov za pripravo izobraževalnih, zabavnih, promocijskih in dokumentarnih video materialov za interno in javno predvajanje.

| (8) | Izdelek, ki ga zajemajo prvotni ukrepi, je v celoti zajet v zgornjo opredelitev izdelka. |
| --- | --- |

(8)

Izdelek, ki ga zajemajo prvotni ukrepi, je v celoti zajet v zgornjo opredelitev izdelka.

| (9) | Komisija je zato v istem obvestilu v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe začela tudi vmesni pregled Uredbe (ES) št. 2042/2000. Namen tega vmesnega pregleda je bil spremeniti ali razveljaviti Uredbo (ES) št. 2042/2000, če se ugotovi, da je treba za nekatere sisteme kamer s poreklom z Japonske uvesti ukrepe, ki bi pozneje zajeli tudi sisteme televizijskih kamer, za katere veljajo ukrepi iz Uredbe (ES) št. 2042/2000. V tem primeru nadaljevanje ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 2042/2000, ne bi bilo več primerno in navedeno uredbo bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je zato v istem obvestilu v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe začela tudi vmesni pregled Uredbe (ES) št. 2042/2000. Namen tega vmesnega pregleda je bil spremeniti ali razveljaviti Uredbo (ES) št. 2042/2000, če se ugotovi, da je treba za nekatere sisteme kamer s poreklom z Japonske uvesti ukrepe, ki bi pozneje zajeli tudi sisteme televizijskih kamer, za katere veljajo ukrepi iz Uredbe (ES) št. 2042/2000. V tem primeru nadaljevanje ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 2042/2000, ne bi bilo več primerno in navedeno uredbo bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Uredba (ES) št. 2042/2000 je prenehala veljati 29. decembra 2006. Svet je pred tem datumom, kot je navedeno v uvodni izjavi 2, z Uredbo (ES) št. 1910/2006, ki je začela veljati 22. decembra 2006, razširil dokončne protidampinške ukrepe, ki veljajo za uvoz sistemov televizijskih kamer. Pregled Uredbe (ES) št. 2042/2000 je bil zato samodejno razširjen na Uredbo (ES) št. 1910/2006. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (ES) št. 2042/2000 je prenehala veljati 29. decembra 2006. Svet je pred tem datumom, kot je navedeno v uvodni izjavi 2, z Uredbo (ES) št. 1910/2006, ki je začela veljati 22. decembra 2006, razširil dokončne protidampinške ukrepe, ki veljajo za uvoz sistemov televizijskih kamer. Pregled Uredbe (ES) št. 2042/2000 je bil zato samodejno razširjen na Uredbo (ES) št. 1910/2006.

| (11) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in združenja uvoznikov ali izvoznike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, uporabnike, dobavitelje surovin in proizvajalca Skupnosti pritožnika. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku, vsem zadevnim strankam pa so bili poslani tudi vprašalniki. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in združenja uvoznikov ali izvoznike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, uporabnike, dobavitelje surovin in proizvajalca Skupnosti pritožnika. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku, vsem zadevnim strankam pa so bili poslani tudi vprašalniki.

C.   UMIK PRITOŽBE, ZAKLJUČEK POSTOPKA IN RAZVELJAVITEV VELJAVNIH DOKONČNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (12) | Družba Grass Valley Nederland BV je s pismom Komisiji z dne 12. aprila 2007 uradno umaknila svojo pritožbo. Z istim pismom je navedena družba umaknila tudi svojo podporo prvotnim ukrepom proti uvozu sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006 po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Družba Grass Valley Nederland BV je s pismom Komisiji z dne 12. aprila 2007 uradno umaknila svojo pritožbo. Z istim pismom je navedena družba umaknila tudi svojo podporo prvotnim ukrepom proti uvozu sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1910/2006 po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (13) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se lahko v primeru umika pritožbe postopek zaključi, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se lahko v primeru umika pritožbe postopek zaključi, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Skupnosti.

| (14) | Zato je Komisija s Sklepom 2007/539/ES (5) zaključila postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske v Skupnost, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšen zaključek in razveljavitev ne bi bila v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Zato je Komisija s Sklepom 2007/539/ES (5) zaključila postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske v Skupnost, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšen zaključek in razveljavitev ne bi bila v interesu Skupnosti.

| (15) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, veljajo dokončne protidampinške dajatve tudi za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, ki spada v obseg izdelkov postopka v zvezi z nekaterimi sistemi kamer. |
| --- | --- |

(15)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, veljajo dokončne protidampinške dajatve tudi za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, ki spada v obseg izdelkov postopka v zvezi z nekaterimi sistemi kamer.

| (16) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je industrija Skupnosti z zgoraj navedenim pismom uradno umaknila svojo podporo tem ukrepom in zahtevala njihovo razveljavitev. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je industrija Skupnosti z zgoraj navedenim pismom uradno umaknila svojo podporo tem ukrepom in zahtevala njihovo razveljavitev.

| (17) | Zato se šteje, da je treba obstoječe ukrepe razveljaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšna razveljavitev ne bi bila v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(17)

Zato se šteje, da je treba obstoječe ukrepe razveljaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšna razveljavitev ne bi bila v interesu Skupnosti.

D.   SKLEP

| (18) | Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Komisija ni prejela nobene pripombe o tem, da zaključek vmesnega pregleda in razveljavitev veljavnih protidampinških ukrepov ne bi bili v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(18)

Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Komisija ni prejela nobene pripombe o tem, da zaključek vmesnega pregleda in razveljavitev veljavnih protidampinških ukrepov ne bi bili v interesu Skupnosti.

| (19) | Zato se sklene, da se sedanji pregled zaključi, dokončne protidampinške dajatve, ki veljajo za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, pa razveljavijo – |
| --- | --- |

(19)

Zato se sklene, da se sedanji pregled zaključi, dokončne protidampinške dajatve, ki veljajo za uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, pa razveljavijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pregled Uredbe (ES) št. 1910/2006 se zaključi, dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1910/2006 na uvoz sistemov televizijskih kamer s poreklom z Japonske, pa se razveljavijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. julija 2007

Za Svet

Predsednik

L. AMADO

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 244, 29.9.2000, str. 38. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1909/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 365, 21.12.2006, str. 7.

3

(4)  UL C 117, 18.5.2006, str. 8.

4

(5)  UL L 198, 31.7.2007, str. 32.

5

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/4

---

UREDBA SVETA (ES) št. 907/2007

z dne 23. julija 2007

o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sečnine s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 in o zaključku delnih vmesnih pregledov v zvezi z uvozom s poreklom iz Rusije v skladu s členom 11(3)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je marca 1995 z Uredbo (ES) št. 477/95 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sečnine s poreklom iz Ruske federacije („Rusije“). Znesek uvedene dajatve je razlika med 115 EUR na tono in neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, če je slednja cena nižja. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, bo v nadaljevanju imenovana „prvotna preiskava“. Po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 901/2001 (3) sklenil, da je treba navedene ukrepe ohraniti. Obstoječi ukrepi so spremenljive dajatve na podlagi najnižje uvozne cene („MIP“) v višini 115 EUR na tono („obstoječi ukrepi“). Preiskava v zvezi s pregledom, ki je privedla do uvedbe ukrepov, bo v nadaljevanju imenovana „prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je marca 1995 z Uredbo (ES) št. 477/95 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sečnine s poreklom iz Ruske federacije („Rusije“). Znesek uvedene dajatve je razlika med 115 EUR na tono in neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, če je slednja cena nižja. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, bo v nadaljevanju imenovana „prvotna preiskava“. Po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 901/2001 (3) sklenil, da je treba navedene ukrepe ohraniti. Obstoječi ukrepi so spremenljive dajatve na podlagi najnižje uvozne cene („MIP“) v višini 115 EUR na tono („obstoječi ukrepi“). Preiskava v zvezi s pregledom, ki je privedla do uvedbe ukrepov, bo v nadaljevanju imenovana „prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“.

| (2) | Svet je decembra 2003 z Uredbo (ES) št. 2228/2003 (4) zaključil delni vmesni pregled, uveden na pobudo Komisije v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, da bi proučil ustreznost oblike obstoječih ukrepov brez njihove spremembe. |
| --- | --- |

(2)

Svet je decembra 2003 z Uredbo (ES) št. 2228/2003 (4) zaključil delni vmesni pregled, uveden na pobudo Komisije v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, da bi proučil ustreznost oblike obstoječih ukrepov brez njihove spremembe.

2.   Zahtevki za pregled

| (3) | Komisija je avgusta 2005 objavila obvestilo o bližnjem izteku obstoječih ukrepov (5). Komisija je 9. februarja 2006 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka zadevnih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na obliko ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je avgusta 2005 objavila obvestilo o bližnjem izteku obstoječih ukrepov (5). Komisija je 9. februarja 2006 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka zadevnih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na obliko ukrepov.

| (4) | Ta zahtevka je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje sečnine v Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Ta zahtevka je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje sečnine v Skupnosti.

| (5) | Vložnik je trdil in predložil zadostne prima facie dokaze, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti v zvezi z uvozom sečnine s poreklom iz Rusije („zadevna država“) ter da obstoječi ukrepi ne zadostujejo za odpravo škodljivih učinkov dampinga. |
| --- | --- |

(5)

Vložnik je trdil in predložil zadostne prima facie dokaze, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti v zvezi z uvozom sečnine s poreklom iz Rusije („zadevna država“) ter da obstoječi ukrepi ne zadostujejo za odpravo škodljivih učinkov dampinga.

| (6) | Komisija je 14. septembra 2006 od družbe Joint Stock Company „Mineral and Chemical Company EuroChem“ („EuroChem“), proizvajalca izvoznika sečnine v Rusiji, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, prejela zahtevek za delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 901/2002. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 14. septembra 2006 od družbe Joint Stock Company „Mineral and Chemical Company EuroChem“ („EuroChem“), proizvajalca izvoznika sečnine v Rusiji, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, prejela zahtevek za delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 901/2002.

| (7) | V zahtevku v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je družba EuroChem predložila zadostne prima facie dokaze v podporo svojim trditvam, da so se v njihovem primeru okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Družba EuroChem je dokazala, da bi primerjava med njihovimi stroški in njihovimi izvoznimi cenami pokazala stopnjo dampinga znatno pod ravnjo obstoječih ukrepov. Zato je družba EuroChem trdila, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki je temeljila na prej določeni stopnji škode, za izravnanje dampinga ni več potrebno. |
| --- | --- |

(7)

V zahtevku v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je družba EuroChem predložila zadostne prima facie dokaze v podporo svojim trditvam, da so se v njihovem primeru okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Družba EuroChem je dokazala, da bi primerjava med njihovimi stroški in njihovimi izvoznimi cenami pokazala stopnjo dampinga znatno pod ravnjo obstoječih ukrepov. Zato je družba EuroChem trdila, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki je temeljila na prej določeni stopnji škode, za izravnanje dampinga ni več potrebno.

| (8) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in dveh delnih vmesnih pregledov v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, zato je z objavo obvestil v Uradnem listu Evropske unije
   (6) začela te tri preglede. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in dveh delnih vmesnih pregledov v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, zato je z objavo obvestil v Uradnem listu Evropske unije
   (6) začela te tri preglede.

3.   Preiskava

3.1   Obdobje preiskave

| (9) | Preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov o nadaljevanju ali ponovitvi dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajela obdobje od leta 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“). Obdobje, uporabljeno v okviru delnega vmesnega pregleda za preiskavo ustreznosti oblike ukrepov, je enako obdobju, uporabljenem v pregledu zaradi izteka ukrepov. Obdobje preiskave za delni vmesni pregled, po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z družbo EuroChem, je zajelo obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006. |
| --- | --- |

(9)

Preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov o nadaljevanju ali ponovitvi dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajela obdobje od leta 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“). Obdobje, uporabljeno v okviru delnega vmesnega pregleda za preiskavo ustreznosti oblike ukrepov, je enako obdobju, uporabljenem v pregledu zaradi izteka ukrepov. Obdobje preiskave za delni vmesni pregled, po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z družbo EuroChem, je zajelo obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006.

3.2   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (10) | Komisija je o začetku pregledov uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Rusiji, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter njihova združenja, predstavnike zadevne države izvoznice, pritožnika in znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je o začetku pregledov uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Rusiji, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter njihova združenja, predstavnike zadevne države izvoznice, pritožnika in znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (11) | Komisija je obvestila tudi EuroChem, vložnika, ki je zahteval delni vmesni pregled, po obsegu omejen na pregled dampinga, ter predstavnike Rusije. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je obvestila tudi EuroChem, vložnika, ki je zahteval delni vmesni pregled, po obsegu omejen na pregled dampinga, ter predstavnike Rusije. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (12) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(12)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (13) | Pri pregledu zaradi izteka ukrepov in delnem vmesnem pregledu, omejenim na obliko ukrepov, se je glede na zelo veliko število proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov v Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov v Rusiji zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, so se morale zadevne stranke v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe javiti Komisiji v 15 dneh po začetku preiskave in ji posredovati informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(13)

Pri pregledu zaradi izteka ukrepov in delnem vmesnem pregledu, omejenim na obliko ukrepov, se je glede na zelo veliko število proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov v Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov v Rusiji zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, so se morale zadevne stranke v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe javiti Komisiji v 15 dneh po začetku preiskave in ji posredovati informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.

| (14) | Samo en uvoznik Skupnosti je predložil informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazil svojo pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Zato je bilo sklenjeno, da v zvezi z uvozniki vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(14)

Samo en uvoznik Skupnosti je predložil informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazil svojo pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Zato je bilo sklenjeno, da v zvezi z uvozniki vzorčenje ni potrebno.

| (15) | Devet proizvajalcev Skupnosti je pravilno izpolnilo obrazec za vzorčenje in se uradno strinjalo, da bodo še naprej sodelovali v preiskavi. Štiri od teh devetih družb, za katere se je ugotovilo, da predstavljajo industrijo Skupnosti glede na obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, je bilo izbranih v vzorec. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so med OPP predstavljali približno 50 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti, kot je opredeljena v uvodni izjavi 63, devet zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti pa približno 60 % celotne proizvodnje Skupnosti. Ta vzorec je predstavljal največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, ki ju je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(15)

Devet proizvajalcev Skupnosti je pravilno izpolnilo obrazec za vzorčenje in se uradno strinjalo, da bodo še naprej sodelovali v preiskavi. Štiri od teh devetih družb, za katere se je ugotovilo, da predstavljajo industrijo Skupnosti glede na obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, je bilo izbranih v vzorec. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so med OPP predstavljali približno 50 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti, kot je opredeljena v uvodni izjavi 63, devet zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti pa približno 60 % celotne proizvodnje Skupnosti. Ta vzorec je predstavljal največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, ki ju je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

| (16) | Pet proizvajalcev izvoznikov je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Teh pet proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo 60 % skupnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP. |
| --- | --- |

(16)

Pet proizvajalcev izvoznikov je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Teh pet proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo 60 % skupnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP.

| (17) | V skladu s členom 17 osnovne uredbe je bil na podlagi največjega izvoza sečnine v Skupnost izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov, ki jih je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki so predstavljali 50 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 17 osnovne uredbe je bil na podlagi največjega izvoza sečnine v Skupnost izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov, ki jih je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki so predstavljali 50 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP.

| (18) | Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe posvetovala z zadevnimi strankami o izbranih vzorcih, vendar te niso imele pripomb. |
| --- | --- |

(18)

Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe posvetovala z zadevnimi strankami o izbranih vzorcih, vendar te niso imele pripomb.

| (19) | Pozneje je bilo na podlagi dodatnih informacij ugotovljeno, da en od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov dejansko ni med največjimi izvozniki v Skupnost. Zato je bil ta proizvajalec izvoznik izključen iz vzorčenja in nadomeščen z naslednje uvrščenim proizvajalcem izvoznikom. Tako spremenjen vzorec je predstavljal 48 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP. |
| --- | --- |

(19)

Pozneje je bilo na podlagi dodatnih informacij ugotovljeno, da en od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov dejansko ni med največjimi izvozniki v Skupnost. Zato je bil ta proizvajalec izvoznik izključen iz vzorčenja in nadomeščen z naslednje uvrščenim proizvajalcem izvoznikom. Tako spremenjen vzorec je predstavljal 48 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP.

| (20) | Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, trem vzorčenim ruskim proizvajalcem izvoznikom in vsem uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili. |
| --- | --- |

(20)

Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti, trem vzorčenim ruskim proizvajalcem izvoznikom in vsem uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili.

| (21) | Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti in trije ruski proizvajalci izvozniki, en nepovezan uvoznik ter sedem uporabnikov v Skupnosti. Poleg tega je svoje pripombe predložilo več uvoznikov in uporabnikov ter njihovih združenj ne da bi izpolnili vprašalnik. |
| --- | --- |

(21)

Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti in trije ruski proizvajalci izvozniki, en nepovezan uvoznik ter sedem uporabnikov v Skupnosti. Poleg tega je svoje pripombe predložilo več uvoznikov in uporabnikov ter njihovih združenj ne da bi izpolnili vprašalnik.

| (22) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene analize ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Vzorčeni proizvajalci Skupnosti







  — | Fertiberia S.A., Madrid, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene analize ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Vzorčeni proizvajalci Skupnosti

—

Fertiberia S.A., Madrid, Španija,

| — | Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Madžarska, |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Madžarska,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Nemčija,

| — | Yara S.A., Brussels, Belgija in njen povezan proizvajalec Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nizozemska; |
| --- | --- |

—

Yara S.A., Brussels, Belgija in njen povezan proizvajalec Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nizozemska;

| (b) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki v Rusiji







  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusija, in njeni povezani proizvodni družbi: |
| --- | --- | --- |

(b)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki v Rusiji

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusija, in njeni povezani proizvodni družbi:

| — | OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusija in |
| --- | --- |

—

OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusija in

| — | OJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusija, |
| --- | --- |

—

OJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusija,

| — | JSC Minudobrenia, Perm, Rusija, |
| --- | --- |

—

JSC Minudobrenia, Perm, Rusija,

| — | JSC Acron, Velikij Novgorod, Rusija. |
| --- | --- |

—

JSC Acron, Velikij Novgorod, Rusija.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (23) | Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi in prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, tj. sečnina, ki je trenutno uvrščena pod oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90, s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(23)

Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi in prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, tj. sečnina, ki je trenutno uvrščena pod oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90, s poreklom iz Rusije.

| (24) | Sečnina se običajno izdeluje iz amoniaka, ki se pridobiva iz zemeljskega plina. Lahko je v trdni ali tekoči obliki. Sečnina v trdni obliki se lahko uporablja za kmetijske ali industrijske namene. Sečnina za kmetijske namene se lahko uporablja kot gnojilo, ki se raztrese po zemlji, ali kot dodatek v krmi za živali. Sečnina za industrijske namene je surovina za nekatera lepila in plastiko. Sečnina v tekoči obliki se lahko uporablja kot gnojilo in za industrijske namene. Čeprav je lahko sečnina, kot je navedeno zgoraj, različnih vrst, so njihove kemijske lastnosti v bistvu iste in se lahko za sedanji postopek štejejo kot en sam izdelek. |
| --- | --- |

(24)

Sečnina se običajno izdeluje iz amoniaka, ki se pridobiva iz zemeljskega plina. Lahko je v trdni ali tekoči obliki. Sečnina v trdni obliki se lahko uporablja za kmetijske ali industrijske namene. Sečnina za kmetijske namene se lahko uporablja kot gnojilo, ki se raztrese po zemlji, ali kot dodatek v krmi za živali. Sečnina za industrijske namene je surovina za nekatera lepila in plastiko. Sečnina v tekoči obliki se lahko uporablja kot gnojilo in za industrijske namene. Čeprav je lahko sečnina, kot je navedeno zgoraj, različnih vrst, so njihove kemijske lastnosti v bistvu iste in se lahko za sedanji postopek štejejo kot en sam izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (25) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, sta sedanji preiskavi v zvezi s pregledom potrdili, da imajo zadevni izdelek in sečnina, ki jo proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, ter sečnina, ki se proizvaja in prodaja na ruskem domačem trgu, enake osnovne kemijske lastnosti ter enako uporabo. Torej veljajo v smislu člena 1(4) osnovne uredbe za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(25)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, sta sedanji preiskavi v zvezi s pregledom potrdili, da imajo zadevni izdelek in sečnina, ki jo proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, ter sečnina, ki se proizvaja in prodaja na ruskem domačem trgu, enake osnovne kemijske lastnosti ter enako uporabo. Torej veljajo v smislu člena 1(4) osnovne uredbe za podobne izdelke.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1.   Nadaljevanje dampinga med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom

| (26) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali je damping med OPP obstajal in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali je damping med OPP obstajal in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

1.1   Splošno

| (27) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, je v preiskavi sodelovalo pet ruskih proizvajalcev izvoznikov sečnine. Teh pet proizvajalcev je med OPP predstavljalo 60 % izvoza sečnine s poreklom iz Rusije v Skupnost, kar je ustrezalo 1,39 milijona ton. Uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije v Skupnost je med OPP predstavljal 16 % potrošnje Skupnosti, kar je ustrezalo 8,98 milijonom ton med OPP. |
| --- | --- |

(27)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, je v preiskavi sodelovalo pet ruskih proizvajalcev izvoznikov sečnine. Teh pet proizvajalcev je med OPP predstavljalo 60 % izvoza sečnine s poreklom iz Rusije v Skupnost, kar je ustrezalo 1,39 milijona ton. Uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije v Skupnost je med OPP predstavljal 16 % potrošnje Skupnosti, kar je ustrezalo 8,98 milijonom ton med OPP.

| (28) | Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja visoka. |
| --- | --- |

(28)

Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja visoka.

1.2   Normalna vrednost

| (29) | Opozoriti je treba, da en proizvajalec izvoznik nadzoruje dve povezani družbi, ki proizvajata in izvažata sečnino. Vzorec iz uvodne izjave 19 zato vključuje štiri družbe. |
| --- | --- |

(29)

Opozoriti je treba, da en proizvajalec izvoznik nadzoruje dve povezani družbi, ki proizvajata in izvažata sečnino. Vzorec iz uvodne izjave 19 zato vključuje štiri družbe.

| (30) | Komisija je za vsako od štirih družb najprej preverila, ali je njena celotna domača prodaja sečnine reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali predstavlja vsaj 5 % ali več celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Skupnost. Preiskava je pokazala, da so vse štiri družbe prodajale reprezentativno količino sečnine na domačem trgu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je za vsako od štirih družb najprej preverila, ali je njena celotna domača prodaja sečnine reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali predstavlja vsaj 5 % ali več celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Skupnost. Preiskava je pokazala, da so vse štiri družbe prodajale reprezentativno količino sečnine na domačem trgu.

| (31) | Za ugotovitev, ali je bila prodaja sečnine na domačem trgu opravljena v običajnem poteku trgovine, je treba določiti stroške proizvodnje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da predstavljajo stroški energije, kot sta elektrika in plin, glavni delež proizvodnih stroškov in znaten delež skupnih proizvodnih stroškov. Zato se je v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe proučilo, ali so bili stroški proizvodnje in prodaje obravnavanega izdelka v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani. |
| --- | --- |

(31)

Za ugotovitev, ali je bila prodaja sečnine na domačem trgu opravljena v običajnem poteku trgovine, je treba določiti stroške proizvodnje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da predstavljajo stroški energije, kot sta elektrika in plin, glavni delež proizvodnih stroškov in znaten delež skupnih proizvodnih stroškov. Zato se je v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe proučilo, ali so bili stroški proizvodnje in prodaje obravnavanega izdelka v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani.

| (32) | Iz preiskave ni bilo razvidno, da električna energija v evidencah ne bi bila ustrezno prikazana. V zvezi s tem je bilo med drugim ugotovljeno, da so bile cene električne energije, ki so jih med OPP plačevali ruski proizvajalci, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami, kar je pokazala primerjava z drugimi državami, kot sta Kanada in Norveška. Vendar pa to ne velja za cene plina. |
| --- | --- |

(32)

Iz preiskave ni bilo razvidno, da električna energija v evidencah ne bi bila ustrezno prikazana. V zvezi s tem je bilo med drugim ugotovljeno, da so bile cene električne energije, ki so jih med OPP plačevali ruski proizvajalci, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami, kar je pokazala primerjava z drugimi državami, kot sta Kanada in Norveška. Vendar pa to ne velja za cene plina.

| (33) | V zvezi z oskrbo s plinom je bilo na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, dejansko ugotovljeno, da je bila cena, ki so jo plačevali ruski proizvajalci, nenormalno nizka. Za primerjavo, znašale so eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije in so bile znatno nižje kot cene pline, ki so jih plačevali proizvajalci Skupnosti. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Ker stroški plina v računovodskih evidencah štirih družb niso bili ustrezno prikazani, jih je bilo treba prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Stroški proizvodnje vzorčenih družb so bili ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi z oskrbo s plinom je bilo na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetske trge, dejansko ugotovljeno, da je bila cena, ki so jo plačevali ruski proizvajalci, nenormalno nizka. Za primerjavo, znašale so eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije in so bile znatno nižje kot cene pline, ki so jih plačevali proizvajalci Skupnosti. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Ker stroški plina v računovodskih evidencah štirih družb niso bili ustrezno prikazani, jih je bilo treba prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Stroški proizvodnje vzorčenih družb so bili ustrezno prilagojeni.

| (34) | Ker na ruskem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, je bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg. |
| --- | --- |

(34)

Ker na ruskem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, je bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg.

| (35) | Po zgoraj opisani prilagoditvi stroškov proizvodnje sta imeli samo dve družbi reprezentativno domačo prodajo v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost za ti družbi je bila zato določena na podlagi njune domače prodaje podobnega izdelka v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Po zgoraj opisani prilagoditvi stroškov proizvodnje sta imeli samo dve družbi reprezentativno domačo prodajo v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost za ti družbi je bila zato določena na podlagi njune domače prodaje podobnega izdelka v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe.

| (36) | Normalna vrednost za ostali družbi je bila določena na podlagi domačih prodajnih cen dveh proizvajalcev, ki imata reprezentativno domačo prodajo v običajnem poteku trgovine iz uvodne izjave 35, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Zaradi zaupnosti te informacije ni mogoče popolnoma razkriti, ker je ena od dveh družb, ki je predložila informacije, povezana z družbo, za katero je bila določena normalna vrednost. Če bi bila ta informacija razkrita, bi lahko navedena družba pridobila zaupne poslovne informacije druge družbe. |
| --- | --- |

(36)

Normalna vrednost za ostali družbi je bila določena na podlagi domačih prodajnih cen dveh proizvajalcev, ki imata reprezentativno domačo prodajo v običajnem poteku trgovine iz uvodne izjave 35, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Zaradi zaupnosti te informacije ni mogoče popolnoma razkriti, ker je ena od dveh družb, ki je predložila informacije, povezana z družbo, za katero je bila določena normalna vrednost. Če bi bila ta informacija razkrita, bi lahko navedena družba pridobila zaupne poslovne informacije druge družbe.

1.3   Izvozna cena

| (37) | V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(37)

V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (38) | V primeru enega proizvajalca izvoznika, kjer je prodaja potekala prek povezanega trgovca v Švici, je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen pri nadaljnji prodaji tega povezanega trgovca neodvisnim strankam. Prilagojeni so bili vsi stroški, ki so nastali med nakupom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški prevoza, prodaje, splošnimi in administrativnimi stroški ter ustrezno stopnja dobička. |
| --- | --- |

(38)

V primeru enega proizvajalca izvoznika, kjer je prodaja potekala prek povezanega trgovca v Švici, je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen pri nadaljnji prodaji tega povezanega trgovca neodvisnim strankam. Prilagojeni so bili vsi stroški, ki so nastali med nakupom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški prevoza, prodaje, splošnimi in administrativnimi stroški ter ustrezno stopnja dobička.

1.4   Primerjava

| (39) | Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških kredita, provizij in pakiranja. |
| --- | --- |

(39)

Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških kredita, provizij in pakiranja.

1.5   Nadaljevanje dampinga

| (40) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za vsakega proizvajalca izvoznika določena stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za vsakega proizvajalca izvoznika določena stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (41) | Preiskava je pokazala, da je bil damping med OPP večinoma na nižji stopnji kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, pa so kljub temu znatne, gibajo se med 6 % in 23 %. |
| --- | --- |

(41)

Preiskava je pokazala, da je bil damping med OPP večinoma na nižji stopnji kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, pa so kljub temu znatne, gibajo se med 6 % in 23 %.

2.   Verjetnost nadaljevanja dampinga

2.1   Učinek odprave obstoječih ukrepov proti dampinškemu uvozu

| (42) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, obstoječi ukrepi v obliki MIP znašajo 115 EUR na tono. Medtem ko je MIP sprva vplival na ruske izvozne cene sečnine v Skupnost, so bile, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, take cene po letu 2003 znatno nad MIP, tako so bile povprečne ruske izvozne cene med OPP za 68 % višje od MIP. |
| --- | --- |

(42)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, obstoječi ukrepi v obliki MIP znašajo 115 EUR na tono. Medtem ko je MIP sprva vplival na ruske izvozne cene sečnine v Skupnost, so bile, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, take cene po letu 2003 znatno nad MIP, tako so bile povprečne ruske izvozne cene med OPP za 68 % višje od MIP.

| (43) | Zato se lahko sklene, da obstoječi ukrepi niso vplivali na cene ali količino izvoza sečnine s poreklom iz Rusije. Zato ni verjetno, da bi razveljavitev ukrepov vplivala na cene ali količino izvoza sečnine s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(43)

Zato se lahko sklene, da obstoječi ukrepi niso vplivali na cene ali količino izvoza sečnine s poreklom iz Rusije. Zato ni verjetno, da bi razveljavitev ukrepov vplivala na cene ali količino izvoza sečnine s poreklom iz Rusije.

| (44) | Ne glede na zgoraj navedeno so bili v preiskavi proučeni tudi možni vplivi (i) obstoječih ruskih neizkoriščenih zmogljivosti in možnih novih zmogljivosti ter (ii) verjetnost preusmeritve ostale prodaje v Skupnosti, kot je pojasnjeno spodaj. |
| --- | --- |

(44)

Ne glede na zgoraj navedeno so bili v preiskavi proučeni tudi možni vplivi (i) obstoječih ruskih neizkoriščenih zmogljivosti in možnih novih zmogljivosti ter (ii) verjetnost preusmeritve ostale prodaje v Skupnosti, kot je pojasnjeno spodaj.

2.2   Proste zmogljivosti

| (45) | Vložnik je v svojem zahtevku za pregled predložil dokaze o skupaj devetih projektih, ki bi v časovnem okviru 2005–2007 v Rusiji zagotovili znatne nove zmogljivosti in s prenovami, nadgradnjami in boljšo organizacijo pomenili vsaj 10-odstotno povečanje glede na obstoječe zmogljivosti. |
| --- | --- |

(45)

Vložnik je v svojem zahtevku za pregled predložil dokaze o skupaj devetih projektih, ki bi v časovnem okviru 2005–2007 v Rusiji zagotovili znatne nove zmogljivosti in s prenovami, nadgradnjami in boljšo organizacijo pomenili vsaj 10-odstotno povečanje glede na obstoječe zmogljivosti.

2.2.1   Sodelujoči proizvajalci

| (46) | Proučili so se tudi možni vplivi prostih zmogljivosti. Ruski vzorčeni proizvajalci so v obravnavanem obdobju povečali svojo proizvodno zmogljivost za približno 5 %, proizvodnjo pa za približno 15 %. Zato so se njihove nominalne proste zmogljivosti znatno zmanjšale, in sicer na 170 000 ton oziroma približno 6 % proizvodne zmogljivosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmogljivost | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 640 100 | 2 686 591 |
| Proizvodnja | 2 179 525 | 2 213 096 | 2 364 564 | 2 537 327 | 2 516 367 |
| Proste zmogljivosti | 388 123 | 354 552 | 203 084 | 102 773 | 170 224 |

(46)

Proučili so se tudi možni vplivi prostih zmogljivosti. Ruski vzorčeni proizvajalci so v obravnavanem obdobju povečali svojo proizvodno zmogljivost za približno 5 %, proizvodnjo pa za približno 15 %. Zato so se njihove nominalne proste zmogljivosti znatno zmanjšale, in sicer na 170 000 ton oziroma približno 6 % proizvodne zmogljivosti.

2002

2003

2004

2005

OPP

Zmogljivost

2 567 648

2 567 648

2 567 648

2 640 100

2 686 591

Proizvodnja

2 179 525

2 213 096

2 364 564

2 537 327

2 516 367

Proste zmogljivosti

388 123

354 552

203 084

102 773

170 224

| (47) | Skupno pet od devetih projektov, navedenih v zahtevku, je povezanih s sodelujočimi proizvajalci izvozniki. Dva projekta sta bila med obravnavanim obdobjem že dokončana in zato v primerjavi z OPP ne pomenita nobene dodatne zmogljivosti. Za en navedeni projekt je bilo ugotovljeno samo majhno povečanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(47)

Skupno pet od devetih projektov, navedenih v zahtevku, je povezanih s sodelujočimi proizvajalci izvozniki. Dva projekta sta bila med obravnavanim obdobjem že dokončana in zato v primerjavi z OPP ne pomenita nobene dodatne zmogljivosti. Za en navedeni projekt je bilo ugotovljeno samo majhno povečanje zmogljivosti.

| (48) | V zvezi z največjima projektoma, ki pomenita večji del povečanja zmogljivosti, navedenega v uvodni izjavi 46, je bilo ugotovljeno, da družba ne vlaga samo v zmogljivosti proizvodnje sečnine, ampak tudi v obrate v nadaljnjem proizvodnem procesu za izdelke kot so urea-formaldehidne smole (UFR) in raztopina sečnine ter amonijevega nitrata (UAN). Ti projekti so v napredni fazi ali pa so bili po OPP že dokončani. Zato se lahko predvideva, da glavni del zmogljivosti tega projekta ne bo prodan neodvisnim strankam, ampak bo uporabljen za razvoj izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu. Ta del se zato v naslednjem odstavku ne upošteva. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi z največjima projektoma, ki pomenita večji del povečanja zmogljivosti, navedenega v uvodni izjavi 46, je bilo ugotovljeno, da družba ne vlaga samo v zmogljivosti proizvodnje sečnine, ampak tudi v obrate v nadaljnjem proizvodnem procesu za izdelke kot so urea-formaldehidne smole (UFR) in raztopina sečnine ter amonijevega nitrata (UAN). Ti projekti so v napredni fazi ali pa so bili po OPP že dokončani. Zato se lahko predvideva, da glavni del zmogljivosti tega projekta ne bo prodan neodvisnim strankam, ampak bo uporabljen za razvoj izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu. Ta del se zato v naslednjem odstavku ne upošteva.

| (49) | Iz zgoraj navedenega se sklene, da bi ti trije projekti pomenili dodatno zmogljivost, ki bi bila na voljo za prodajo neodvisnim strankam, in sicer približno 150 000–200 000 ton. To ustreza 10–15 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP ali možnemu tržnemu deležu 1,5–2 % na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Iz zgoraj navedenega se sklene, da bi ti trije projekti pomenili dodatno zmogljivost, ki bi bila na voljo za prodajo neodvisnim strankam, in sicer približno 150 000–200 000 ton. To ustreza 10–15 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP ali možnemu tržnemu deležu 1,5–2 % na trgu Skupnosti.

2.2.2   Nesodelujoči proizvajalci

| (50) | Glede na podatke, ki jih je predložil vložnik, so skupne neizkoriščene zmogljivosti, izražene v odstotku proizvodne zmogljivosti v Rusiji, skladne z neizkoriščenimi zmogljivostmi, ki so določene za sodelujoče proizvajalce. Zato se šteje, da imajo tudi nesodelujoči proizvajalci približno 5 % neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti, kar je po ocenah približno 140 000 ton v OPP. |
| --- | --- |

(50)

Glede na podatke, ki jih je predložil vložnik, so skupne neizkoriščene zmogljivosti, izražene v odstotku proizvodne zmogljivosti v Rusiji, skladne z neizkoriščenimi zmogljivostmi, ki so določene za sodelujoče proizvajalce. Zato se šteje, da imajo tudi nesodelujoči proizvajalci približno 5 % neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti, kar je po ocenah približno 140 000 ton v OPP.

| (51) | Skupno štirje od devetih projektov iz zahtevka zadevajo nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Ti projekti so bili ocenjeni na podlagi razpoložljivih dejstev. Za en projekt je bilo ugotovljeno, da ni v zvezi z zadevnim izdelkom, ampak z metanolom. En projekt je bil med obravnavanim obdobjem že dokončan in zato v primerjavi z OPP ne pomeni nobene dodatne zmogljivosti. En projekt je bil ocenjen kot nepomembna naložba v znesku manj kot milijon EUR, zato je bilo ocenjeno, da nima znatnega vpliva na ruske zmogljivosti. Preostali projekt pa bi lahko pomenil povečanje zmogljivosti za približno 100 000 ton (kar ustreza približno 7 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP ali možen dvig tržnega deleža na trgu Skupnosti za 1 %). |
| --- | --- |

(51)

Skupno štirje od devetih projektov iz zahtevka zadevajo nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Ti projekti so bili ocenjeni na podlagi razpoložljivih dejstev. Za en projekt je bilo ugotovljeno, da ni v zvezi z zadevnim izdelkom, ampak z metanolom. En projekt je bil med obravnavanim obdobjem že dokončan in zato v primerjavi z OPP ne pomeni nobene dodatne zmogljivosti. En projekt je bil ocenjen kot nepomembna naložba v znesku manj kot milijon EUR, zato je bilo ocenjeno, da nima znatnega vpliva na ruske zmogljivosti. Preostali projekt pa bi lahko pomenil povečanje zmogljivosti za približno 100 000 ton (kar ustreza približno 7 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP ali možen dvig tržnega deleža na trgu Skupnosti za 1 %).

2.2.3   Sklep o neizkoriščenih zmogljivostih

| (52) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je v srednjeročnem obdobju razpoložljivih še za približno 500 000 ton neizkoriščenih zmogljivosti. Ker bo znaten delež dodatne količine zaradi prenov, nadgradenj in boljše organizacije uporabljen za razvoj izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu, se sklene, da bo samo približno polovica te količine na voljo za prodajo neodvisnim strankam. |
| --- | --- |

(52)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je v srednjeročnem obdobju razpoložljivih še za približno 500 000 ton neizkoriščenih zmogljivosti. Ker bo znaten delež dodatne količine zaradi prenov, nadgradenj in boljše organizacije uporabljen za razvoj izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu, se sklene, da bo samo približno polovica te količine na voljo za prodajo neodvisnim strankam.

| (53) | Ker je ruski domači trg majhen in se to v prihodnosti verjetno ne bo spremenilo, bo vsakršno povečanje proizvodnje izvozno usmerjeno. Ker je nominalni obseg izkoriščenosti ruskih proizvajalcev približno 95-odstoten, bo za izvoz razpoložljiva samo omejena količina. |
| --- | --- |

(53)

Ker je ruski domači trg majhen in se to v prihodnosti verjetno ne bo spremenilo, bo vsakršno povečanje proizvodnje izvozno usmerjeno. Ker je nominalni obseg izkoriščenosti ruskih proizvajalcev približno 95-odstoten, bo za izvoz razpoložljiva samo omejena količina.

| (54) | Obstoječa neizkoriščena zmogljivost in dodatne zmogljivosti, ki ne bodo uporabljene za lastne namene in za katere se pričakuje, da bodo ustvarjene v bližnji prihodnosti, predstavljajo skupno približno 550 000–600 000 ton, kar ustreza približno 40 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP in možnemu tržnemu deležu, ki pomeni približno 6 % trga Skupnosti. Vendar se bosta v skladu z napovedmi svetovalnih služb, specializiranih za gnojila, ki jih je predložil vložnik, svetovno povpraševanje po sečnini in njena proizvodnja enakomerno povečevala. Njihove dodatne količine, razpoložljive za izvoz, se lahko preusmerijo na regije z dodatnim povpraševanjem. Zato je možno, da bi se ruski izvoz v Skupnost znatno povečal le, če bi se ustrezno povečalo povpraševanje, kar pomeni, da tak dodatni izvoz ne bi negativno vplival na ravni cen na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(54)

Obstoječa neizkoriščena zmogljivost in dodatne zmogljivosti, ki ne bodo uporabljene za lastne namene in za katere se pričakuje, da bodo ustvarjene v bližnji prihodnosti, predstavljajo skupno približno 550 000–600 000 ton, kar ustreza približno 40 % celotnega ruskega izvoza v Skupnost med OPP in možnemu tržnemu deležu, ki pomeni približno 6 % trga Skupnosti. Vendar se bosta v skladu z napovedmi svetovalnih služb, specializiranih za gnojila, ki jih je predložil vložnik, svetovno povpraševanje po sečnini in njena proizvodnja enakomerno povečevala. Njihove dodatne količine, razpoložljive za izvoz, se lahko preusmerijo na regije z dodatnim povpraševanjem. Zato je možno, da bi se ruski izvoz v Skupnost znatno povečal le, če bi se ustrezno povečalo povpraševanje, kar pomeni, da tak dodatni izvoz ne bi negativno vplival na ravni cen na trgu Skupnosti.

| (55) | Zato ni mogoče skleniti, da bodo ruske neizkoriščene zmogljivosti vplivale na obseg ruskega dampinškega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(55)

Zato ni mogoče skleniti, da bodo ruske neizkoriščene zmogljivosti vplivale na obseg ruskega dampinškega izvoza v Skupnost.

2.3   Verjetnost preusmeritve ostale prodaje v Skupnost

| (56) | Izvozne cene v Skupnost vzorčenih proizvajalcev izvoznikov so bile med OPP na podlagi cene franko tovarna za približno 1–5 % nižje od izvoznih cen drugih tretjih držav. Tudi domače cene so bile zaradi znatnih razlik v stroških prevoza višje od izvoznih cen v Skupnost, zlasti za družbe s sedežem v oddaljenih območjih. |
| --- | --- |

(56)

Izvozne cene v Skupnost vzorčenih proizvajalcev izvoznikov so bile med OPP na podlagi cene franko tovarna za približno 1–5 % nižje od izvoznih cen drugih tretjih držav. Tudi domače cene so bile zaradi znatnih razlik v stroških prevoza višje od izvoznih cen v Skupnost, zlasti za družbe s sedežem v oddaljenih območjih.

| (57) | Vložnik trdi, da prihaja do znatnih naložb v proizvodnjo sečnine predvsem v Severni Afriki in na Bližnjem vzhodu. Te nove zmogljivosti bodo domnevno pomenile manj poslovnih priložnosti za ruske izvoznike na drugih trgih in tako povzročile povečano količino izvoza ruske sečnine v Skupnost. Vendar je bilo na podlagi napovedi iz uvodne izjave 54 ugotovljeno, da zadevne naložbe ne bodo imele znatnega vpliva na svetovno ravnotežje ponudbe in povpraševanja, ker se predvideva, da bo svetovno povpraševanje raslo vzporedno z zmogljivostmi. |
| --- | --- |

(57)

Vložnik trdi, da prihaja do znatnih naložb v proizvodnjo sečnine predvsem v Severni Afriki in na Bližnjem vzhodu. Te nove zmogljivosti bodo domnevno pomenile manj poslovnih priložnosti za ruske izvoznike na drugih trgih in tako povzročile povečano količino izvoza ruske sečnine v Skupnost. Vendar je bilo na podlagi napovedi iz uvodne izjave 54 ugotovljeno, da zadevne naložbe ne bodo imele znatnega vpliva na svetovno ravnotežje ponudbe in povpraševanja, ker se predvideva, da bo svetovno povpraševanje raslo vzporedno z zmogljivostmi.

| (58) | Zato ni mogoče sklepati, da bo preusmeritev blaga v Skupnost vplivala na obseg ruskega dampinškega uvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(58)

Zato ni mogoče sklepati, da bo preusmeritev blaga v Skupnost vplivala na obseg ruskega dampinškega uvoza v Skupnost.

2.4   Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

| (59) | Na podlagi zgornje analize in predvsem zaradi pomanjkanja vpliva obstoječih ukrepov na izvozne cene v Skupnost se sklene, da obstaja v primeru razveljavitve ukrepov verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(59)

Na podlagi zgornje analize in predvsem zaradi pomanjkanja vpliva obstoječih ukrepov na izvozne cene v Skupnost se sklene, da obstaja v primeru razveljavitve ukrepov verjetnost nadaljevanja dampinga.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (60) | V Skupnosti podobni izdelek proizvaja šestnajst proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Osem od šestnajstih družb je leta 2004 zaradi širitve EU postalo del industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

V Skupnosti podobni izdelek proizvaja šestnajst proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Osem od šestnajstih družb je leta 2004 zaradi širitve EU postalo del industrije Skupnosti.

| (61) | Od šestnajstih proizvajalcev Skupnosti je devet družb sodelovalo pri preiskavi, vse so navedene v zahtevku za pregled. Trije drugi proizvajalci so se javili v rokih in posredovali informacije, zahtevane za vzorčenje. Vendar niso ponudili nadaljnjega sodelovanja. Noben proizvajalec Skupnosti ni nasprotoval zahtevku za pregled. |
| --- | --- |

(61)

Od šestnajstih proizvajalcev Skupnosti je devet družb sodelovalo pri preiskavi, vse so navedene v zahtevku za pregled. Trije drugi proizvajalci so se javili v rokih in posredovali informacije, zahtevane za vzorčenje. Vendar niso ponudili nadaljnjega sodelovanja. Noben proizvajalec Skupnosti ni nasprotoval zahtevku za pregled.

| (62) | V skladu s tem je v sodelovanje privolilo naslednjih devet proizvajalcev:






  — | Achema AB (Litva), |
| --- | --- | --- |

(62)

V skladu s tem je v sodelovanje privolilo naslednjih devet proizvajalcev:

—

Achema AB (Litva),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Avstrija), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Avstrija),

| — | Chemopetrol, a.s. (Češka), |
| --- | --- |

—

Chemopetrol, a.s. (Češka),

| — | Duslo, a. s. (Slovaška), |
| --- | --- |

—

Duslo, a. s. (Slovaška),

| — | Fertiberia S.A. (Španija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Španija),

| — | Grande Paroisse S.A. (Francija), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse S.A. (Francija),

| — | Nitrogénművek Zrt. (Madžarska), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt. (Madžarska),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Nemčija),

| — | Yara: združitev Yara France S.A. (Francija), Yara Italia S.p.a. (Italija), Yara Brunsbuttel GmbH (Nemčija) and Yara Sluiskil B.V. (Nizozemska) (7). |
| --- | --- |

—

Yara: združitev Yara France S.A. (Francija), Yara Italia S.p.a. (Italija), Yara Brunsbuttel GmbH (Nemčija) and Yara Sluiskil B.V. (Nizozemska) (7).

| (63) | Ker je teh devet proizvajalcev Skupnosti med OPP predstavljalo 60 % celotne proizvodnje Skupnosti, se šteje, da predstavlja zgoraj navedenih devet proizvajalcev Skupnosti večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Sedem nesodelujočih proizvajalcev Skupnosti bo imenovanih „ostali proizvajalci Skupnosti“. |
| --- | --- |

(63)

Ker je teh devet proizvajalcev Skupnosti med OPP predstavljalo 60 % celotne proizvodnje Skupnosti, se šteje, da predstavlja zgoraj navedenih devet proizvajalcev Skupnosti večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Sedem nesodelujočih proizvajalcev Skupnosti bo imenovanih „ostali proizvajalci Skupnosti“.

| (64) | Kot je navedeno zgoraj, je bil izbran vzorec štirih družb. Sodelovali so vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti, ki so v rokih poslali izpolnjen vprašalnik. Poleg tega je ostalih pet sodelujočih proizvajalcev pravočasno predložilo nekatere splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(64)

Kot je navedeno zgoraj, je bil izbran vzorec štirih družb. Sodelovali so vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti, ki so v rokih poslali izpolnjen vprašalnik. Poleg tega je ostalih pet sodelujočih proizvajalcev pravočasno predložilo nekatere splošne podatke za analizo škode.

E.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

1.   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (65) | Dejanska potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Ob upoštevanju širitve EU leta 2004 in zaradi jasnosti ter doslednosti analize je bila potrošnja določena na podlagi trga EU-25 v celotnem obravnavanem obdobju. Ker se je preiskava začela preden sta k Skupnosti pristopili Bolgarija in Romunija, je analiza omejena na stanje EU-25. |
| --- | --- |

(65)

Dejanska potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Ob upoštevanju širitve EU leta 2004 in zaradi jasnosti ter doslednosti analize je bila potrošnja določena na podlagi trga EU-25 v celotnem obravnavanem obdobju. Ker se je preiskava začela preden sta k Skupnosti pristopili Bolgarija in Romunija, je analiza omejena na stanje EU-25.

| (66) | Med letom 2002 in OPP se je potrošnja Skupnosti povečala za 4 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja ES v tonah | 8 651 033 | 8 945 707 | 8 954 402 | 8 873 804 | 8 978 696 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 104 |

(66)

Med letom 2002 in OPP se je potrošnja Skupnosti povečala za 4 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

Celotna potrošnja ES v tonah

8 651 033

8 945 707

8 954 402

8 873 804

8 978 696

Indeks (2002 = 100)

100

103

104

103

104

2.   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Rusije

| (67) | Obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza iz Rusije so se spreminjali kot je navedeno spodaj. Trendi količin in cen, prikazani v nadaljevanju, temeljijo na podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 1 375 543 | 1 429 565 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 393 277 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 130 | 102 | 101 |
| Tržni delež | 16 % | 16 % | 20 % | 16 % | 16 % |
| Cene uvoza (EUR/tono) | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 112 | 129 | 151 | 162 |

(67)

Obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza iz Rusije so se spreminjali kot je navedeno spodaj. Trendi količin in cen, prikazani v nadaljevanju, temeljijo na podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

2005

OPP

Obseg uvoza (v tonah)

1 375 543

1 429 565

1 783 742

1 404 863

1 393 277

Indeks (2002 = 100)

100

104

130

102

101

Tržni delež

16 %

16 %

20 %

16 %

16 %

Cene uvoza (EUR/tono)

119

133

154

180

193

Indeks (2002 = 100)

100

112

129

151

162

| (68) | Obseg ruskega uvoza in njegov tržni delež sta v celotnem obravnavanem obdobju ostala stabilna, razen vrhunca leta 2004, ki ga je mogoče pojasniti s kopičenjem zalog v EU-10 pred širitvijo 1. maja 2004. Cene ruskega uvoza so se med obravnavanim obdobjem povečale s 119 na 193 EUR/tono. Ta razvoj odraža tudi ugodne tržne razmere, navedene tudi v uvodni izjavi 85. |
| --- | --- |

(68)

Obseg ruskega uvoza in njegov tržni delež sta v celotnem obravnavanem obdobju ostala stabilna, razen vrhunca leta 2004, ki ga je mogoče pojasniti s kopičenjem zalog v EU-10 pred širitvijo 1. maja 2004. Cene ruskega uvoza so se med obravnavanim obdobjem povečale s 119 na 193 EUR/tono. Ta razvoj odraža tudi ugodne tržne razmere, navedene tudi v uvodni izjavi 85.

| (69) | Ruske uvozne cene kažejo, da so ruski proizvajalci na začetku obravnavanega obdobja (2002) v Skupnost izvažali po cenah, ki so bile znatno višje od najnižje uvozne cene 115 EUR na tono. |
| --- | --- |

(69)

Ruske uvozne cene kažejo, da so ruski proizvajalci na začetku obravnavanega obdobja (2002) v Skupnost izvažali po cenah, ki so bile znatno višje od najnižje uvozne cene 115 EUR na tono.

| (70) | Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene industrije Skupnosti franko tovarna nepovezanim strankam primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da uvoz iz Rusije ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(70)

Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene industrije Skupnosti franko tovarna nepovezanim strankam primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da uvoz iz Rusije ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti.

3.   Uvoz iz drugih držav

| (71) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Tudi naslednji trendi količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Egipta (v tonah) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 457 056 |
| Tržni delež | 7 % | 7 % | 5 % | 4 % | 5 % |
| Cene uvoza iz Egipta (EUR/tono) | 149 | 163 | 178 | 220 | 224 |
| Obseg uvoza iz Romunije (v tonah) | 260 298 | 398 607 | 235 417 | 309 195 | 239 335 |
| Tržni delež | 3 % | 4 % | 3 % | 3 % | 3 % |
| Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono) | 123 | 142 | 175 | 197 | 209 |
| Obseg uvoza iz Hrvaške (v tonah) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 187 362 |
| Tržni delež | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % | 2 % |
| Cene uvoza iz Hrvaške (EUR/tono) | 125 | 135 | 145 | 172 | 177 |
| Obseg uvoza iz vseh drugih držav, ki niso navedene zgoraj (v tonah) | 663 940 | 605 063 | 536 345 | 580 311 | 492 659 |
| Tržni delež | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 5 % |
| Cene uvoza iz vseh drugih držav, ki niso navedene zgoraj (EUT/tono) | 128 | 172 | 169 | 206 | 216 |

(71)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Tudi naslednji trendi količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

2005

OPP

Obseg uvoza iz Egipta (v tonah)

579 830

629 801

422 892

385 855

457 056

Tržni delež

7 %

7 %

5 %

4 %

5 %

Cene uvoza iz Egipta (EUR/tono)

149

163

178

220

224

Obseg uvoza iz Romunije (v tonah)

260 298

398 607

235 417

309 195

239 335

Tržni delež

3 %

4 %

3 %

3 %

3 %

Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono)

123

142

175

197

209

Obseg uvoza iz Hrvaške (v tonah)

126 400

179 325

205 921

187 765

187 362

Tržni delež

1 %

2 %

2 %

2 %

2 %

Cene uvoza iz Hrvaške (EUR/tono)

125

135

145

172

177

Obseg uvoza iz vseh drugih držav, ki niso navedene zgoraj (v tonah)

663 940

605 063

536 345

580 311

492 659

Tržni delež

8 %

7 %

6 %

7 %

5 %

Cene uvoza iz vseh drugih držav, ki niso navedene zgoraj (EUT/tono)

128

172

169

206

216

| (72) | Treba je opozoriti, da sta tako Egipt kot Romunija zmanjšala obseg svojega izvoza od leta 2002 do OPP, medtem ko je Hrvaška svoj obseg izvoza povečala s 126 000 ton v letu 2002 na 187 000 v OPP. Vendar je hrvaški delež na trgu Skupnosti ostal stabilen, in sicer na 1–2 %. V zvezi z izvoznimi cenami je Egipt v celotnem obravnavanem obdobju v Skupnost izvažal po cenah, ki so bile višje od cen industrije Skupnosti, Romunija pa od leta 2004. Nasprotno pa so bile v celotnem obravnavanem obdobju hrvaške cene nižje od cen industrije Skupnosti. Vendar Hrvaška v obravnavanem obdobju ni povečala svojega tržnega deleža na trgu Skupnosti. Opozoriti je treba, da je bila januarja 2002 z Uredbo Sveta (ES) št. 92/2002 (8) na uvoz s Hrvaške uvedena protidampinška dajatev na uvoz s Hrvaške in sicer v višini 9,01 EUR na tono. |
| --- | --- |

(72)

Treba je opozoriti, da sta tako Egipt kot Romunija zmanjšala obseg svojega izvoza od leta 2002 do OPP, medtem ko je Hrvaška svoj obseg izvoza povečala s 126 000 ton v letu 2002 na 187 000 v OPP. Vendar je hrvaški delež na trgu Skupnosti ostal stabilen, in sicer na 1–2 %. V zvezi z izvoznimi cenami je Egipt v celotnem obravnavanem obdobju v Skupnost izvažal po cenah, ki so bile višje od cen industrije Skupnosti, Romunija pa od leta 2004. Nasprotno pa so bile v celotnem obravnavanem obdobju hrvaške cene nižje od cen industrije Skupnosti. Vendar Hrvaška v obravnavanem obdobju ni povečala svojega tržnega deleža na trgu Skupnosti. Opozoriti je treba, da je bila januarja 2002 z Uredbo Sveta (ES) št. 92/2002 (8) na uvoz s Hrvaške uvedena protidampinška dajatev na uvoz s Hrvaške in sicer v višini 9,01 EUR na tono.

4.   Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

| (73) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo stanje industrije Skupnosti.

4.1   Uvodne pripombe

| (74) | Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, je bila izvedena analiza nekaterih kazalnikov škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto (v tabelah, ki sledijo, „IS“), medtem ko so bili tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti (v tabelah, ki sledijo, „VP“). |
| --- | --- |

(74)

Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, je bila izvedena analiza nekaterih kazalnikov škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto (v tabelah, ki sledijo, „IS“), medtem ko so bili tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti (v tabelah, ki sledijo, „VP“).

4.2   Podatki v zvezi z industrijo Skupnosti kot celoto

(a)   
  Proizvodnja

| (75) | Celotni obseg proizvodnje industrije Skupnosti, vključno s proizvodnjo za lastno porabo, je ostal med letom 2002 in OPP stabilen, in sicer je znašal 4,3 milijona ton, razen majhnega kratkoročnega povečanja leta 2003. V okviru celotne proizvodnje je tudi delež proizvodnje za lastno porabo ostal dejansko stabilen in sicer je znašal 20 % skupne proizvodnje, kar kaže, da ne more vplivati na škodo, povzročeno industriji Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja IS (v tonah) | 4 311 986 | 4 540 021 | 4 331 387 | 4 369 705 | 4 322 214 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 101 | 100 |
| Proizvodnja IS za lastno porabo | 832 919 | 837 701 | 842 643 | 899 173 | 893 573 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 108 | 107 |
| V % skupne proizvodnje | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,7 % |

(75)

Celotni obseg proizvodnje industrije Skupnosti, vključno s proizvodnjo za lastno porabo, je ostal med letom 2002 in OPP stabilen, in sicer je znašal 4,3 milijona ton, razen majhnega kratkoročnega povečanja leta 2003. V okviru celotne proizvodnje je tudi delež proizvodnje za lastno porabo ostal dejansko stabilen in sicer je znašal 20 % skupne proizvodnje, kar kaže, da ne more vplivati na škodo, povzročeno industriji Skupnosti.

2002

2003

2004

2005

OPP

Proizvodnja IS (v tonah)

4 311 986

4 540 021

4 331 387

4 369 705

4 322 214

Indeks (2002 = 100)

100

105

100

101

100

Proizvodnja IS za lastno porabo

832 919

837 701

842 643

899 173

893 573

Indeks (2002 = 100)

100

101

101

108

107

V % skupne proizvodnje

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,7 %

(b)   
  Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (76) | Proizvodna zmogljivost se je od leta 2002 do OPP nekoliko povečala (5 %). Glede na obseg proizvodnje industrije Skupnosti, ki je ostal stabilen, se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala, s stopnje 84 % leta 2002 na 81 % med OPP. Kot je bilo že navedeno v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, pa se amoniak, ki se uporablja za proizvodnjo sečnine, lahko uporablja tudi za proizvodnjo drugih gnojil. Na stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti za proizvodnjo sečnine vpliva tudi razvoj drugih gnojil in je zato kot kazalnik škode manj pomemben. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost IS (v tonah) | 5 109 600 | 5 153 906 | 5 156 743 | 5 402 760 | 5 362 590 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| Izkoriščenost zmogljivosti IS | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(76)

Proizvodna zmogljivost se je od leta 2002 do OPP nekoliko povečala (5 %). Glede na obseg proizvodnje industrije Skupnosti, ki je ostal stabilen, se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala, s stopnje 84 % leta 2002 na 81 % med OPP. Kot je bilo že navedeno v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, pa se amoniak, ki se uporablja za proizvodnjo sečnine, lahko uporablja tudi za proizvodnjo drugih gnojil. Na stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti za proizvodnjo sečnine vpliva tudi razvoj drugih gnojil in je zato kot kazalnik škode manj pomemben.

2002

2003

2004

2005

OPP

Proizvodna zmogljivost IS (v tonah)

5 109 600

5 153 906

5 156 743

5 402 760

5 362 590

Indeks (2002 = 100)

100

101

101

106

105

Izkoriščenost zmogljivosti IS

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Indeks (2002 = 100)

100

104

100

96

96

(c)   
  Zaloge

| (77) | Raven končnih zalog industrije Skupnosti je bila med obravnavanim obdobjem nestanovitna. Med letom 2002 in 2005 je bilo zabeleženo 27-odstotno povečanje, vendar je bilo v zadnjih treh mesecih OPP (januar–marec 2006) zabeleženo znatno znižanje. Veliko nestanovitnost količine zalog lahko pojasni sezonska naravnanost prodaje in dejstvom, da se sečnina, ki se uporablja za lastne potrebe hrani skupaj s sečnino, ki se prodaja na prostem trgu. Zato je količina zalog manj pomemben kazalnik škode. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge IS (v tonah) | 253 853 | 238 888 | 262 194 | 322 766 | 223 941 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 88 |

(77)

Raven končnih zalog industrije Skupnosti je bila med obravnavanim obdobjem nestanovitna. Med letom 2002 in 2005 je bilo zabeleženo 27-odstotno povečanje, vendar je bilo v zadnjih treh mesecih OPP (januar–marec 2006) zabeleženo znatno znižanje. Veliko nestanovitnost količine zalog lahko pojasni sezonska naravnanost prodaje in dejstvom, da se sečnina, ki se uporablja za lastne potrebe hrani skupaj s sečnino, ki se prodaja na prostem trgu. Zato je količina zalog manj pomemben kazalnik škode.

2002

2003

2004

2005

OPP

Končne zaloge IS (v tonah)

253 853

238 888

262 194

322 766

223 941

Indeks (2002 = 100)

100

94

103

127

88

(d)   
  Obseg prodaje

| (78) | Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje ES IS (v tonah) | 3 155 215 | 3 242 758 | 3 054 663 | 2 996 471 | 3 048 955 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(78)

Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

Obseg prodaje ES IS (v tonah)

3 155 215

3 242 758

3 054 663

2 996 471

3 048 955

Indeks (2002 = 100)

100

103

97

95

97

(e)   
  Tržni delež

| (79) | Tržni delež industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšal, leta 2002 je znašal 36,5 %, med OPP pa 34,0 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,0 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 93 |

(79)

Tržni delež industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšal, leta 2002 je znašal 36,5 %, med OPP pa 34,0 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

Tržni delež industrije Skupnosti

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,0 %

Indeks (2002 = 100)

100

99

93

93

93

(f)   
  Rast

| (80) | Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju izgubila določen del svojega tržnega deleža (1,5 odstotne točke) na nekoliko rastočem trgu (4 %). Tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, ni prevzel ruski uvoz, njegov tržni delež je, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, od leta 2002 do OPP ostal stabilen. Ob upoštevanju dejstva, da se je tržni delež uvoza iz drugih držav zmanjšal za 3,5 odstotne točke, se sklene, da so tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, prevzeli drugi proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(80)

Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju izgubila določen del svojega tržnega deleža (1,5 odstotne točke) na nekoliko rastočem trgu (4 %). Tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, ni prevzel ruski uvoz, njegov tržni delež je, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, od leta 2002 do OPP ostal stabilen. Ob upoštevanju dejstva, da se je tržni delež uvoza iz drugih držav zmanjšal za 3,5 odstotne točke, se sklene, da so tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, prevzeli drugi proizvajalci Skupnosti.

(g)   
  Zaposlenost

| (81) | Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OPP zmanjšala za 6 %, proizvodnja pa se je nekoliko povečala, s čimer se kaže povečanje produktivnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost na področju zadevnega izdelka IS | 1 233 | 1 228 | 1 157 | 1 161 | 1 164 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(81)

Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OPP zmanjšala za 6 %, proizvodnja pa se je nekoliko povečala, s čimer se kaže povečanje produktivnosti.

2002

2003

2004

2005

OPP

Zaposlenost na področju zadevnega izdelka IS

1 233

1 228

1 157

1 161

1 164

Indeks (2002 = 100)

100

100

94

94

94

(h)   
  Produktivnost

| (82) | Produktivnost industrije Skupnosti, izražena kot donos zaposlenega na leto, se je zaradi zmanjšanja zaposlenosti in enakem obsegu industrije pri stabilni proizvodnji industrije Skupnosti med letom 2002 in OPP povečala za 6 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost IS (v tonah na zaposlenega) | 3 497 | 3 697 | 3 744 | 3 764 | 3 713 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 106 |

(82)

Produktivnost industrije Skupnosti, izražena kot donos zaposlenega na leto, se je zaradi zmanjšanja zaposlenosti in enakem obsegu industrije pri stabilni proizvodnji industrije Skupnosti med letom 2002 in OPP povečala za 6 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

Produktivnost IS (v tonah na zaposlenega)

3 497

3 697

3 744

3 764

3 713

Indeks (2002 = 100)

100

106

107

108

106

(i)   
  Velikost stopnje dampinga

| (83) | V zvezi z vplivom v OPP ugotovljene dejanske višine stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju, da: (i) je obseg uvoza iz Rusije ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen, (ii) so se cene ruskega uvoza v istem obdobju znatno povečale, (iii) med OPP ni bilo nelojalnega nižanja cen in glede na (iv) splošno finančno stanje industrije Skupnosti, se šteje, da je ta vpliv neznaten, kot kazalnik pa nepomemben. |
| --- | --- |

(83)

V zvezi z vplivom v OPP ugotovljene dejanske višine stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju, da: (i) je obseg uvoza iz Rusije ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen, (ii) so se cene ruskega uvoza v istem obdobju znatno povečale, (iii) med OPP ni bilo nelojalnega nižanja cen in glede na (iv) splošno finančno stanje industrije Skupnosti, se šteje, da je ta vpliv neznaten, kot kazalnik pa nepomemben.

(j)   
  Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (84) | Zgoraj in spodaj proučeni kazalniki jasno kažejo znatno izboljšanje gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(84)

Zgoraj in spodaj proučeni kazalniki jasno kažejo znatno izboljšanje gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti.

4.3   Podatki v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti

(a)   
  Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (85) | Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti nepovezanim strankam so se med letom 2002 in med OPP znatno povečale, s čimer odražajo prevladujoče ugodne razmere na mednarodnem trgu sečnine v istem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto VP na trgu ES
  (EUR/tono) | 137 | 149 | 164 | 188 | 199 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 109 | 120 | 137 | 145 |

(85)

Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti nepovezanim strankam so se med letom 2002 in med OPP znatno povečale, s čimer odražajo prevladujoče ugodne razmere na mednarodnem trgu sečnine v istem obdobju.

2002

2003

2004

2005

OPP

Cena na enoto VP na trgu ES

(EUR/tono)

137

149

164

188

199

Indeks (2002 = 100)

100

109

120

137

145

(b)   
  Plače

| (86) | Med letom 2002 in OPP so se letni stroški dela na zaposlenega zmerno povečali za 11 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega VP
  (1 000 EUR) | 47 | 50 | 50 | 52 | 52 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 106 | 111 | 111 |

(86)

Med letom 2002 in OPP so se letni stroški dela na zaposlenega zmerno povečali za 11 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega VP

(1 000 EUR)

47

50

50

52

52

Indeks (2002 = 100)

100

106

106

111

111

(c)   
  Zaloge

| (87) | Letni naložbeni tok za podobni izdelek štirih vzorčenih proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno, tj. od leta 2002 do OPP se je kljub občasnim nihanjem povečal za 10 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe VP (v 1 000 EUR) | 116 186 | 114 079 | 128 191 | 140 967 | 128 259 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 110 | 121 | 110 |

(87)

Letni naložbeni tok za podobni izdelek štirih vzorčenih proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno, tj. od leta 2002 do OPP se je kljub občasnim nihanjem povečal za 10 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

Neto naložbe VP (v 1 000 EUR)

116 186

114 079

128 191

140 967

128 259

Indeks (2002 = 100)

100

98

110

121

110

(d)   
  Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (88) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev kaže na znatno izboljšanje zlasti med letom 2002 do OPP, ko je dosegla stopnjo 16,9 %. Ob upoštevanju tega je treba opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi določena 5-odstotna stopnja dobička, ki se lahko doseže brez škodljivega dampinga. Donosnost posamezne naložbe (ROI), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti. V obravnavanem obdobju se je več kot potrojila. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje VP v ES nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 7,3 % | 10,9 % | 17,7 % | 18,4 % | 16,9 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 149 | 242 | 252 | 232 |
| Donosnost naložb ROI VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 13,3 % | 27,2 % | 45,7 % | 47,0 % | 45,9 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 205 | 344 | 353 | 345 |

(88)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev kaže na znatno izboljšanje zlasti med letom 2002 do OPP, ko je dosegla stopnjo 16,9 %. Ob upoštevanju tega je treba opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi določena 5-odstotna stopnja dobička, ki se lahko doseže brez škodljivega dampinga. Donosnost posamezne naložbe (ROI), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti. V obravnavanem obdobju se je več kot potrojila.

2002

2003

2004

2005

OPP

Dobičkonosnost prodaje VP v ES nepovezanim strankam (% neto prodaje)

7,3 %

10,9 %

17,7 %

18,4 %

16,9 %

Indeks (2002 = 100)

100

149

242

252

232

Donosnost naložb ROI VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

13,3 %

27,2 %

45,7 %

47,0 %

45,9 %

Indeks (2002 = 100)

100

205

344

353

345

(e)   
  Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (89) | Denarni tok se je v obravnavanem obdobju več kot potrojil. Ta razvoj je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti in ROI med obravnavanem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok VP (v 1 000 EUR) | 30 283 | 52 110 | 84 340 | 99 110 | 105 287 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 172 | 279 | 327 | 348 |

(89)

Denarni tok se je v obravnavanem obdobju več kot potrojil. Ta razvoj je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti in ROI med obravnavanem obdobju.

2002

2003

2004

2005

OPP

Denarni tok VP (v 1 000 EUR)

30 283

52 110

84 340

99 110

105 287

Indeks (2002 = 100)

100

172

279

327

348

| (90) | Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala. |
| --- | --- |

(90)

Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala.

5.   Sklep

| (91) | Tržni delež industrije Skupnosti in prodaja na trgu Skupnosti sta se med 2002 in OPP nekoliko zmanjšala. Vendar se je v obravnavanem obdobju splošno finančno stanje industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je leta 2001 privedlo do ohranitve obstoječih ukrepov, ki se uporabljajo od leta 1995, zelo izboljšalo. |
| --- | --- |

(91)

Tržni delež industrije Skupnosti in prodaja na trgu Skupnosti sta se med 2002 in OPP nekoliko zmanjšala. Vendar se je v obravnavanem obdobju splošno finančno stanje industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je leta 2001 privedlo do ohranitve obstoječih ukrepov, ki se uporabljajo od leta 1995, zelo izboljšalo.

| (92) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju znatno povečala in v vsakem letu obravnavanega obdobja znatno presegla stopnjo dobičkonosnosti, določeno v prvotni preiskavi kot ciljno. Prav tako so sta večkratno povečala donos naložb in denarni tok. Obseg proizvodnje industrije Skupnosti je ostal stabilen. Prodajne cene vzorčenih proizvajalcev so se v celotnem obravnavanem obdobju pozitivno razvijale. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala. |
| --- | --- |

(92)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju znatno povečala in v vsakem letu obravnavanega obdobja znatno presegla stopnjo dobičkonosnosti, določeno v prvotni preiskavi kot ciljno. Prav tako so sta večkratno povečala donos naložb in denarni tok. Obseg proizvodnje industrije Skupnosti je ostal stabilen. Prodajne cene vzorčenih proizvajalcev so se v celotnem obravnavanem obdobju pozitivno razvijale. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala.

| (93) | Treba je opozoriti, da se je do zelo pozitivnega razvoja dobičkonosnosti industrije Skupnosti prišlo v okviru povečanja ruskih izvoznih cen v Skupnost, ki so bile znatno nad stopnjo MIP, čeprav so te cene ostale dampinške. Zato ruske izvozne cene v celotnem obravnavanem obdobju niso vplivale na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(93)

Treba je opozoriti, da se je do zelo pozitivnega razvoja dobičkonosnosti industrije Skupnosti prišlo v okviru povečanja ruskih izvoznih cen v Skupnost, ki so bile znatno nad stopnjo MIP, čeprav so te cene ostale dampinške. Zato ruske izvozne cene v celotnem obravnavanem obdobju niso vplivale na industrijo Skupnosti.

| (94) | Vložnik je po prejetju razkritij ugotovitev Komisije trdil, da bi bilo treba dolgoročne zahteve glede dobičkonosnosti, izražene kot donosnost prodaje, za industrijo sečnine določiti v višini 25 % po plačilu dajatve. To bi pomenilo približno 36-odstotni dobiček od prometa pred obdavčitvijo. Vložnik je trdil, da to upravičuje strošek vzpostavitve novega kompleksa amoniaka/sečnine, za kar bi bila potrebna 11-odstotna donosnost naložb (ki domnevno ustreza 36-odstotnemu dobički od prometa). V zvezi s tem je treba opozoriti, da vložnik v tej preiskavi nikoli ni zahteval tako visokega ciljnega dobička in da je bila v prvotni preiskavi določena 5-odstotna stopnja dobička, ki je lahko dosežena brez škodljivega dampinga. Sodišče prve stopnje je v sodbi v Zadevi T-210/95 potrdilo, da „mora biti stopnja dobička, ki jo mora uporabiti Svet pri izračunu ciljne cene za odpravo zadevne škode, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“ (9). V isti zadevi je bilo potrjeno, da „... trditev, da mora biti stopnja dobička, ki jo morajo uporabiti institucije Skupnosti, enaka stopnji, potrebni za zagotovitev preživetja industrije Skupnosti, in/ali stopnji, ki ustreza donosnosti kapitala, vsekakor ni v skladu z osnovno uredbo“. (10) V tem premeru vložnik ni predložil dokaza, da bi bila industrija Skupnosti zmožna doseči donosnost na zahtevanih ravneh, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Tako ni dokazal, katero stopnjo dobička bi lahko industrija Skupnosti dosegla brez dampinškega uvoza. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(94)

Vložnik je po prejetju razkritij ugotovitev Komisije trdil, da bi bilo treba dolgoročne zahteve glede dobičkonosnosti, izražene kot donosnost prodaje, za industrijo sečnine določiti v višini 25 % po plačilu dajatve. To bi pomenilo približno 36-odstotni dobiček od prometa pred obdavčitvijo. Vložnik je trdil, da to upravičuje strošek vzpostavitve novega kompleksa amoniaka/sečnine, za kar bi bila potrebna 11-odstotna donosnost naložb (ki domnevno ustreza 36-odstotnemu dobički od prometa). V zvezi s tem je treba opozoriti, da vložnik v tej preiskavi nikoli ni zahteval tako visokega ciljnega dobička in da je bila v prvotni preiskavi določena 5-odstotna stopnja dobička, ki je lahko dosežena brez škodljivega dampinga. Sodišče prve stopnje je v sodbi v Zadevi T-210/95 potrdilo, da „mora biti stopnja dobička, ki jo mora uporabiti Svet pri izračunu ciljne cene za odpravo zadevne škode, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“ (9). V isti zadevi je bilo potrjeno, da „... trditev, da mora biti stopnja dobička, ki jo morajo uporabiti institucije Skupnosti, enaka stopnji, potrebni za zagotovitev preživetja industrije Skupnosti, in/ali stopnji, ki ustreza donosnosti kapitala, vsekakor ni v skladu z osnovno uredbo“. (10) V tem premeru vložnik ni predložil dokaza, da bi bila industrija Skupnosti zmožna doseči donosnost na zahtevanih ravneh, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Tako ni dokazal, katero stopnjo dobička bi lahko industrija Skupnosti dosegla brez dampinškega uvoza. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (95) | Glede na navedeno se sklene, da industriji Skupnosti ni bila povzročena nadaljnja znatna škoda. |
| --- | --- |

(95)

Glede na navedeno se sklene, da industriji Skupnosti ni bila povzročena nadaljnja znatna škoda.

F.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

| (96) | Ker uvoz iz zadevne države ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava znatne škode, če bi bili obstoječi ukrepi razveljavljeni. V zvezi s tem je bilo analizirano pomanjkanje vpliva obstoječih ukrepov na obseg ruskega uvoza in cene. Poleg tega so bili proučeni tudi možni vplivi ruskih neizkoriščenih in možnih novih zmogljivosti ter verjetnost preusmeritve druge prodaje ruskih proizvajalcev v Skupnost. |
| --- | --- |

(96)

Ker uvoz iz zadevne države ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava znatne škode, če bi bili obstoječi ukrepi razveljavljeni. V zvezi s tem je bilo analizirano pomanjkanje vpliva obstoječih ukrepov na obseg ruskega uvoza in cene. Poleg tega so bili proučeni tudi možni vplivi ruskih neizkoriščenih in možnih novih zmogljivosti ter verjetnost preusmeritve druge prodaje ruskih proizvajalcev v Skupnost.

1.   Pomanjkanje vpliva obstoječih ukrepov na obseg uvoza in cene

| (97) | Kot je prikazano v spodnji tabeli, so bile po letu 2002 ruske izvozne cene zadevnega izdelka v Skupnost vedno nad MIP v višini 115 EUR na tono, od leta 2003 do konca obravnavanega obdobja pa so bile celo znatno nad MIP. Povprečne ruske izvozne cene na trg Skupnosti so bile med OPP 68 % nad MIP. To pomeni, da obstoječi ukrepi vsaj po letu 2002 niso vplivali na ruske izvozne cene. | Povprečna cena na enoto (EUR/tono) |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| Povprečna ruska izvozna cena | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| MIP | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 |
| Ruske cene nad MIP (v %) | 3 % | 16 % | 34 % | 56 % | 68 % |
| Vir: Podatki Eurostata za ruske izvozne cene. |

(97)

Kot je prikazano v spodnji tabeli, so bile po letu 2002 ruske izvozne cene zadevnega izdelka v Skupnost vedno nad MIP v višini 115 EUR na tono, od leta 2003 do konca obravnavanega obdobja pa so bile celo znatno nad MIP. Povprečne ruske izvozne cene na trg Skupnosti so bile med OPP 68 % nad MIP. To pomeni, da obstoječi ukrepi vsaj po letu 2002 niso vplivali na ruske izvozne cene.

Povprečna cena na enoto (EUR/tono)

2002

2003

2004

2005

OPP

Povprečna ruska izvozna cena

119

133

154

180

193

MIP

115

115

115

115

115

Ruske cene nad MIP (v %)

3 %

16 %

34 %

56 %

68 %

Vir: Podatki Eurostata za ruske izvozne cene.

| (98) | Zato ni razloga, da bi ruski proizvajalci izvozniki v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov uporabljali nižje cene, glede na to, da so pred tem lahko vzdrževali precej višje cene. |
| --- | --- |

(98)

Zato ni razloga, da bi ruski proizvajalci izvozniki v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov uporabljali nižje cene, glede na to, da so pred tem lahko vzdrževali precej višje cene.

| (99) | Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, obseg izvoza ruskih izvoznikov na trg Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju ostal relativno stabilen, ne glede na to, da obstoječi ukrepi po letu 2002 niso imeli nobenega praktičnega vpliva na izvozne cene in zato niso pomenili nobene ovire za naraščajoči ruski izvoz. |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, obseg izvoza ruskih izvoznikov na trg Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju ostal relativno stabilen, ne glede na to, da obstoječi ukrepi po letu 2002 niso imeli nobenega praktičnega vpliva na izvozne cene in zato niso pomenili nobene ovire za naraščajoči ruski izvoz.

| (100) | Zato ni verjetno, da bi ruski proizvajalci izvozniki na trg Skupnosti prodali več, če bi bili obstoječi ukrepi razveljavljeni, zlasti ker ne vplivajo na obseg ruskega izvoza. |
| --- | --- |

(100)

Zato ni verjetno, da bi ruski proizvajalci izvozniki na trg Skupnosti prodali več, če bi bili obstoječi ukrepi razveljavljeni, zlasti ker ne vplivajo na obseg ruskega izvoza.

| (101) | Ker obstoječi ukrepi niso vplivali niti na izvozne cene ruskih izvoznikov niti na cene, ki so jih za ta izvoz plačevali uvozniki v Skupnost, ali na količino ruskega izvoza v Skupnost, se sklene, da razveljavitev ukrepov verjetno ne bi vplivala na take cene ali količino. Razveljavitev ukrepov ne bi vplivala na stanje industrije Skupnosti. Zato ni mogoče skleniti, da obstaja v primeru razveljavitve ukrepov verjetnost ponovitve škode industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Ker obstoječi ukrepi niso vplivali niti na izvozne cene ruskih izvoznikov niti na cene, ki so jih za ta izvoz plačevali uvozniki v Skupnost, ali na količino ruskega izvoza v Skupnost, se sklene, da razveljavitev ukrepov verjetno ne bi vplivala na take cene ali količino. Razveljavitev ukrepov ne bi vplivala na stanje industrije Skupnosti. Zato ni mogoče skleniti, da obstaja v primeru razveljavitve ukrepov verjetnost ponovitve škode industriji Skupnosti.

| (102) | Ne glede na zgoraj navedeni sklep so bili, kot je navedeno v nadaljevanju, v preiskavi proučene tudi različne trditve industrije Skupnosti v zvezi z možnimi vplivi obstoječih ruskih neizkoriščenih zmogljivosti in možnih novih zmogljivosti ter verjetnosti preusmeritve ostale prodaje v Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Ne glede na zgoraj navedeni sklep so bili, kot je navedeno v nadaljevanju, v preiskavi proučene tudi različne trditve industrije Skupnosti v zvezi z možnimi vplivi obstoječih ruskih neizkoriščenih zmogljivosti in možnih novih zmogljivosti ter verjetnosti preusmeritve ostale prodaje v Skupnosti.

2.   Ruske neizkoriščene zmogljivosti

| (103) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 46 in 50, nobena od vzorčenih ruskih družb med OPP ni imela pomembnih neizkoriščenih zmogljivosti, skupna stopnja neizkoriščenih zmogljivosti pa je bila ocenjena na približno 5 %. Ugotovitve preiskave so v tem delu popolnoma v skladu s trditvami vložnika. |
| --- | --- |

(103)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 46 in 50, nobena od vzorčenih ruskih družb med OPP ni imela pomembnih neizkoriščenih zmogljivosti, skupna stopnja neizkoriščenih zmogljivosti pa je bila ocenjena na približno 5 %. Ugotovitve preiskave so v tem delu popolnoma v skladu s trditvami vložnika.

| (104) | Kot je že navedeno v uvodni izjavi 52, se ne pričakuje, da bi devet projektov, ki jih navaja vložnik, znatno negativno vplivalo na trg Skupnosti, ker se bo znatni del dodatne količine, izdelane v okviru teh projektov, uporabil za lastne namene. Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, je možno, da bi se ruski izvoz v Skupnost znatno povečal le, če bi se ustrezno povečalo povpraševanje, kar pomeni, da tak dodatni izvoz ne bi negativno vplival na ravni cen na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

Kot je že navedeno v uvodni izjavi 52, se ne pričakuje, da bi devet projektov, ki jih navaja vložnik, znatno negativno vplivalo na trg Skupnosti, ker se bo znatni del dodatne količine, izdelane v okviru teh projektov, uporabil za lastne namene. Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, je možno, da bi se ruski izvoz v Skupnost znatno povečal le, če bi se ustrezno povečalo povpraševanje, kar pomeni, da tak dodatni izvoz ne bi negativno vplival na ravni cen na trgu Skupnosti.

| (105) | Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da bodo imeli ruski proizvajalci za povečano prodajo zaradi prenov, nadgradenj in boljše organizacije razpoložljivo samo omejeno dodatno količino. Iz tega lahko sklepamo, da ruski proizvajalci z uporabo svojih neizkoriščenih zmogljivosti ne bi imeli možnosti za znatno povečanje svojega izvoza na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(105)

Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da bodo imeli ruski proizvajalci za povečano prodajo zaradi prenov, nadgradenj in boljše organizacije razpoložljivo samo omejeno dodatno količino. Iz tega lahko sklepamo, da ruski proizvajalci z uporabo svojih neizkoriščenih zmogljivosti ne bi imeli možnosti za znatno povečanje svojega izvoza na trg Skupnosti.

3.   Verjetnost preusmeritve ostale prodaje v Skupnost

| (106) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 67, je uvoz iz Rusije na trg Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju ostal relativno stabilen, pomenil je približno 16 % tržnega deleža potrošnje Skupnosti, razen v vrhuncu leta 2004 (približno 20 %). In to kljub dejstvu, da, kot je navedeno zgoraj, obstoječi ukrepi v celotnem obravnavanem obdobju niso imeli praktičnega vpliva na izvozne cene in količino izvoza ter zato niso pomenili nobene ovire za naraščajoči ruski izvoz. |
| --- | --- |

(106)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 67, je uvoz iz Rusije na trg Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju ostal relativno stabilen, pomenil je približno 16 % tržnega deleža potrošnje Skupnosti, razen v vrhuncu leta 2004 (približno 20 %). In to kljub dejstvu, da, kot je navedeno zgoraj, obstoječi ukrepi v celotnem obravnavanem obdobju niso imeli praktičnega vpliva na izvozne cene in količino izvoza ter zato niso pomenili nobene ovire za naraščajoči ruski izvoz.

| (107) | Preiskava je pokazala, da so bile med OPP izvozne cene v Skupnost vzorčenih proizvajalcev izvoznikov na podlagi cene franko tovarna za 1–5 % nižje od izvoznih cen drugih tretjih držav. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, so bile ruske domače prodajne cene franko tovarna zaradi znatnih razlik v stroških prevoza višje od izvozne cene v Skupnost, zlasti za družbe s sedežem v oddaljenih območjih. Na podlagi tega se lahko sklene, da trg Skupnosti glede cen za ruske proizvajalce ni tako privlačen kot njihovi ostali glavni trgi. |
| --- | --- |

(107)

Preiskava je pokazala, da so bile med OPP izvozne cene v Skupnost vzorčenih proizvajalcev izvoznikov na podlagi cene franko tovarna za 1–5 % nižje od izvoznih cen drugih tretjih držav. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, so bile ruske domače prodajne cene franko tovarna zaradi znatnih razlik v stroških prevoza višje od izvozne cene v Skupnost, zlasti za družbe s sedežem v oddaljenih območjih. Na podlagi tega se lahko sklene, da trg Skupnosti glede cen za ruske proizvajalce ni tako privlačen kot njihovi ostali glavni trgi.

| (108) | Poleg tega je vložnik, kot je navedeno v uvodni izjavi 57, trdil, da bi proizvodnja, ki narašča zaradi dodatnih zmogljivosti, ki se gradijo v Severni Afriki (Alžirija in Egipt) in na Bližnjem vzhodu (Iran), dodatno vplivala na svetovne cene ter tako zmanjšala sposobnost ruskih proizvajalcev za prodor na te trge ter jih usmerila v povečanje izvoza na trg Skupnosti. V zvezi s tem je bilo na podlagi napovedi iz uvodne izjave 54 ugotovljeno, da zadevne naložbe ne bodo znatno vplivale na svetovno ravnotežje ponudbe/povpraševanja, ker se predvideva, da bo svetovno povpraševanje raslo vzporedno z zmogljivostmi. Poleg tega je preiskava pokazala, da je Rusija že izgubila znatne deleže na azijskih (zlasti Ljudska republika Kitajska) in afriških trgih in da se pritisk povečuje tudi na latinskoameriških trgih. Glede na predvideno svetovno ravnotežje ponudbe/povpraševanja se trditev, da lahko ruski proizvajalci izgubijo dodatne tržne deleže povsod razen v Evropi, ne zdi verjetna. |
| --- | --- |

(108)

Poleg tega je vložnik, kot je navedeno v uvodni izjavi 57, trdil, da bi proizvodnja, ki narašča zaradi dodatnih zmogljivosti, ki se gradijo v Severni Afriki (Alžirija in Egipt) in na Bližnjem vzhodu (Iran), dodatno vplivala na svetovne cene ter tako zmanjšala sposobnost ruskih proizvajalcev za prodor na te trge ter jih usmerila v povečanje izvoza na trg Skupnosti. V zvezi s tem je bilo na podlagi napovedi iz uvodne izjave 54 ugotovljeno, da zadevne naložbe ne bodo znatno vplivale na svetovno ravnotežje ponudbe/povpraševanja, ker se predvideva, da bo svetovno povpraševanje raslo vzporedno z zmogljivostmi. Poleg tega je preiskava pokazala, da je Rusija že izgubila znatne deleže na azijskih (zlasti Ljudska republika Kitajska) in afriških trgih in da se pritisk povečuje tudi na latinskoameriških trgih. Glede na predvideno svetovno ravnotežje ponudbe/povpraševanja se trditev, da lahko ruski proizvajalci izgubijo dodatne tržne deleže povsod razen v Evropi, ne zdi verjetna.

| (109) | Vložnik je trdil, da bi lahko nepravična stroškovna prednost, ki so jo uživali ruski proizvajalci zaradi dvojnega zaračunavanja plina, povzročila znatno nelojalno nižanje cen ruskih izvoznikov, med drugim, če mednarodno ravnotežje ponudbe in povpraševanja ne bi bilo več ugodno. Tega sicer ni mogoče izključiti, saj je preiskava pokazala, da rusko dvojno zaračunavanje cen plina dejansko izkrivlja stroškovno strukturo ruskih izvoznikov, vendar pa morebitno nelojalno nižanje cen ne bi bilo neposredna posledica razveljavitve ukrepov, ampak drugačna okoliščina. |
| --- | --- |

(109)

Vložnik je trdil, da bi lahko nepravična stroškovna prednost, ki so jo uživali ruski proizvajalci zaradi dvojnega zaračunavanja plina, povzročila znatno nelojalno nižanje cen ruskih izvoznikov, med drugim, če mednarodno ravnotežje ponudbe in povpraševanja ne bi bilo več ugodno. Tega sicer ni mogoče izključiti, saj je preiskava pokazala, da rusko dvojno zaračunavanje cen plina dejansko izkrivlja stroškovno strukturo ruskih izvoznikov, vendar pa morebitno nelojalno nižanje cen ne bi bilo neposredna posledica razveljavitve ukrepov, ampak drugačna okoliščina.

| (110) | Zato ni mogoče sklepati, da nameravajo ruski proizvajalci preusmeriti znaten del zadevnih izdelkov, ki se trenutno izvažajo v tretje države ali prodajajo na domačem trgu, na trg Skupnosti ali v bližnji prihodnosti znižati svoje cene zaradi razveljavitve ukrepov, čeprav ni mogoče izključiti, da bi do tega zaradi drugačnih okoliščin lahko prišlo. |
| --- | --- |

(110)

Zato ni mogoče sklepati, da nameravajo ruski proizvajalci preusmeriti znaten del zadevnih izdelkov, ki se trenutno izvažajo v tretje države ali prodajajo na domačem trgu, na trg Skupnosti ali v bližnji prihodnosti znižati svoje cene zaradi razveljavitve ukrepov, čeprav ni mogoče izključiti, da bi do tega zaradi drugačnih okoliščin lahko prišlo.

4.   Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode

| (111) | Kot je navedeno zgoraj, obstoječi ukrepi niso vplivali niti na izvozne cene ruskih izvoznikov ali na cene, ki so jih za ta uvoz plačevali uvozniki v Skupnost, niti na obseg ruskega izvoza na trg Skupnosti. Hkrati pa industrija Skupnosti kljub nadaljevanju uvoza iz Rusije ni utrpela nobene škode. Zato razveljavitev obstoječih ukrepov ne bo vplivala na ruske izvozne cene ali obseg izvoza in tako tudi ne na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(111)

Kot je navedeno zgoraj, obstoječi ukrepi niso vplivali niti na izvozne cene ruskih izvoznikov ali na cene, ki so jih za ta uvoz plačevali uvozniki v Skupnost, niti na obseg ruskega izvoza na trg Skupnosti. Hkrati pa industrija Skupnosti kljub nadaljevanju uvoza iz Rusije ni utrpela nobene škode. Zato razveljavitev obstoječih ukrepov ne bo vplivala na ruske izvozne cene ali obseg izvoza in tako tudi ne na stanje industrije Skupnosti.

| (112) | Poleg tega analiza ostalih zunanjih dejavnikov, ki jih je navedel vložnik, ne spremeni zgornjega sklepa, saj ne pomenijo nobene dejanske možnosti za povečanje obsega ali znižanja cen ruskega uvoza na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(112)

Poleg tega analiza ostalih zunanjih dejavnikov, ki jih je navedel vložnik, ne spremeni zgornjega sklepa, saj ne pomenijo nobene dejanske možnosti za povečanje obsega ali znižanja cen ruskega uvoza na trg Skupnosti.

| (113) | Na podlagi zgoraj navedenega ni mogoče sklepati, da obstaja v primeru razveljavitve ukrepov verjetnost ponovitve škode industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(113)

Na podlagi zgoraj navedenega ni mogoče sklepati, da obstaja v primeru razveljavitve ukrepov verjetnost ponovitve škode industriji Skupnosti.

G.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (114) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti razveljavitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev stališč. |
| --- | --- |

(114)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti razveljavitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev stališč.

| (115) | Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba razveljaviti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz sečnine s poreklom iz Rusije, in zaključiti postopek. |
| --- | --- |

(115)

Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba razveljaviti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz sečnine s poreklom iz Rusije, in zaključiti postopek.

| (116) | Glede na okoliščine iz uvodne izjavi 109, tj. da rusko dvojno zaračunavanje cen plina dejansko znatno izkrivlja stroškovno strukturo ruskih izvoznikov, se zdi nujno natančno spremljati razvoj uvoza sečnine s poreklom iz Rusije, da bi lahko po potrebi hitro ukrepali. |
| --- | --- |

(116)

Glede na okoliščine iz uvodne izjavi 109, tj. da rusko dvojno zaračunavanje cen plina dejansko znatno izkrivlja stroškovno strukturo ruskih izvoznikov, se zdi nujno natančno spremljati razvoj uvoza sečnine s poreklom iz Rusije, da bi lahko po potrebi hitro ukrepali.

| (117) | Ker je treba v skladu s prejšnjimi uvodnimi izjavami razveljaviti ukrepe in zaključiti postopek, je treba zaključiti tudi delni vmesni pregled o ustreznosti oblike ukrepov in delni vmeseni pregled, po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z družbo EuroChem – |
| --- | --- |

(117)

Ker je treba v skladu s prejšnjimi uvodnimi izjavami razveljaviti ukrepe in zaključiti postopek, je treba zaključiti tudi delni vmesni pregled o ustreznosti oblike ukrepov in delni vmeseni pregled, po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z družbo EuroChem –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinška dajatev na uvoz sečnine, uvrščene pod oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90, s poreklom iz Rusije, se razveljavi, postopek v zvezi s temi uvozi pa se zaključi.

Člen 2

Delna vmesna pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz sečnine, uvrščene pod oznaki 3102 10 10 in 3102 10 90, se zaključita.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. julija 2007

Za Svet

Predsednik

L. AMADO

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 49, 4.3.1995, str. 1.

2

(3)  UL L 127, 9.5.2001, str. 11.

3

(4)  UL L 339, 24.12.2003, str. 1.

4

(5)  UL C 209, 26.8.2005, str. 2.

5

(6)  UL C 105, 4.5.2006, str. 12; UL C 23, 1.2.2007, str. 8.

6

(7)  Opozoriti je treba, da se je v primerjavi s prvotno preiskavo in prejšnjo preiskave v zvezi s pregledom družba „Hydro Agri“ preimenovala v „Yara“.

7

(8)  UL L 17, 19.1.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 73/2006 (UL L 12, 18.1.2006, str. 1).

8

(9)  Zadeva T-210/95 EFMA proti Svetu [1995] Recueil, II-3291, odstavek 60.

9

(10)  Prav tam, odstavek 59.

10

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 908/2007

z dne 30. julija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 31. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 60,9 |
| TR | 59,9 |
| XS | 52,4 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | TR | 92,9 |
| ZZ | 92,9 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 56,8 |
| UY | 57,7 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 58,2 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 152,5 |
| MA | 149,9 |
| TR | 179,5 |
| ZZ | 160,7 |
| 0808 10 80 | AR | 95,0 |
| AU | 160,4 |
| BR | 86,2 |
| CL | 84,5 |
| CN | 83,6 |
| NZ | 101,6 |
| US | 105,4 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 102,2 |
| 0808 20 50 | AR | 59,6 |
| CL | 80,4 |
| NZ | 98,3 |
| TR | 140,4 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 10 00 | TR | 174,2 |
| ZZ | 174,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 286,3 |
| US | 338,2 |
| ZZ | 316,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 162,2 |
| ZZ | 162,2 |
| 0809 40 05 | IL | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

60,9

TR

59,9

XS

52,4

ZZ

57,7

0707 00 05

TR

92,9

ZZ

92,9

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

56,8

UY

57,7

ZA

60,2

ZZ

58,2

0806 10 10

BR

161,0

EG

152,5

MA

149,9

TR

179,5

ZZ

160,7

0808 10 80

AR

95,0

AU

160,4

BR

86,2

CL

84,5

CN

83,6

NZ

101,6

US

105,4

ZA

101,2

ZZ

102,2

0808 20 50

AR

59,6

CL

80,4

NZ

98,3

TR

140,4

ZA

109,5

ZZ

97,6

0809 10 00

TR

174,2

ZZ

174,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

286,3

US

338,2

ZZ

316,2

0809 30 10, 0809 30 90

TR

162,2

ZZ

162,2

0809 40 05

IL

108,5

ZZ

108,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 909/2007

z dne 30. julija 2007

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1996/2006 (UL L 398, 30.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 910/2007

z dne 30. julija 2007

o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki, postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki, postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (4) | Korekcijski znesek je treba določiti istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom. V obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(4)

Korekcijski znesek je treba določiti istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom. V obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni.

| (5) | Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki se uporablja za vnaprej določena izvozna nadomestila, z izjemo slada, je določen v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1996/2006 (UL L 398, 30.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. julija 2007 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

| (EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvodov | Namembna država | Sedanji
  8 | 1. obdobje
  9 | 2. obdobje
  10 | 3. obdobje
  11 | 4. obdobje
  12 | 5. obdobje
  1 | 6. obdobje
  2 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |
| C02 | : | Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen. |
| C03 | : | Vse države z izjemo Norveške, Švice in Lihtenštajna. |

(EUR/t)

Tarifna oznaka proizvodov

Namembna država

Sedanji

8

1. obdobje

9

2. obdobje

10

3. obdobje

11

4. obdobje

12

5. obdobje

1

6. obdobje

2

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

C02

:

Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen.

C03

:

Vse države z izjemo Norveške, Švice in Lihtenštajna.

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 911/2007

z dne 30. julija 2007

o določitvi izvoznih nadomestil za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 1(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določena v višini, podani v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1996/2006 (UL L 398, 30.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

K Uredbi Komisije z dne 30. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

| Oznaka proizvodov | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Oznaka proizvodov

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 912/2007

z dne 30. julija 2007

o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek za vnaprej določena izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 15(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se določi v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1996/2006 (UL L 398, 30.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

K Uredbi Komisije z dne 30. julija 2007 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | Tekoči
  8 | 1. obdobje
  9 | 2. obdobje
  10 | 3. obdobje
  11 | 4. obdobje
  12 | 5. obdobje
  1 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

Tekoči

8

1. obdobje

9

2. obdobje

10

3. obdobje

11

4. obdobje

12

5. obdobje

1

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | 6. obdobje
  2 | 7. obdobje
  3 | 8. obdobje
  4 | 9. obdobje
  5 | 10. obdobje
  6 | 11. obdobje
  7 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

6. obdobje

2

7. obdobje

3

8. obdobje

4

9. obdobje

5

10. obdobje

6

11. obdobje

7

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 913/2007

z dne 30. julija 2007

o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti.

| (2) | Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe.

| (3) | Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 1785/2003 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 1785/2003 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti.

| (4) | Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003.

| (5) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ukrepe Skupnosti in nacionalne ukrepe za pomoč v hrani v okviru mednarodnih sporazumov in drugih dopolnilnih programov ter za druge ukrepe Skupnosti za brezplačno dobavo, so nadomestila za proizvode iz sektorja žit in riža določena v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 288, 25.10.1974, str. 1.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. julija 2007 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

| (EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvoda | Znesek nadomestila |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 29,83 |
| 1102 20 10 9400 | 25,57 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 38,36 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1). |

(EUR/t)

Tarifna oznaka proizvoda

Znesek nadomestila

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

29,83

1102 20 10 9400

25,57

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

38,36

1104 12 90 9100

0,00

N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/32

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 4. julija 2007

o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske

(2007/539/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   SEDANJA PREISKAVA

| (1) | Komisija je 4. aprila 2006 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 4. aprila 2006 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske.

| (2) | Pritožbo je vložila družba Grass Valley Nederland BV v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe glavni delež celotne proizvodnje nekaterih sistemov kamer v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je vložila družba Grass Valley Nederland BV v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe glavni delež celotne proizvodnje nekaterih sistemov kamer v Skupnosti.

| (3) | Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

| (4) | Komisija je zato z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer v Skupnost, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 in 8543 70 90 (oznake KN od 1. januarja 2007) s poreklom z Japonske. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zato z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer v Skupnost, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 in 8543 70 90 (oznake KN od 1. januarja 2007) s poreklom z Japonske.

| (5) | V obvestilu o začetku je izdelek opredeljen kot „nekateri sistemi kamer“ s poreklom z Japonske, sestavljen iz:






  (a) | glave kamere:






  (i) | z vgrajenim iskalom, povezavo na iskalo ali možnostjo povezave na iskalo; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

V obvestilu o začetku je izdelek opredeljen kot „nekateri sistemi kamer“ s poreklom z Japonske, sestavljen iz:

(a)

glave kamere:

(i)

z vgrajenim iskalom, povezavo na iskalo ali možnostjo povezave na iskalo;

| (ii) | z vgrajenim optičnim blokom, sprednjim modulom ali podobno napravo (glej opis v nadaljevanju), povezavo ali možnostjo povezave; |
| --- | --- |

(ii)

z vgrajenim optičnim blokom, sprednjim modulom ali podobno napravo (glej opis v nadaljevanju), povezavo ali možnostjo povezave;

| (iii) | v enem kosu, z glavo kamere in adapterjem za kamero v enem ohišju, ali ločeno; |
| --- | --- |

(iii)

v enem kosu, z glavo kamere in adapterjem za kamero v enem ohišju, ali ločeno;

| (b) | adapterja za kamero, vgrajenega v glavi kamere ali ne; |
| --- | --- |

(b)

adapterja za kamero, vgrajenega v glavi kamere ali ne;

| (c) | optičnega bloka, sprednjega modula ali podobne naprave z enim ali več senzorji slike z efektivno diagonalno velikostjo polja za optično branje 6 mm ali več. Optični blok je lahko vgrajen v glavo kamere ali ne; |
| --- | --- |

(c)

optičnega bloka, sprednjega modula ali podobne naprave z enim ali več senzorji slike z efektivno diagonalno velikostjo polja za optično branje 6 mm ali več. Optični blok je lahko vgrajen v glavo kamere ali ne;

| (d) | iskala kamere, vgrajenega v glavi kamere ali ne; |
| --- | --- |

(d)

iskala kamere, vgrajenega v glavi kamere ali ne;

| (e) | osnovne postaje ali krmilne enote kamere (CCU), povezane s kamero po kablu in/ali drugače, na primer z brezžično povezavo; |
| --- | --- |

(e)

osnovne postaje ali krmilne enote kamere (CCU), povezane s kamero po kablu in/ali drugače, na primer z brezžično povezavo;

| (f) | operacijske krmilne plošče (OCP) ali enakovredne naprave za upravljanje posamičnih kamer (tj. za nastavitev barve, odpiranje leč ali zaslonke); |
| --- | --- |

(f)

operacijske krmilne plošče (OCP) ali enakovredne naprave za upravljanje posamičnih kamer (tj. za nastavitev barve, odpiranje leč ali zaslonke);

| (g) | glavne krmilne enote (MCP) ali glavne enote za nastavitve (MSU) za pregled in nastavitev več daljinsko vodenih kamer; |
| --- | --- |

(g)

glavne krmilne enote (MCP) ali glavne enote za nastavitve (MSU) za pregled in nastavitev več daljinsko vodenih kamer;

| (h) | enote za nastavljanje leče „box“, kot sta na primer Large Lens Adapter ali SuperXpander, ki omogoča uporabo sistemov prenosnih kamer z lečami „box“; |
| --- | --- |

(h)

enote za nastavljanje leče „box“, kot sta na primer Large Lens Adapter ali SuperXpander, ki omogoča uporabo sistemov prenosnih kamer z lečami „box“;

s poreklom z Japonske, ki se uvažajo skupaj ali ločeno.

Sistemi kamer niso vedno nujno sestavljeni iz vseh zgoraj navedenih delov.

Zgoraj navedeni sestavni deli (razen glave kamere) sistema kamer ne morejo delovati ločeno in se lahko uporabljajo samo v sistemu kamer istega proizvajalca.

Leč in rekorderjev, ki niso v istem ohišju s kamero, izdelek ne zajema.

Zadevni izdelek se uporablja za predvajanje, zbiranje informacij, v digitalni kinematografiji ali za drugo profesionalno rabo. Profesionalna raba vključuje (vendar ni omejena na) uporabo teh sistemov za pripravo izobraževalnih, zabavnih, promocijskih in dokumentarnih video materialov za interno in javno predvajanje.

| (6) | Izdelek iz Uredbe (ES) št. 2042/2000 (3), tj. sistemi televizijskih kamer, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 in 8543 70 90 (oznake KN od 1. januarja 2007) s poreklom z Japonske, so v celoti zajeti v zgornjo opredelitev izdelka. Svet je decembra 2006 z Uredbo (ES) št. 1910/2006 (4) te ukrepe („prvotni ukrepi“) potrdil na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Prvotni ukrepi se hkrati obravnavajo v Uredbi Sveta (ES) št. 906/2007 (5). |
| --- | --- |

(6)

Izdelek iz Uredbe (ES) št. 2042/2000 (3), tj. sistemi televizijskih kamer, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 in 8543 70 90 (oznake KN od 1. januarja 2007) s poreklom z Japonske, so v celoti zajeti v zgornjo opredelitev izdelka. Svet je decembra 2006 z Uredbo (ES) št. 1910/2006 (4) te ukrepe („prvotni ukrepi“) potrdil na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Prvotni ukrepi se hkrati obravnavajo v Uredbi Sveta (ES) št. 906/2007 (5).

| (7) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, združenja uvoznikov ali izvoznikov, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, uporabnike, organizacije potrošnikov in proizvajalce pritožnike Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku, vsem zadevnim strankam pa so bili poslani tudi vprašalniki. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, združenja uvoznikov ali izvoznikov, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, uporabnike, organizacije potrošnikov in proizvajalce pritožnike Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku, vsem zadevnim strankam pa so bili poslani tudi vprašalniki.

B.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (8) | Družba Grass Valley Nederland B.V. je s pismom Komisiji z dne 12. aprila 2007 uradno umaknila svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(8)

Družba Grass Valley Nederland B.V. je s pismom Komisiji z dne 12. aprila 2007 uradno umaknila svojo pritožbo.

| (9) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se lahko v primeru umika pritožbe postopek zaključi, razen če to ne bi bilo v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se lahko v primeru umika pritožbe postopek zaključi, razen če to ne bi bilo v interesu Skupnosti.

| (10) | Komisija je menila, da je treba sedanji postopek zaključiti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta zaključek ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je menila, da je treba sedanji postopek zaključiti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta zaključek ni v interesu Skupnosti.

| (11) | Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske v Skupnost zaključiti brez uvedbe protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske v Skupnost zaključiti brez uvedbe protidampinških ukrepov.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem svetovalnega odbora – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem svetovalnega odbora –

SKLENILA:

Edini člen

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih sistemov kamer s poreklom z Japonske v Skupnost se zaključi.

V Bruslju, 4. julija 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 117, 18.5.2006, str. 8.

2

(3)  UL L 244, 29.9.2000, str. 38. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1909/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 1).

3

(4)  UL L 365, 21.12.2006, str. 7.

4

(5)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

5

---

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 198/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 198/35

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. julija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe halona 2402 v Bolgariji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3594)

(2007/540/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), in zlasti člena 4(4)(iv) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je med pregledom, predvidenim v členu 4(4)(iv) Uredbe (ES) št. 2037/2000, in po posvetovanju z državami članicami prišla do naslednjih ugotovitev v zvezi z uporabo halona 2402. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je med pregledom, predvidenim v členu 4(4)(iv) Uredbe (ES) št. 2037/2000, in po posvetovanju z državami članicami prišla do naslednjih ugotovitev v zvezi z uporabo halona 2402.

| (2) | Proizvodnja halona 2402 se je v razvitih državah prenehala 1. januarja 1994 v skladu z obveznostmi v okviru Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč. Od takrat je treba vsak halon 2402 pridobiti iz specializiranih skladiščnih objektov, v katerih je uskladiščen halon, ki so ga zamenjale nadomestne snovi. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodnja halona 2402 se je v razvitih državah prenehala 1. januarja 1994 v skladu z obveznostmi v okviru Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč. Od takrat je treba vsak halon 2402 pridobiti iz specializiranih skladiščnih objektov, v katerih je uskladiščen halon, ki so ga zamenjale nadomestne snovi.

| (3) | Halon 2402 se še vedno uporablja v nekaterih primerih v Bolgariji, in sicer za preprečevanje požarov in eksplozij v vojaških kopenskih vozilih, plovnih objektih in zrakoplovih. Romunija je poročala, da halona 2402 ne uporablja več. |
| --- | --- |

(3)

Halon 2402 se še vedno uporablja v nekaterih primerih v Bolgariji, in sicer za preprečevanje požarov in eksplozij v vojaških kopenskih vozilih, plovnih objektih in zrakoplovih. Romunija je poročala, da halona 2402 ne uporablja več.

| (4) | Pri nadomestitvi halonske opreme za gašenje požara z alternativnimi protipožarnimi sredstvi je treba upoštevati razpoložljivost tehnično in ekonomsko izvedljivih alternativ ali tehnologij, ki so sprejemljive z vidika okolja in zdravja. Obnovitvene dejavnosti za vgradnjo opreme, ki ne vsebuje halona za zaščito pred požarom in eksplozijo v vojaškem sektorju, je potrebno načrtovati tako, da se izogne nesprejemljivemu ogrožanju obrambnih sposobnosti držav članic. Pogosto sta potrebna poseben proračunski načrt ter časovno obdobje, da se varno in učinkovito izvede prilagoditev na druga sredstva protipožarne zaščite. Trenutno za te primere ni tehnično in ekonomsko izvedljivih alternativ. |
| --- | --- |

(4)

Pri nadomestitvi halonske opreme za gašenje požara z alternativnimi protipožarnimi sredstvi je treba upoštevati razpoložljivost tehnično in ekonomsko izvedljivih alternativ ali tehnologij, ki so sprejemljive z vidika okolja in zdravja. Obnovitvene dejavnosti za vgradnjo opreme, ki ne vsebuje halona za zaščito pred požarom in eksplozijo v vojaškem sektorju, je potrebno načrtovati tako, da se izogne nesprejemljivemu ogrožanju obrambnih sposobnosti držav članic. Pogosto sta potrebna poseben proračunski načrt ter časovno obdobje, da se varno in učinkovito izvede prilagoditev na druga sredstva protipožarne zaščite. Trenutno za te primere ni tehnično in ekonomsko izvedljivih alternativ.

| (5) | V skladu s členom 4(4)(v) Uredbe (ES) št. 2037/2000 je bilo potrebno halon, vgrajen v opremi, ki v Prilogi VII ni na seznamu nujne uporabe, izločiti iz uporabe do 31. decembra 2003 in zajeti v skladu s členom 16. Za izpolnjevanje pogojev za izjemno nujno uporabo, kar bi omogočilo nadaljnjo uporabo halona 2402 v Bolgariji, ki je 1. januarja 2007 pristopila k Evropski uniji, bi bilo treba Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 2037/2000 spremeniti, da se v posebnih primerih omogoči uporaba tega protipožarnega sredstva. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 4(4)(v) Uredbe (ES) št. 2037/2000 je bilo potrebno halon, vgrajen v opremi, ki v Prilogi VII ni na seznamu nujne uporabe, izločiti iz uporabe do 31. decembra 2003 in zajeti v skladu s členom 16. Za izpolnjevanje pogojev za izjemno nujno uporabo, kar bi omogočilo nadaljnjo uporabo halona 2402 v Bolgariji, ki je 1. januarja 2007 pristopila k Evropski uniji, bi bilo treba Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 2037/2000 spremeniti, da se v posebnih primerih omogoči uporaba tega protipožarnega sredstva.

| (6) | Uredbo (ES) št. 2037/2000 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 2037/2000 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga VII k Uredbi (ES) št. 2037/2000 se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. julija 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

---

PRILOGA

V Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 2037/2000 se doda:

„Uporaba halona 2402 samo v Bolgariji:

| — | v zrakoplovih za zaščito kabin za posadko, gondol motorja, prostorov za tovor in suhih prostorov ter za inertnost tankov z gorivom, |
| --- | --- |

—

v zrakoplovih za zaščito kabin za posadko, gondol motorja, prostorov za tovor in suhih prostorov ter za inertnost tankov z gorivom,

| — | v vojaških kopenskih vozilih in plovnih objektih za zaščito prostorov za osebje in oddelkov za motorje.“ |
| --- | --- |

—

v vojaških kopenskih vozilih in plovnih objektih za zaščito prostorov za osebje in oddelkov za motorje.“

---