# Euroopan unionin L 223/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 223 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta29. elokuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 223

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta29. elokuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 994/2007, annettu 28 päivänä elokuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa | 1 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EY) N:o 994/2007, annettu 28 päivänä elokuuta 2007, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 29.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 994/2007,

annettu 28 päivänä elokuuta 2007,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä marraskuuta 2006 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan ferropiin tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä marraskuuta 2006 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan ferropiin tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka oli 16 päivänä lokakuuta 2006 jättänyt Comité de liaison des industries Ferro-Alliages (Euroalliages), jäljempänä ’valituksen tekijä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia yhteisön koko ferropiin tuotannosta. Valituksessa esitetty alustava näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka oli 16 päivänä lokakuuta 2006 jättänyt Comité de liaison des industries Ferro-Alliages (Euroalliages), jäljempänä ’valituksen tekijä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia yhteisön koko ferropiin tuotannosta. Valituksessa esitetty alustava näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle, yhteisön tuottajille ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten maiden edustajille ja EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvostolle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle, yhteisön tuottajille ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten maiden edustajille ja EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvostolle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Valituksen tekijä, valitusta tukeva tuottaja, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, raaka-aineen tuottajat, käyttäjät ja käyttäjiä edustavat järjestöt esittivät näkökantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen tekijä, valitusta tukeva tuottaja, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, raaka-aineen tuottajat, käyttäjät ja käyttäjiä edustavat järjestöt esittivät näkökantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti, että koska tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa voitaisiin soveltaa otantaa. Yhteisössä oli kuitenkin odotettua vähemmän yhteistyöhalukkaita tuojia, joten otannan käytöstä päätettiin luopua. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti, että koska tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa voitaisiin soveltaa otantaa. Yhteisössä oli kuitenkin odotettua vähemmän yhteistyöhalukkaita tuojia, joten otannan käytöstä päätettiin luopua.

| (6) | Jotta Kiinan kansantasavallan ja Kazakstanin vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kyseisten kahden maan viranomaisille. |
| --- | --- |

(6)

Jotta Kiinan kansantasavallan ja Kazakstanin vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kyseisten kahden maan viranomaisille.

| (7) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (8) | Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä viideltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä yhteisön tuottajalta, joka tuki valitusta ja toimi täydessä yhteistyössä, seitsemältä etuyhteydettömältä tuojalta, kolmelta raaka-aineen toimittajalta, kahdeksalta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä. |
| --- | --- |

(8)

Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä viideltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä yhteisön tuottajalta, joka tuki valitusta ja toimi täydessä yhteistyössä, seitsemältä etuyhteydettömältä tuojalta, kolmelta raaka-aineen toimittajalta, kahdeksalta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä.

| (9) | Mitä tulee niihin maihin, joita tutkimus koski, komissio sai vastaukset kolmelta viejältä Kiinan kansantasavallasta, kahdelta viejältä Egyptistä, yhdeltä viejältä Kazakstanista, yhdeltä viejältä entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja kahdelta viejältä Venäjältä. |
| --- | --- |

(9)

Mitä tulee niihin maihin, joita tutkimus koski, komissio sai vastaukset kolmelta viejältä Kiinan kansantasavallasta, kahdelta viejältä Egyptistä, yhdeltä viejältä Kazakstanista, yhdeltä viejältä entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja kahdelta viejältä Venäjältä.

| (10) | Kazakstanilainen viejä ei myöhemmin sallinut paikan päällä tehtävää tarkastusta sen markkinatalouskohtelua koskevasta pyynnöstä ja kyselylomakkeeseen antamista vastauksista. Tämän perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyön puuttumisen vuoksi sen tietoja ei voitu tarkistaa eikä niitä voitu ottaa huomioon. Yritykselle annettiin tieto tästä päätöksestä. |
| --- | --- |

(10)

Kazakstanilainen viejä ei myöhemmin sallinut paikan päällä tehtävää tarkastusta sen markkinatalouskohtelua koskevasta pyynnöstä ja kyselylomakkeeseen antamista vastauksista. Tämän perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyön puuttumisen vuoksi sen tietoja ei voitu tarkistaa eikä niitä voitu ottaa huomioon. Yritykselle annettiin tieto tästä päätöksestä.

| (11) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:






  a) | Yhteisön tuottajat:






  — | Ferroatlantica, Cee, Dumbria ja Madrid, Espanja, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:

a)

Yhteisön tuottajat:

—

Ferroatlantica, Cee, Dumbria ja Madrid, Espanja,

| — | Ferropem, Laudun ja Chambéry, Ranska, |
| --- | --- |

—

Ferropem, Laudun ja Chambéry, Ranska,

| — | Vargön Alloys, Vargön, Ruotsi, |
| --- | --- |

—

Vargön Alloys, Vargön, Ruotsi,

| — | OFZ, Istebné, Slovakia, |
| --- | --- |

—

OFZ, Istebné, Slovakia,

| — | Huta Laziska, Laziska Gorne, Puola, |
| --- | --- |

—

Huta Laziska, Laziska Gorne, Puola,

| — | TDR Metalurgija, Ruse, Slovenia. |
| --- | --- |

—

TDR Metalurgija, Ruse, Slovenia.

| b) | Yhteisön käyttäjä:






  — | Thyssen Krupp Steel AG, Saksa. |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteisön käyttäjä:

—

Thyssen Krupp Steel AG, Saksa.

| c) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset viejämaissa: | Kiinan kansantasavalta







  — | Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset viejämaissa:

Kiinan kansantasavalta

—

Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town,

| — | Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Town, ja Rich Trading Co. Ltd (etuyhteydessä oleva viejä), Lanzhou City, |
| --- | --- |

—

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Town, ja Rich Trading Co. Ltd (etuyhteydessä oleva viejä), Lanzhou City,

| — | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, ja Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (etuyhteydessä oleva viejä), Dangshen Town, |
| --- | --- |

—

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, ja Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (etuyhteydessä oleva viejä), Dangshen Town,

| | Egypti







  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo, |
| --- | --- | --- |

Egypti

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo,

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo ja Assuan, |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo ja Assuan,

| | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia







  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce, |
| --- | --- | --- |

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce,

| | Venäjä







  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk, |
| --- | --- | --- |

Venäjä

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk,

| — | ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant ja sen etuyhteydessä olevat kauppayhtiöt: TD North West Ferro Alloy Company ja Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk ja Pietari. |
| --- | --- |

—

ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant ja sen etuyhteydessä olevat kauppayhtiöt: TD North West Ferro Alloy Company ja Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk ja Pietari.

| d) | Etuyhteydessä oleva yhteisön tuoja






  — | Interalloys RFA Limited, Limassol. |
| --- | --- | --- |

d)

Etuyhteydessä oleva yhteisön tuoja

—

Interalloys RFA Limited, Limassol.

1.3   Tutkimusajanjakso

| (12) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2003 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(12)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2003 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (13) | Ferropii on ferroseos, jossa on enemmän kuin 8 mutta vähemmän kuin 95 painoprosenttia piitä sekä vähintään 4 painoprosenttia rautaa. Ferropiitä valmistetaan valokaariuunissa pelkistämällä kvartsia hiiltä sisältävien tuotteiden avulla. Tuotetta käytetään pääasiassa hapen poistoon sekä seosaineena rauta- ja terästeollisuudessa. Ferropiitä myydään säännöttöminä kappaleina, rakeina tai jauheena ja sitä on useita eri laatuja piin ja epäpuhtauksien (esimerkiksi alumiini) määrästä riippuen. Ferropiitä, jonka piipitoisuus on 70 prosenttia tai korkeampi, pidetään erittäin puhtaana; ferropiitä, jonka piipitoisuus on yli 55 prosenttia mutta alle 70 prosenttia, pidetään puhtaana, ja ferropiitä, jonka piipitoisuus on alle 55 prosenttia, pidetään epäpuhtaana. |
| --- | --- |

(13)

Ferropii on ferroseos, jossa on enemmän kuin 8 mutta vähemmän kuin 95 painoprosenttia piitä sekä vähintään 4 painoprosenttia rautaa. Ferropiitä valmistetaan valokaariuunissa pelkistämällä kvartsia hiiltä sisältävien tuotteiden avulla. Tuotetta käytetään pääasiassa hapen poistoon sekä seosaineena rauta- ja terästeollisuudessa. Ferropiitä myydään säännöttöminä kappaleina, rakeina tai jauheena ja sitä on useita eri laatuja piin ja epäpuhtauksien (esimerkiksi alumiini) määrästä riippuen. Ferropiitä, jonka piipitoisuus on 70 prosenttia tai korkeampi, pidetään erittäin puhtaana; ferropiitä, jonka piipitoisuus on yli 55 prosenttia mutta alle 70 prosenttia, pidetään puhtaana, ja ferropiitä, jonka piipitoisuus on alle 55 prosenttia, pidetään epäpuhtaana.

| (14) | EY:hyn vietävä Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin oleva ferropii, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, luokitellaan yleensä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90. |
| --- | --- |

(14)

EY:hyn vietävä Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin oleva ferropii, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, luokitellaan yleensä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90.

| (15) | Tutkimuksen kuluessa useat viejät esittivät, että kuona, joka usein sisältää huomattavasti vähemmän kuin 45 prosenttia piitä, olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska sillä ei väitetysti ole samoja fyysisiä perusominaisuuksia eikä samoja käyttötarkoituksia. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksen kuluessa useat viejät esittivät, että kuona, joka usein sisältää huomattavasti vähemmän kuin 45 prosenttia piitä, olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska sillä ei väitetysti ole samoja fyysisiä perusominaisuuksia eikä samoja käyttötarkoituksia.

| (16) | Tätä asiaa on kuitenkin tarpeen selvittää tarkemmin. Tässä yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydetään toimittamaan tietoa siitä, miten epäpuhtaan ferropiin (eli kuonan) fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset eroavat huomattavasti muista ferropiin tyypeistä ja missä määrin kuonan jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle voisi merkittävästi lisätä vaaraa, että toimenpiteitä kierrettäisiin. Tähän mennessä saatujen tietojen perusteella päätetään kuitenkin väliaikaisesti, että epäpuhdasta ferropiitä olisi pidettävä tarkasteltavana olevana tuotteena. |
| --- | --- |

(16)

Tätä asiaa on kuitenkin tarpeen selvittää tarkemmin. Tässä yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydetään toimittamaan tietoa siitä, miten epäpuhtaan ferropiin (eli kuonan) fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset eroavat huomattavasti muista ferropiin tyypeistä ja missä määrin kuonan jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle voisi merkittävästi lisätä vaaraa, että toimenpiteitä kierrettäisiin. Tähän mennessä saatujen tietojen perusteella päätetään kuitenkin väliaikaisesti, että epäpuhdasta ferropiitä olisi pidettävä tarkasteltavana olevana tuotteena.

2.2   Samankaltainen tuote

| (17) | Eroja ei havaittu tarkasteltavana olevan tuotteen ja sellaisen ferropiin välillä, jota tuotetaan ja myydään asianomaisten maiden kotimarkkinoilla, siinä määrin kuin kotimarkkinamyynti tarkistettiin, sekä Norjassa, jota käytettiin vertailumaana määritettäessä normaaliarvoa Kiinan kansantasavallasta ja Kazakstanista peräisin olevaa tuontia varten. Viimeksi mainitulla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin asianomaisista maista yhteisöön viedyllä ferropiillä. Eroja ei myöskään havaittu tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän ferropiin välillä. Tästä syystä päätellään alustavasti, että ferropiin kaikki tyypit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(17)

Eroja ei havaittu tarkasteltavana olevan tuotteen ja sellaisen ferropiin välillä, jota tuotetaan ja myydään asianomaisten maiden kotimarkkinoilla, siinä määrin kuin kotimarkkinamyynti tarkistettiin, sekä Norjassa, jota käytettiin vertailumaana määritettäessä normaaliarvoa Kiinan kansantasavallasta ja Kazakstanista peräisin olevaa tuontia varten. Viimeksi mainitulla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin asianomaisista maista yhteisöön viedyllä ferropiillä. Eroja ei myöskään havaittu tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän ferropiin välillä. Tästä syystä päätellään alustavasti, että ferropiin kaikki tyypit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Markkinatalouskohtelu

| (18) | Muun muassa Kiinan kansantasavallasta ja Kazakstanista peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo mainitun artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; |
| --- | --- | --- |

(18)

Muun muassa Kiinan kansantasavallasta ja Kazakstanista peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo mainitun artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;

| 2) | kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2)

kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (19) | Kolme kiinalaista ja yksi kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja toimitti markkinatalouskohtelun vaatimiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä annetun määräajan kuluessa. |
| --- | --- |

(19)

Kolme kiinalaista ja yksi kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja toimitti markkinatalouskohtelun vaatimiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä annetun määräajan kuluessa.

| (20) | Yksi kiinalainen tuottaja osoitti paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana täyttävänsä kaikki viisi markkinatalouskohtelun vaatimusta. Näin ollen sen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hyväksyttiin ja polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva analyysi perustui sen tietoihin. |
| --- | --- |

(20)

Yksi kiinalainen tuottaja osoitti paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana täyttävänsä kaikki viisi markkinatalouskohtelun vaatimusta. Näin ollen sen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hyväksyttiin ja polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva analyysi perustui sen tietoihin.

| (21) | Kahden muun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin tarkastuskäynnin aikana, että markkinatalouskohtelu ei ole perusteltua. |
| --- | --- |

(21)

Kahden muun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin tarkastuskäynnin aikana, että markkinatalouskohtelu ei ole perusteltua.

| (22) | Tarkastuksessa todettiin, että yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1–3. Ensinnäkään se ei osoittanut olevansa vapaa valtion puuttumisesta, muun muassa sen vuoksi, että kommunistinen puolue, joka ei ollut osakas, puuttui yrityksen perusluonteisiin päätöksiin, ja organisatorinen vastuu voitonjakoa koskevista päätöksistä oli epäselvä (vaatimus 1). Toiseksi se ei esittänyt näyttöä siitä, että sillä oli yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka laadittiin ja tarkastettiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti, koska sen poistomenetelmä ei ollut kansainvälisen tilinpäätösstandardin eikä kiinalaisten kirjanpitoperiaatteiden mukainen ja johti kustannusten ilmoittamiseen liian suurina. Lisäksi, koska edellä mainittuja kansainvälisen tilinpäätösstandardin rikkomisia ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa, yritys ei osoittanut, että sen kirjanpito olisi tarkastettu kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti (vaatimus 2). Lopuksi todetaan, ettei se osoittanut olevansa vapaa aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevista merkittävistä vääristymistä, erityisesti sen vuoksi, että se sai valtiolta maankäyttöoikeuksia maksutta ja sen omaisuuden arviointi yrityksen perustamisvaiheessa oli edelleen epäselvä (vaatimus 3). |
| --- | --- |

(22)

Tarkastuksessa todettiin, että yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1–3. Ensinnäkään se ei osoittanut olevansa vapaa valtion puuttumisesta, muun muassa sen vuoksi, että kommunistinen puolue, joka ei ollut osakas, puuttui yrityksen perusluonteisiin päätöksiin, ja organisatorinen vastuu voitonjakoa koskevista päätöksistä oli epäselvä (vaatimus 1). Toiseksi se ei esittänyt näyttöä siitä, että sillä oli yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka laadittiin ja tarkastettiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti, koska sen poistomenetelmä ei ollut kansainvälisen tilinpäätösstandardin eikä kiinalaisten kirjanpitoperiaatteiden mukainen ja johti kustannusten ilmoittamiseen liian suurina. Lisäksi, koska edellä mainittuja kansainvälisen tilinpäätösstandardin rikkomisia ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa, yritys ei osoittanut, että sen kirjanpito olisi tarkastettu kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti (vaatimus 2). Lopuksi todetaan, ettei se osoittanut olevansa vapaa aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevista merkittävistä vääristymistä, erityisesti sen vuoksi, että se sai valtiolta maankäyttöoikeuksia maksutta ja sen omaisuuden arviointi yrityksen perustamisvaiheessa oli edelleen epäselvä (vaatimus 3).

| (23) | Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei kyennyt osoittamaan, että sillä oli yksi ainoa selkeä peruskirjanpito, joka laadittiin ja tarkastettiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti: se muutti arvioitaan omaisuutensa käyttöiästä kahden tilivuoden välillä ilman selittävää huomautusta, mikä johti kustannusten ilmoittamiseen liian pieninä; tällainen käytäntö ei ole kansainvälisen tilinpäätösstandardin eikä kiinalaisten kirjanpitoperiaatteiden mukainen. Lisäksi se ei ilmoittanut tilinpäätöksessään minkään omaisuuseräryhmän osalta käytettyjä poistomenetelmiä eikä omaisuutensa käyttöikää tai käytettyjä poistoprosentteja. Koska edellä mainittua kansainvälisen tilinpäätösstandardin noudattamatta jättämistä ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa, se ei osoittanut, että sen kirjanpito olisi tarkastettu kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti (vaatimus 2). |
| --- | --- |

(23)

Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei kyennyt osoittamaan, että sillä oli yksi ainoa selkeä peruskirjanpito, joka laadittiin ja tarkastettiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti: se muutti arvioitaan omaisuutensa käyttöiästä kahden tilivuoden välillä ilman selittävää huomautusta, mikä johti kustannusten ilmoittamiseen liian pieninä; tällainen käytäntö ei ole kansainvälisen tilinpäätösstandardin eikä kiinalaisten kirjanpitoperiaatteiden mukainen. Lisäksi se ei ilmoittanut tilinpäätöksessään minkään omaisuuseräryhmän osalta käytettyjä poistomenetelmiä eikä omaisuutensa käyttöikää tai käytettyjä poistoprosentteja. Koska edellä mainittua kansainvälisen tilinpäätösstandardin noudattamatta jättämistä ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa, se ei osoittanut, että sen kirjanpito olisi tarkastettu kansainvälisen tilinpäätösstandardin mukaisesti (vaatimus 2).

| (24) | Tämän johdosta pääteltiin, ettei kumpikaan kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(24)

Tämän johdosta pääteltiin, ettei kumpikaan kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia.

| (25) | Kazakstanilainen tuottaja ei sallinut paikan päällä tehtävää tarkastusta sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tarkastamiseksi. Sen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö oli näin ollen hylättävä. Tässä suhteessa on huomattava, että vaikka kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja näyttäisikin täyttävän markkinatalouskohtelun vaatimukset muita seostuotteita koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, yhteistyön puuttuessa ja erityisesti tiedon puuttuessa yrityksen päätöksistä, jotka koskevat hintoja, kustannuksia ja tuotantopanoksia raaka-aineet mukaan luettuina, komissio ei voi soveltaa tähän menettelyyn toisen tutkimuksen päätöstä markkinatalouskohtelusta. |
| --- | --- |

(25)

Kazakstanilainen tuottaja ei sallinut paikan päällä tehtävää tarkastusta sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tarkastamiseksi. Sen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö oli näin ollen hylättävä. Tässä suhteessa on huomattava, että vaikka kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja näyttäisikin täyttävän markkinatalouskohtelun vaatimukset muita seostuotteita koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, yhteistyön puuttuessa ja erityisesti tiedon puuttuessa yrityksen päätöksistä, jotka koskevat hintoja, kustannuksia ja tuotantopanoksia raaka-aineet mukaan luettuina, komissio ei voi soveltaa tähän menettelyyn toisen tutkimuksen päätöstä markkinatalouskohtelusta.

| (26) | Kommentteja saatiin kaikilta kolmelta yritykseltä, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja ainoa kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja eivät toimittaneet mitään uutta näyttöä, joka voisi muuttaa niiden markkinatalouskohtelupäätöstä koskevia seikkoja. Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen omaisuuden arvioidun käyttöiän muuttamisen vaikutus oli merkityksetön (noin 1 %) ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta, eikä sitä sen vuoksi mainittu sen tilinpäätöksessä eikä tilintarkastuskertomuksessa. Tutkimus osoitti kuitenkin, että muutos oli todellakin olennainen verrattuna yrityksen liikevoittoon tai nettovoittoon (yli 20 %). Lisäksi yritys toimitti ristiriitaista tietoa olennaisuusrajoista, joita eri tilintarkastusyhteisöjen väitettiin käyttävän. Tällä perusteella yrityksen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(26)

Kommentteja saatiin kaikilta kolmelta yritykseltä, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja ainoa kazakstanilainen vientiä harjoittava tuottaja eivät toimittaneet mitään uutta näyttöä, joka voisi muuttaa niiden markkinatalouskohtelupäätöstä koskevia seikkoja. Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen omaisuuden arvioidun käyttöiän muuttamisen vaikutus oli merkityksetön (noin 1 %) ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta, eikä sitä sen vuoksi mainittu sen tilinpäätöksessä eikä tilintarkastuskertomuksessa. Tutkimus osoitti kuitenkin, että muutos oli todellakin olennainen verrattuna yrityksen liikevoittoon tai nettovoittoon (yli 20 %). Lisäksi yritys toimitti ristiriitaista tietoa olennaisuusrajoista, joita eri tilintarkastusyhteisöjen väitettiin käyttävän. Tällä perusteella yrityksen väite hylättiin.

3.2   Yksilöllinen kohtelu

| (27) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(27)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (28) | Molemmat Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(28)

Molemmat Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.

| (29) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että yksi näistä kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja yksilöllisen kohtelun vaatimuksia, sillä se ei osoittanut olevansa riittävän riippumaton valtiosta. Tällä perusteella katsottiin, että tälle Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavalle tuottajalle ei olisi myönnettävä yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(29)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että yksi näistä kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja yksilöllisen kohtelun vaatimuksia, sillä se ei osoittanut olevansa riittävän riippumaton valtiosta. Tällä perusteella katsottiin, että tälle Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavalle tuottajalle ei olisi myönnettävä yksilöllistä kohtelua.

| (30) | Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka ei täyttänyt markkinatalouskohtelun vaatimuksia, osoitti kuitenkin täyttävänsä kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. |
| --- | --- |

(30)

Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka ei täyttänyt markkinatalouskohtelun vaatimuksia, osoitti kuitenkin täyttävänsä kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.

| (31) | Mitä tulee Kazakstaniin, markkinatalouskohtelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Tämä yritys ei kuitenkaan sallinut yksilöllistä kohtelua koskevan pyyntönsä tarkastusta paikan päällä, joten pyyntö oli hylättävä. |
| --- | --- |

(31)

Mitä tulee Kazakstaniin, markkinatalouskohtelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Tämä yritys ei kuitenkaan sallinut yksilöllistä kohtelua koskevan pyyntönsä tarkastusta paikan päällä, joten pyyntö oli hylättävä.

3.3   Normaaliarvo

3.3.1   Vertailumaa

| (32) | Kun kyse on siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(32)

Kun kyse on siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (33) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Norjaa sopivaksi vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinan kansantasavallalle ja Kazakstanille. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä. |
| --- | --- |

(33)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Norjaa sopivaksi vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinan kansantasavallalle ja Kazakstanille. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.

| (34) | Ainoastaan yksi asianomainen osapuoli esitti kommentteja, joissa ehdotettiin vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi Brasiliaa, Etelä-Afrikkaa tai, sillä ehdolla, ettei normaaliarvoon tehdä energian hintaa koskevia oikaisuja, Venäjää. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin yrityksiin Brasiliassa ja Etelä-Afrikassa. Brasilialaisilta ja eteläafrikkalaisilta tuottajilta ei kuitenkaan saatu vastauksia kyselylomakkeeseen eikä asian kannalta merkityksellisiä kommentteja. Mitä tulee Venäjään, on huomattava, että yhdessä tapauksessa energian hinnan oikaisu osoittautui tarpeelliseksi perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Lisäksi vakiintuneen käytännön mukaisesti vertailumaaksi ei voida ottaa vahingollista polkumyyntiä harjoittavaa maata. Sen vuoksi ehdotuksia Norjan vaihtoehdoiksi ei toteutettu. |
| --- | --- |

(34)

Ainoastaan yksi asianomainen osapuoli esitti kommentteja, joissa ehdotettiin vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi Brasiliaa, Etelä-Afrikkaa tai, sillä ehdolla, ettei normaaliarvoon tehdä energian hintaa koskevia oikaisuja, Venäjää. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin yrityksiin Brasiliassa ja Etelä-Afrikassa. Brasilialaisilta ja eteläafrikkalaisilta tuottajilta ei kuitenkaan saatu vastauksia kyselylomakkeeseen eikä asian kannalta merkityksellisiä kommentteja. Mitä tulee Venäjään, on huomattava, että yhdessä tapauksessa energian hinnan oikaisu osoittautui tarpeelliseksi perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Lisäksi vakiintuneen käytännön mukaisesti vertailumaaksi ei voida ottaa vahingollista polkumyyntiä harjoittavaa maata. Sen vuoksi ehdotuksia Norjan vaihtoehdoiksi ei toteutettu.

| (35) | Norja on joka tapauksessa maailmanlaajuisesti yksi suurimpia ferropiin tuottajia, jolla on kilpaillut markkinat, ja kolme suurta norjalaista ferropiin tuottajaa toimivat täydessä yhteistyössä, niiden tuotantotekniikka on ajanmukaista ja tuotannossa tarvittavien materiaalien saatavuus on niiden kohdalla hyvä. |
| --- | --- |

(35)

Norja on joka tapauksessa maailmanlaajuisesti yksi suurimpia ferropiin tuottajia, jolla on kilpaillut markkinat, ja kolme suurta norjalaista ferropiin tuottajaa toimivat täydessä yhteistyössä, niiden tuotantotekniikka on ajanmukaista ja tuotannossa tarvittavien materiaalien saatavuus on niiden kohdalla hyvä.

| (36) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Norja sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Norja sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

3.3.2   Normaaliarvon määrittämiseen käytetyt menetelmät

3.3.2.1   Yleinen edustavuus

| (37) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kussakin asianomaisessa maassa, oliko kukin yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (lukuun ottamatta kahta kiinalaista ja yhtä kazakstanilaista viejää, jotka eivät osoittaneet täyttävänsä markkinatalouskohtelun vaatimuksia) myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia vastaavasta yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(37)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kussakin asianomaisessa maassa, oliko kukin yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (lukuun ottamatta kahta kiinalaista ja yhtä kazakstanilaista viejää, jotka eivät osoittaneet täyttävänsä markkinatalouskohtelun vaatimuksia) myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia vastaavasta yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä.

3.3.2.2   Tuotetyyppien vertailtavuus

| (38) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne kotimarkkinoiden kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotetyypit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät tyypit tai suoraan verrattavissa niihin. Käytetyt kriteerit ovat seuraavat: piipitoisuus, raekoko, epäpuhtaudet (alumiini, titaani, magnesium ja raakamaa) ja pakkaus. |
| --- | --- |

(38)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne kotimarkkinoiden kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotetyypit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät tyypit tai suoraan verrattavissa niihin. Käytetyt kriteerit ovat seuraavat: piipitoisuus, raekoko, epäpuhtaudet (alumiini, titaani, magnesium ja raakamaa) ja pakkaus.

3.3.2.3   Tuotetyyppikohtainen edustavuus

| (39) | Tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myyntimäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotetyypin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(39)

Tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myyntimäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotetyypin kokonaismäärästä.

3.3.2.4   Tavanomaisen kaupankäynnin määrittäminen

| (40) | Seuraavaksi komissio tutki asianomaisten maiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja vertailumaan tuottajien osalta, voitiinko niiden kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Seuraavaksi komissio tutki asianomaisten maiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja vertailumaan tuottajien osalta, voitiinko niiden kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (41) | Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin vietyjä tuotetyyppejä vastaavan tyypin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjaksona kannattamatonta:






  a) | Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuotetyypin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- | --- |

(41)

Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin vietyjä tuotetyyppejä vastaavan tyypin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjaksona kannattamatonta:

a)

Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuotetyypin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona.

| b) | Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sen normaaliarvo määritettiin vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

b)

Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sen normaaliarvo määritettiin vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona.

| c) | Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. |
| --- | --- |

c)

Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti.

3.3.2.5   Tosiasialliseen kotimarkkinahintaan perustuva normaaliarvo

| (42) | Määriteltäessä normaaliarvoa tutkittujen yritysten yhteisöön vietäväksi myymille tuotetyypeille, joiden osalta täyttyivät 3.3.2.3 kohdassa ja 3.3.2.4 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetut vaatimukset, käytettiin perustana perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti niitä todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat tutkimusajanjaksona maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen tarkastelumaan kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(42)

Määriteltäessä normaaliarvoa tutkittujen yritysten yhteisöön vietäväksi myymille tuotetyypeille, joiden osalta täyttyivät 3.3.2.3 kohdassa ja 3.3.2.4 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetut vaatimukset, käytettiin perustana perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti niitä todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat tutkimusajanjaksona maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen tarkastelumaan kotimarkkinoilla.

3.3.2.6   Laskennalliseen arvoon perustuva normaaliarvo

| (43) | Normaaliarvo oli määritettävä laskennallisen arvon perusteella niille tuotetyypeille, jotka kuuluivat 3.3.2.4 kohdan c alakohdan piiriin tai joita vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt tarkastelumaiden kotimarkkinoilla edustavaa määrää, kuten edellä 3.3.2.3 kohdassa todetaan. |
| --- | --- |

(43)

Normaaliarvo oli määritettävä laskennallisen arvon perusteella niille tuotetyypeille, jotka kuuluivat 3.3.2.4 kohdan c alakohdan piiriin tai joita vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt tarkastelumaiden kotimarkkinoilla edustavaa määrää, kuten edellä 3.3.2.3 kohdassa todetaan.

| (44) | Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisäämällä yhteistyössä toimineitten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(44)

Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisäämällä yhteistyössä toimineitten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksona.

| (45) | Siinä tapauksessa, että vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksolla, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti. Tämä koski entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittavaa tuottajaa. Normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä mainitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannuksia. Alustavasti katsottiin asianmukaiseksi, että kyseisiin tuotantokustannuksiin lisätään perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan perusteella egyptiläisten tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettu keskiarvo, koska niillä oli vastaava tuotanto- ja myyntirakenne, sekä 5 prosentin voittomarginaali, jota pidettiin kohtuullisena voittona tämäntyyppisillä raaka-ainemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(45)

Siinä tapauksessa, että vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksolla, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti. Tämä koski entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittavaa tuottajaa. Normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä mainitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannuksia. Alustavasti katsottiin asianmukaiseksi, että kyseisiin tuotantokustannuksiin lisätään perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan perusteella egyptiläisten tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettu keskiarvo, koska niillä oli vastaava tuotanto- ja myyntirakenne, sekä 5 prosentin voittomarginaali, jota pidettiin kohtuullisena voittona tämäntyyppisillä raaka-ainemarkkinoilla.

3.3.2.7   Siirtymätaloudet

| (46) | Lukuun ottamatta yhtä kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinan kansantasavallalle ja Kazakstanille vahvistettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti käyttäen perustana vertailumaan tuottajilta saatuja todennettuja tietoja eli Norjan kotimarkkinoilla vastaavista tuotetyypeistä todetusti tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettuja tai maksettavia hintoja taikka laskennallisesti määritettyjä normaaliarvoja, ellei vastaavia tuotetyyppejä myyty kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(46)

Lukuun ottamatta yhtä kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinan kansantasavallalle ja Kazakstanille vahvistettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti käyttäen perustana vertailumaan tuottajilta saatuja todennettuja tietoja eli Norjan kotimarkkinoilla vastaavista tuotetyypeistä todetusti tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettuja tai maksettavia hintoja taikka laskennallisesti määritettyjä normaaliarvoja, ellei vastaavia tuotetyyppejä myyty kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (47) | Näin ollen normaaliarvoksi vahvistettiin kolmen tutkimuksessa yhteistyössä toimineen norjalaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo tai tuotetyyppikohtainen laskennallinen arvo. |
| --- | --- |

(47)

Näin ollen normaaliarvoksi vahvistettiin kolmen tutkimuksessa yhteistyössä toimineen norjalaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo tai tuotetyyppikohtainen laskennallinen arvo.

3.3.3   Normaaliarvon määrittäminen

3.3.3.1   Kiinan kansantasavalta

| (48) | Niiden kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, Kiinan kansantasavallalle määritettiin normaaliarvo edellä johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(48)

Niiden kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, Kiinan kansantasavallalle määritettiin normaaliarvo edellä johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa esitetyllä tavalla.

| (49) | Sen yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 42 kappaleessa esitetyllä tavalla, eli perustana käytettiin niitä todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen kotimarkkinoilla. Kun kuitenkin otetaan huomioon se seikka, että tämä yritys osti sähköä etuyhteydessä olevalta toimittajalta, sen energiakustannuksia, jotka liittyvät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon, tutkitaan tarkemmin ennen lopullisen päätöksen tekemistä. |
| --- | --- |

(49)

Sen yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 42 kappaleessa esitetyllä tavalla, eli perustana käytettiin niitä todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen kotimarkkinoilla. Kun kuitenkin otetaan huomioon se seikka, että tämä yritys osti sähköä etuyhteydessä olevalta toimittajalta, sen energiakustannuksia, jotka liittyvät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon, tutkitaan tarkemmin ennen lopullisen päätöksen tekemistä.

3.3.3.2   Egypti

| (50) | Kahta egyptiläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevissa selvityksissä todettiin, että joidenkin tuotetyyppien osalta ne eivät harjoittaneet edustavaa samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä. Näin ollen oli näissä tapauksissa määritettävä laskennallinen normaaliarvo johdanto-osan 43 ja 44 kappaleessa esitetyn mukaisesti. Niiden tuotetyyppien osalta, joiden kohdalla ne harjoittivat edustavaa kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä, normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 42 kappaleessa esitetyllä tavalla, eli perustana käytettiin todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(50)

Kahta egyptiläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevissa selvityksissä todettiin, että joidenkin tuotetyyppien osalta ne eivät harjoittaneet edustavaa samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä. Näin ollen oli näissä tapauksissa määritettävä laskennallinen normaaliarvo johdanto-osan 43 ja 44 kappaleessa esitetyn mukaisesti. Niiden tuotetyyppien osalta, joiden kohdalla ne harjoittivat edustavaa kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä, normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 42 kappaleessa esitetyllä tavalla, eli perustana käytettiin todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen kotimarkkinoilla.

3.3.3.3   Kazakstan

| (51) | Koska markkinatalousmenettelyä ei myönnetty, Kazakstanille määritettiin normaaliarvo johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(51)

Koska markkinatalousmenettelyä ei myönnetty, Kazakstanille määritettiin normaaliarvo johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa esitetyllä tavalla.

3.3.3.4   Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

| (52) | Ainoaa makedonialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevissa selvityksissä todettiin, ettei se harjoittanut edustavaa samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä. Näin ollen oli määritettävä laskennallinen normaaliarvo johdanto-osan 45 kappaleessa esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

Ainoaa makedonialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevissa selvityksissä todettiin, ettei se harjoittanut edustavaa samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä. Näin ollen oli määritettävä laskennallinen normaaliarvo johdanto-osan 45 kappaleessa esitetyn mukaisesti.

3.3.3.5   Venäjä

| (53) | Kahta venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevissa selvityksissä todettiin, että joidenkin tuotetyyppien osalta ne eivät harjoittaneet edustavaa samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä. Näin ollen oli näissä tapauksissa määritettävä laskennallinen normaaliarvo johdanto-osan 43 ja 44 kappaleessa esitetyn mukaisesti. Niiden tuotetyyppien osalta, joiden kohdalla ne harjoittivat edustavaa kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä, normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 42 kappaleessa esitetyllä tavalla, eli perustana käytettiin todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(53)

Kahta venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevissa selvityksissä todettiin, että joidenkin tuotetyyppien osalta ne eivät harjoittaneet edustavaa samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä. Näin ollen oli näissä tapauksissa määritettävä laskennallinen normaaliarvo johdanto-osan 43 ja 44 kappaleessa esitetyn mukaisesti. Niiden tuotetyyppien osalta, joiden kohdalla ne harjoittivat edustavaa kotimarkkinamyyntiä osana tavanomaista kaupankäyntiä, normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 42 kappaleessa esitetyllä tavalla, eli perustana käytettiin todellisia hintoja, jotka riippumattomat asiakkaat maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen kotimarkkinoilla.

| (54) | Yhden venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla todettiin, että kirjanpito ei kuvastanut riittävän hyvin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyviä energiakustannuksia, koska se maksoi painotettuna keskiarvona merkittävästi vähemmän (50 %) energiasta kuin kilpailijansa, vaikka molemmat sijaitsivat Siperiassa. Vaikka kyseinen energiantoimittaja tuottaa vesivoimaa, tämä itsessään ei voi selittää alhaisia sähkön hintoja. Jopa muihin vesivoimalla sähköä tuottaviin toimittajiin esimerkiksi Norjassa verrattuna hinnat ovat erittäin alhaisia. Lisäksi tässä suhteessa kaikki käytettävissä olevat tiedot osoittavat alustavasti, että kotimaiset sähkön hinnat Venäjällä olivat säänneltyjä hintoja. Venäjän viranomaisten todettiin asettavan enimmäishinnat energialle Siperian eri alueilla, mikä näyttää olevan suurin syy valtaviin hintaeroihin (3). Kuten OECD jo totesi vuonna 2002, energian hintasääntelyä käytetään Venäjällä ristiintukemiseen alueiden välillä siten, että köyhemmiltä alueilta veloitetaan vähemmän energiasta kuin rikkaammilta alueilta (4). Näin ollen sen energianhintoja oikaistiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti toisen venäläisen viejän kustannusten perusteella; kyseinen viejä käsittää kaksi tuottajaa, jotka sijaitsevat kahdella muulla Siperian eri alueella. Itse asiassa piimetallia koskevassa polkymyyntiasiassa vuodelta 2003 tehtiin samanlainen oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti energian osalta, jonka toimitti nimenomaan sama energiantoimittaja (5). |
| --- | --- |

(54)

Yhden venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla todettiin, että kirjanpito ei kuvastanut riittävän hyvin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyviä energiakustannuksia, koska se maksoi painotettuna keskiarvona merkittävästi vähemmän (50 %) energiasta kuin kilpailijansa, vaikka molemmat sijaitsivat Siperiassa. Vaikka kyseinen energiantoimittaja tuottaa vesivoimaa, tämä itsessään ei voi selittää alhaisia sähkön hintoja. Jopa muihin vesivoimalla sähköä tuottaviin toimittajiin esimerkiksi Norjassa verrattuna hinnat ovat erittäin alhaisia. Lisäksi tässä suhteessa kaikki käytettävissä olevat tiedot osoittavat alustavasti, että kotimaiset sähkön hinnat Venäjällä olivat säänneltyjä hintoja. Venäjän viranomaisten todettiin asettavan enimmäishinnat energialle Siperian eri alueilla, mikä näyttää olevan suurin syy valtaviin hintaeroihin (3). Kuten OECD jo totesi vuonna 2002, energian hintasääntelyä käytetään Venäjällä ristiintukemiseen alueiden välillä siten, että köyhemmiltä alueilta veloitetaan vähemmän energiasta kuin rikkaammilta alueilta (4). Näin ollen sen energianhintoja oikaistiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti toisen venäläisen viejän kustannusten perusteella; kyseinen viejä käsittää kaksi tuottajaa, jotka sijaitsevat kahdella muulla Siperian eri alueella. Itse asiassa piimetallia koskevassa polkymyyntiasiassa vuodelta 2003 tehtiin samanlainen oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti energian osalta, jonka toimitti nimenomaan sama energiantoimittaja (5).

3.4   Vientihinta

3.4.1   Kiinan kansantasavalta

| (55) | Kaikkien kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Kaikkien kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (56) | Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyöhön osallistuneiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärään, joka laskettiin johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyllä tavalla. Prosenttiosuudeksi todettiin 18. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön aste oli alhainen. Tämän seurauksena vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden liiketoimien perusteella, jotka oli tehnyt toinen kahdesta markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun saaneesta yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ja joiden polkumyynti- ja vahinkomarginaali oli korkein, sekä kolmannen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(56)

Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyöhön osallistuneiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärään, joka laskettiin johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyllä tavalla. Prosenttiosuudeksi todettiin 18. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön aste oli alhainen. Tämän seurauksena vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden liiketoimien perusteella, jotka oli tehnyt toinen kahdesta markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun saaneesta yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ja joiden polkumyynti- ja vahinkomarginaali oli korkein, sekä kolmannen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, vientihintojen perusteella.

3.4.2   Egypti

| (57) | Kahden egyptiläisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(57)

Kahden egyptiläisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

3.4.3   Kazakstan

| (58) | Vientihinnat oli määritettävä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteistyön puuttumisen vuoksi eli koska vientiä harjoittava tuottaja oli kieltäytynyt paikan päällä tehtävästä toimitettujen tietojen tarkastuksesta. Kyseiselle viejälle oli ilmoitettu yhteistyöstä kieltäytymisen seurauksista. Tutkimusajanjaksoa koskeviin Eurostatin tuontitietoihin perustuvaa painotettua keskimääräistä tuontihintaa Kazakstanin osalta pidettiin alustavasti soveltuvana. |
| --- | --- |

(58)

Vientihinnat oli määritettävä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteistyön puuttumisen vuoksi eli koska vientiä harjoittava tuottaja oli kieltäytynyt paikan päällä tehtävästä toimitettujen tietojen tarkastuksesta. Kyseiselle viejälle oli ilmoitettu yhteistyöstä kieltäytymisen seurauksista. Tutkimusajanjaksoa koskeviin Eurostatin tuontitietoihin perustuvaa painotettua keskimääräistä tuontihintaa Kazakstanin osalta pidettiin alustavasti soveltuvana.

3.4.4   Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

| (59) | Vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(59)

Vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

3.4.5   Venäjä

| (60) | Molemmat Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat hoitivat tuontinsa etuyhteydessä olevien osapuolten kautta. Vientihinta määritettiin sen vuoksi niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten ja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Molemmat Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat hoitivat tuontinsa etuyhteydessä olevien osapuolten kautta. Vientihinta määritettiin sen vuoksi niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten ja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi.

3.5   Vertailu

| (61) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(61)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (62) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille on myönnetty oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus-, luotto-, vakuus- ja takauskustannusten sekä palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(62)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille on myönnetty oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus-, luotto-, vakuus- ja takauskustannusten sekä palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi.

| (63) | Yhden venäläisen ja yhden egyptiläisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa pyydettiin kaupan portaan erojen mukaisesti tehtäviä oikaisuja. Nämä pyynnöt oli hylättävä, koska yritykset eivät osoittaneet tällaisten oikaisujen olevan oikeutettuja, eli ne eivät osoittaneet kaupan eri portaiden toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaiden kotimarkkinoilla niin kuin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdassa vaaditaan. |
| --- | --- |

(63)

Yhden venäläisen ja yhden egyptiläisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa pyydettiin kaupan portaan erojen mukaisesti tehtäviä oikaisuja. Nämä pyynnöt oli hylättävä, koska yritykset eivät osoittaneet tällaisten oikaisujen olevan oikeutettuja, eli ne eivät osoittaneet kaupan eri portaiden toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaiden kotimarkkinoilla niin kuin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdassa vaaditaan.

3.6   Polkumyyntimarginaalit

3.6.1   Yleiset menetelmät

| (64) | Polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotetyyppikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(64)

Polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotetyyppikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa.

| (65) | Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselyyn eivätkä muuten ilmoittautuneet, polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(65)

Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselyyn eivätkä muuten ilmoittautuneet, polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (66) | Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi yhteistyöhön osallistumattomille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin yhteistyöhön osallistumattomuuden aste. Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman yhteisöön suuntautuneen viennin määrää Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin. |
| --- | --- |

(66)

Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi yhteistyöhön osallistumattomille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin yhteistyöhön osallistumattomuuden aste. Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman yhteisöön suuntautuneen viennin määrää Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin.

| (67) | Mikäli osallistumattomuusaste oli suuri eli yli 20 prosenttia, katsottiin aiheelliseksi määrittää yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali korkeammaksi kuin korkein yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty polkumyyntimarginaali. On nimittäin syytä olettaa, että yhteistyöstä kieltäytymisen yleisyys on seurausta siitä, että tutkitun maan yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on yleensä laajempaa kuin minkään yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti. Tällaisissa tapauksissa (eli Kiinan kansantasavallan ja Venäjän kohdalla) polkumyyntimarginaali määritettiin sen vuoksi tasolle, joka vastaa sen edustavimman tuotetyypin polkumyyntimarginaalin painotettua keskiarvoa, jonka polkumyynti- ja vahinkomarginaalit olivat korkeimmat; tämä perustui kutakin yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevaan arviointiin. |
| --- | --- |

(67)

Mikäli osallistumattomuusaste oli suuri eli yli 20 prosenttia, katsottiin aiheelliseksi määrittää yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali korkeammaksi kuin korkein yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty polkumyyntimarginaali. On nimittäin syytä olettaa, että yhteistyöstä kieltäytymisen yleisyys on seurausta siitä, että tutkitun maan yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on yleensä laajempaa kuin minkään yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti. Tällaisissa tapauksissa (eli Kiinan kansantasavallan ja Venäjän kohdalla) polkumyyntimarginaali määritettiin sen vuoksi tasolle, joka vastaa sen edustavimman tuotetyypin polkumyyntimarginaalin painotettua keskiarvoa, jonka polkumyynti- ja vahinkomarginaalit olivat korkeimmat; tämä perustui kutakin yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevaan arviointiin.

| (68) | Jos yhteistyö oli laajaa (eli jos yhteistyöhön osallistumattomien viejien osuus oli alle 20 %), katsottiin sopivaksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali samalle tasolle kuin korkein kyseisen maan yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty polkumyynti- ja vahinkomarginaali, koska ei ollut mitään syytä uskoa, että minkään yhteistyöhön osallistumattoman vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti olisi ollut sitä vähäisempää. |
| --- | --- |

(68)

Jos yhteistyö oli laajaa (eli jos yhteistyöhön osallistumattomien viejien osuus oli alle 20 %), katsottiin sopivaksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali samalle tasolle kuin korkein kyseisen maan yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty polkumyynti- ja vahinkomarginaali, koska ei ollut mitään syytä uskoa, että minkään yhteistyöhön osallistumattoman vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti olisi ollut sitä vähäisempää.

3.6.2   Polkumyyntimarginaalit

3.6.2.1   Kiinan kansantasavalta

a)   Yhteistyössä toimineet tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu

| (69) | Niiden yritysten tapauksessa, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu, yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotetyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(69)

Niiden yritysten tapauksessa, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu, yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotetyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.

| (70) | Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 57,2 % |

(70)

Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

57,2 %

b)   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (71) | Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla vientihintaa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 56 kappaleessa sekä normaaliarvoa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa. |
| --- | --- |

(71)

Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla vientihintaa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 56 kappaleessa sekä normaaliarvoa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa.

| (72) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 60,7 prosenttia cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(72)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 60,7 prosenttia cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

3.6.2.2   Egypti

| (73) | Egyptin vientiä harjoittavista tuottajista merkittävä osa (noin 95 %) toimi yhteistyössä. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  — | The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo, 20,4 % |
| --- | --- | --- |

(73)

Egyptin vientiä harjoittavista tuottajista merkittävä osa (noin 95 %) toimi yhteistyössä. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

—

The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo, 20,4 %

| — | Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo, 24,8 % |
| --- | --- |

—

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo, 24,8 %

| — | kaikki muut 20,4 %. |
| --- | --- |

—

kaikki muut 20,4 %.

3.6.2.3   Kazakstan

| (74) | Yhteistyön puuttuessa määritettiin ainoastaan koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraava:






  — | Kazakstan 37,1 %. |
| --- | --- | --- |

(74)

Yhteistyön puuttuessa määritettiin ainoastaan koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraava:

—

Kazakstan 37,1 %.

3.6.2.4   Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

| (75) | Koska yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja on käytännössä ainoa ferropiin tuottaja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, yhteistyö oli laajaa. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  — | SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce, 5,4 % |
| --- | --- | --- |

(75)

Koska yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja on käytännössä ainoa ferropiin tuottaja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, yhteistyö oli laajaa. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

—

SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce, 5,4 %

| — | kaikki muut 5,4 %. |
| --- | --- |

—

kaikki muut 5,4 %.

3.6.2.5   Venäjä

| (76) | Venäjän vientiä harjoittavista tuottajista merkittävä osa (noin 68 %) ei toiminut yhteistyössä. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  — | Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja Kuznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk ja Novokuznetsk, 22,8 % |
| --- | --- | --- |

(76)

Venäjän vientiä harjoittavista tuottajista merkittävä osa (noin 68 %) ei toiminut yhteistyössä. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

—

Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja Kuznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk ja Novokuznetsk, 22,8 %

| — | ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant), Bratsk, 22,2 % |
| --- | --- |

—

ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant), Bratsk, 22,2 %

| — | kaikki muut 25,5 %. |
| --- | --- |

—

kaikki muut 25,5 %.

4.   VAHINKO

4.1   Yhteisön tuotanto

| (77) | Tutkimuksessa todettiin, että samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä seitsemän tuottajaa. Valitus tehtiin näistä viiden tuottajan puolesta. Menettelyn aloittamisen jälkeen kuudes tuottaja päätti tukea sitä toimimalla täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Seitsemäs tuottaja ei ottanut kantaa eikä toimittanut mitään tietoja. |
| --- | --- |

(77)

Tutkimuksessa todettiin, että samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä seitsemän tuottajaa. Valitus tehtiin näistä viiden tuottajan puolesta. Menettelyn aloittamisen jälkeen kuudes tuottaja päätti tukea sitä toimimalla täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Seitsemäs tuottaja ei ottanut kantaa eikä toimittanut mitään tietoja.

4.2   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (78) | Kuusi yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa tuotti tutkimusajanjakson aikana 95 prosenttia yhteisössä tuotetusta ferropiistä. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Kuusi yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa tuotti tutkimusajanjakson aikana 95 prosenttia yhteisössä tuotetusta ferropiistä. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (79) | Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että viiden valitusta tukevan tuottajan taloudellinen tilanne ei ollut lainkaan samanlainen ja että ainakaan kaksi näistä ei joutuisi kärsimään vahinkoa. Sen vuoksi nämä kaksi yhteisön tuottajaa olisi jätettävä meneillään olevan tutkimuksen ulkopuolelle, mikä heikentäisi tutkimuksen painoarvoa. |
| --- | --- |

(79)

Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että viiden valitusta tukevan tuottajan taloudellinen tilanne ei ollut lainkaan samanlainen ja että ainakaan kaksi näistä ei joutuisi kärsimään vahinkoa. Sen vuoksi nämä kaksi yhteisön tuottajaa olisi jätettävä meneillään olevan tutkimuksen ulkopuolelle, mikä heikentäisi tutkimuksen painoarvoa.

| (80) | Tässä suhteessa on huomattava, että perusasetuksen 4 artiklan nojalla ilmaisu ’yhteisön tuotannonala’ viittaa yhteisön tuottajiin, joiden yhteinen tuotanto muodostaa pääosan kyseisten tuotteiden koko yhteisön tuotannosta. Samassa artiklassa säädetään olosuhteista, joissa tietyt yhteisön tuottajat voidaan jättää yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Näihin olosuhteisiin ei kuulu yhteisön tuottajien tulos. Lisäksi tuottajien jättäminen ulkopuolelle tuloksen perusteella olisi vastoin periaatetta, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan tilanne on arvioitava objektiivisesti. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(80)

Tässä suhteessa on huomattava, että perusasetuksen 4 artiklan nojalla ilmaisu ’yhteisön tuotannonala’ viittaa yhteisön tuottajiin, joiden yhteinen tuotanto muodostaa pääosan kyseisten tuotteiden koko yhteisön tuotannosta. Samassa artiklassa säädetään olosuhteista, joissa tietyt yhteisön tuottajat voidaan jättää yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Näihin olosuhteisiin ei kuulu yhteisön tuottajien tulos. Lisäksi tuottajien jättäminen ulkopuolelle tuloksen perusteella olisi vastoin periaatetta, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan tilanne on arvioitava objektiivisesti. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin.

4.3   Yhteisön kulutus

| (81) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille suuntautuneen myyntimäärän perusteella, johon lisättiin yhteistyöhön osallistumattoman yhteisön tuottajan arvioitu myyntimäärä sekä tuonti asianomaisista maista ja muista kolmansista maista Eurostatin tietojen perusteella. Ferropiin kulutus yhteisössä pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuosia 2003 ja 2004, jolloin se kasvoi 6 prosentilla terästeollisuuden poikkeuksellisen suuren kysynnän vuoksi. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (tonnia) | 871 794 | 922 978 | 881 930 | 883 311 |
| Indeksi | 100 | 106 | 101 | 101 |

(81)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille suuntautuneen myyntimäärän perusteella, johon lisättiin yhteistyöhön osallistumattoman yhteisön tuottajan arvioitu myyntimäärä sekä tuonti asianomaisista maista ja muista kolmansista maista Eurostatin tietojen perusteella. Ferropiin kulutus yhteisössä pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuosia 2003 ja 2004, jolloin se kasvoi 6 prosentilla terästeollisuuden poikkeuksellisen suuren kysynnän vuoksi.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus (tonnia)

871 794

922 978

881 930

883 311

Indeksi

100

106

101

101

4.4   Tuonti yhteisöön asianomaisista maista

4.4.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (82) | Komissio tutki, olisiko Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Komissio tutki, olisiko Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (83) | Kunkin asianomaisen maan osalta todettu polkumyyntimarginaali ylitti vähimmäistason, tuontimäärä yhdestäkään kyseisestä maasta ei ollut vähäpätöinen, ja kumulatiivista arviointia pidettiin asianmukaisena ottaen huomioon asianomaisista maista tulleen tuonnin ja samankaltaisen yhteisön tuotteen välillä vallitsevat kilpailuolosuhteet. Samankaltaisista kilpailuolosuhteista on osoituksena se, että asianomaisista maista tuotu tarkasteltavana oleva tuote oli samanlaista kuin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tuottama ja myymä samankaltainen tuote, ja sitä jaeltiin samojen kauppakanavien kautta. Lisäksi kaikki tuontimäärät olivat huomattavia ja johtivat huomattaviin markkinaosuuksiin. |
| --- | --- |

(83)

Kunkin asianomaisen maan osalta todettu polkumyyntimarginaali ylitti vähimmäistason, tuontimäärä yhdestäkään kyseisestä maasta ei ollut vähäpätöinen, ja kumulatiivista arviointia pidettiin asianmukaisena ottaen huomioon asianomaisista maista tulleen tuonnin ja samankaltaisen yhteisön tuotteen välillä vallitsevat kilpailuolosuhteet. Samankaltaisista kilpailuolosuhteista on osoituksena se, että asianomaisista maista tuotu tarkasteltavana oleva tuote oli samanlaista kuin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tuottama ja myymä samankaltainen tuote, ja sitä jaeltiin samojen kauppakanavien kautta. Lisäksi kaikki tuontimäärät olivat huomattavia ja johtivat huomattaviin markkinaosuuksiin.

| (84) | Edellä esitetyn perusteella päätelmänä oli, että edellytykset Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnin arvioimiseksi kumulatiivisesti täyttyivät. |
| --- | --- |

(84)

Edellä esitetyn perusteella päätelmänä oli, että edellytykset Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnin arvioimiseksi kumulatiivisesti täyttyivät.

4.4.2   Kumuloitu määrä ja markkinaosuus

| (85) | Eurostatilta saatujen tietojen mukaan tuontimäärät Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä kasvoivat merkittävästi 134 081 tonnista vuonna 2003 aina 452 108 tonniin tutkimusajanjaksolla. Niiden yhdistetty markkinaosuus kasvoi jatkuvasti 15,4 prosentista 51,2 prosenttiin samalla jaksolla. Tätä on tarkasteltava suhteessa siihen, että kulutus pysyi lähes vakaana – lukuun ottamatta vuotta 2004, kuten edellä todettiin. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontimäärä (tonnia) | 134 081 | 198 164 | 319 265 | 452 108 |
| Indeksi | 100 | 148 | 238 | 337 |
| Markkinaosuus | 15,4 % | 21,5 % | 36,2 % | 51,2 % |
| Yksikkökohtainen myyntihinta
  (euroa/tonni) | 557 | 580 | 569 | 574 |
| Indeksi | 100 | 104 | 102 | 103 |

(85)

Eurostatilta saatujen tietojen mukaan tuontimäärät Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä kasvoivat merkittävästi 134 081 tonnista vuonna 2003 aina 452 108 tonniin tutkimusajanjaksolla. Niiden yhdistetty markkinaosuus kasvoi jatkuvasti 15,4 prosentista 51,2 prosenttiin samalla jaksolla. Tätä on tarkasteltava suhteessa siihen, että kulutus pysyi lähes vakaana – lukuun ottamatta vuotta 2004, kuten edellä todettiin.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuontimäärä (tonnia)

134 081

198 164

319 265

452 108

Indeksi

100

148

238

337

Markkinaosuus

15,4 %

21,5 %

36,2 %

51,2 %

Yksikkökohtainen myyntihinta

(euroa/tonni)

557

580

569

574

Indeksi

100

104

102

103

4.4.3   Hinta

4.4.3.1   Hintojen kehitys

| (86) | Asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin keskihinta nousi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosenttia. Hinnat nousivat 4 prosenttia vuonna 2004 (vuosi, jona maailmanlaajuinen teräksen kysyntä kasvoi merkittävästi), laskivat 2 prosenttia seuraavana vuonna eli vuonna 2005 ja nousivat sitten noin 1 prosentin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(86)

Asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin keskihinta nousi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosenttia. Hinnat nousivat 4 prosenttia vuonna 2004 (vuosi, jona maailmanlaajuinen teräksen kysyntä kasvoi merkittävästi), laskivat 2 prosenttia seuraavana vuonna eli vuonna 2005 ja nousivat sitten noin 1 prosentin tutkimusajanjaksolla.

4.4.3.2   Hinnan alittavuus

| (87) | Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio analysoi tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Yhteisön tuotannonalaa ja asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin toimittamaan tietoja ferropiin myyntihinnoista tuotetyypeittäin luokiteltuina edellä johdanto-osan 38 kappaleessa esitettyjen kriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

(87)

Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio analysoi tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Yhteisön tuotannonalaa ja asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin toimittamaan tietoja ferropiin myyntihinnoista tuotetyypeittäin luokiteltuina edellä johdanto-osan 38 kappaleessa esitettyjen kriteerien mukaisesti.

| (88) | Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman yhteisössä syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Näitä hintoja verrattiin asianomaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien tuontihintoihin. Kazakstanin osalta painotettu keskimääräinen vientihinta saatiin Eurostatin tiedoista, koska yhteistyötä ei ollut. Kiinan kansantasavallan, Egyptin, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Venäjän osalta vertailu suoritettiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin vientihintoihin nähden, joista oli vähennetty alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif yhteisön rajalla -tasolle ja joita oikaistiin asianmukaisesti sopimustullien sekä purkamis- ja tulliselvityskustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(88)

Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman yhteisössä syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Näitä hintoja verrattiin asianomaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien tuontihintoihin. Kazakstanin osalta painotettu keskimääräinen vientihinta saatiin Eurostatin tiedoista, koska yhteistyötä ei ollut. Kiinan kansantasavallan, Egyptin, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Venäjän osalta vertailu suoritettiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin vientihintoihin nähden, joista oli vähennetty alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif yhteisön rajalla -tasolle ja joita oikaistiin asianmukaisesti sopimustullien sekä purkamis- ja tulliselvityskustannusten huomioon ottamiseksi.

| (89) | Vertailu osoitti, että tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yhteisön markkinoilla hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 4–11 prosentilla asianomaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen lukuun ottamatta yhtä venäläistä, yhtä egyptiläistä ja ainoaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kohdalla ei todettu hinnan alittavuutta. Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa todettiin kuitenkin, että useissa tapauksissa asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat olivat merkittävästi alhaisempia kuin keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit, tai niiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa, joiden kohdalla ei todettu hinnan alittavuutta, hinnan alittavuuden marginaalit todettiin tietyillä tuotetyypeillä. Kun lisäksi otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan kärsimät merkittävät tappiot, hinnan alittavuuden marginaalit eivät osoita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin koko vaikutusta hintoihin, sillä hintojen aleneminen oli huomattavaa. Lisäksi todetun hintojen alittavuuden määrää ei pitäisi pitää merkityksettömänä, kun otetaan huomioon tuotteen luonne: kyseessä on raaka-aine, joka on herkkä jopa vähäisille hintavaihteluille. |
| --- | --- |

(89)

Vertailu osoitti, että tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yhteisön markkinoilla hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 4–11 prosentilla asianomaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen lukuun ottamatta yhtä venäläistä, yhtä egyptiläistä ja ainoaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kohdalla ei todettu hinnan alittavuutta. Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa todettiin kuitenkin, että useissa tapauksissa asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat olivat merkittävästi alhaisempia kuin keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit, tai niiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa, joiden kohdalla ei todettu hinnan alittavuutta, hinnan alittavuuden marginaalit todettiin tietyillä tuotetyypeillä. Kun lisäksi otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan kärsimät merkittävät tappiot, hinnan alittavuuden marginaalit eivät osoita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin koko vaikutusta hintoihin, sillä hintojen aleneminen oli huomattavaa. Lisäksi todetun hintojen alittavuuden määrää ei pitäisi pitää merkityksettömänä, kun otetaan huomioon tuotteen luonne: kyseessä on raaka-aine, joka on herkkä jopa vähäisille hintavaihteluille.

4.5   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (90) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja tunnusluvut, joilla oli tarkastelujakson aikana yhteyttä tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(90)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja tunnusluvut, joilla oli tarkastelujakson aikana yhteyttä tuotannonalan tilanteeseen.

4.5.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (91) | Tuotanto laski 40 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotantomäärien kehitys oli seuraavanlainen: | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 272 364 | 267 149 | 211 906 | 163 908 |
| Indeksi | 100 | 98 | 78 | 60 |

(91)

Tuotanto laski 40 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotantomäärien kehitys oli seuraavanlainen:

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

272 364

267 149

211 906

163 908

Indeksi

100

98

78

60

| (92) | Tuotantokapasiteetti määritettiin yhteisön tuotannonalan tuotantoyksiköiden teoreettisen nimelliskapasiteetin perusteella. Tässä suhteessa tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tuotantomäärien vähenemisen tuloksena kapasiteetin käyttöaste aleni samassa suhteessa kuin tuotanto tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(92)

Tuotantokapasiteetti määritettiin yhteisön tuotannonalan tuotantoyksiköiden teoreettisen nimelliskapasiteetin perusteella. Tässä suhteessa tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tuotantomäärien vähenemisen tuloksena kapasiteetin käyttöaste aleni samassa suhteessa kuin tuotanto tarkastelujakson aikana.

| (93) | Jotta kuitenkin otettaisiin huomioon se seikka, että kaksi yhteisön tuottajaa muutti osan tuotannostaan ferropiin tuotannosta muiden ferroseosten tuotantoon tarkastelujaksolla, tuotantokapasiteettia oikaistiin vastaavasti. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti | 348 261 | 348 261 | 325 601 | 325 601 |
| Indeksi | 100 | 100 | 93 | 93 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 78 % | 77 % | 65 % | 50 % |
| Indeksi | 100 | 99 | 83 | 64 |

(93)

Jotta kuitenkin otettaisiin huomioon se seikka, että kaksi yhteisön tuottajaa muutti osan tuotannostaan ferropiin tuotannosta muiden ferroseosten tuotantoon tarkastelujaksolla, tuotantokapasiteettia oikaistiin vastaavasti.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti

348 261

348 261

325 601

325 601

Indeksi

100

100

93

93

Kapasiteetin käyttöaste

78 %

77 %

65 %

50 %

Indeksi

100

99

83

64

4.5.2   Varastot

| (94) | Varastot pienenivät 46 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä heijasti yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän pienenemistä. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) | 29 432 | 30 741 | 21 525 | 15 630 |
| Indeksi | 100 | 104 | 73 | 53 |

(94)

Varastot pienenivät 46 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä heijasti yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän pienenemistä.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Varastot (tonnia)

29 432

30 741

21 525

15 630

Indeksi

100

104

73

53

4.5.3   Myyntimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä

| (95) | Yhteisön tuotannonalan ferropiin myynti riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni tasaisesti 250 316 tonnista vuonna 2003 tutkimusajanjakson 156 633 tonniin eli 38 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 11 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus laski 28,7 prosentista vuonna 2003 tutkimusajanjakson 17,7 prosenttiin. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä yhteisössä (tonnia) | 250 316 | 244 561 | 197 782 | 156 920 |
| Indeksi | 100 | 98 | 79 | 63 |
| Markkinaosuus | 28,7 % | 26,5 % | 22,4 % | 17,7 % |
| Indeksi | 100 | 92 | 78 | 62 |

(95)

Yhteisön tuotannonalan ferropiin myynti riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni tasaisesti 250 316 tonnista vuonna 2003 tutkimusajanjakson 156 633 tonniin eli 38 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 11 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus laski 28,7 prosentista vuonna 2003 tutkimusajanjakson 17,7 prosenttiin.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Myynnin määrä yhteisössä (tonnia)

250 316

244 561

197 782

156 920

Indeksi

100

98

79

63

Markkinaosuus

28,7 %

26,5 %

22,4 %

17,7 %

Indeksi

100

92

78

62

| (96) | Keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla pysyivät melko vakaina vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun ne olivat nousseet 10 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välillä. Hinnat laskivat hieman vuosien 2004 ja 2005 välillä, minkä jälkeen hinnat nousivat jälleen vuoden 2004 tasolle. Hintojen nousu heijasti kustannusten nousua ja siirtymistä tiettyihin arvokkaampiin tuotteisiin, mistä oli seurauksena markkinaosuuden lasku. Nykyinen hintataso on kuitenkin kestämätön, sillä pysyäkseen markkinoilla yhteisön tuotannonalan on pakko myydä alle kokonaiskustannusten. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotettu keskihinta (euroa/tonni) | 623 | 685 | 670 | 686 |
| Indeksi | 100 | 110 | 107 | 110 |

(96)

Keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla pysyivät melko vakaina vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun ne olivat nousseet 10 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välillä. Hinnat laskivat hieman vuosien 2004 ja 2005 välillä, minkä jälkeen hinnat nousivat jälleen vuoden 2004 tasolle. Hintojen nousu heijasti kustannusten nousua ja siirtymistä tiettyihin arvokkaampiin tuotteisiin, mistä oli seurauksena markkinaosuuden lasku. Nykyinen hintataso on kuitenkin kestämätön, sillä pysyäkseen markkinoilla yhteisön tuotannonalan on pakko myydä alle kokonaiskustannusten.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Painotettu keskihinta (euroa/tonni)

623

685

670

686

Indeksi

100

110

107

110

4.5.4   Kannattavuus ja kassavirta

| (97) | Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni 2,3 prosentin pienestä voitosta vuonna 2003 tutkimusajanjakson – 12,9 prosenttiin. Kannattavuus parani hieman vuonna 2004, joka oli poikkeuksellisen menestyksekäs vuosi terästeollisuudelle ja siihen liittyvälle teollisuudelle. Tämän kauden jälkeen kannattavuudessa tapahtui kuitenkin huomattava laskusuuntaus. Pääsyy tälle kehityssuunnalle oli yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän huomattava väheneminen (– 40 %) ja vastaava lasku kapasiteetin käyttöasteessa (– 18 prosenttiyksikköä), mikä johti suhteellisen suureen kiinteiden yksikkökustannusten kasvuun tuotettua yksikköä kohti eikä antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta hyötyä mittakaavaeduista, joita korkeampi kapasiteetin käyttöaste olisi tuonut mukanaan. Kannattavuutta heikensi vähemmässä määrin se, että vuodesta 2004 yhteisön tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi ollut tarpeen kyseisestä vuodesta alkaneen energian ja tiettyjen raaka-aineiden hintojen nousun kattamiseksi. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali ennen veroja | 2,3 % | 2,7 % | –9,2 % | –12,9 % |

(97)

Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni 2,3 prosentin pienestä voitosta vuonna 2003 tutkimusajanjakson – 12,9 prosenttiin. Kannattavuus parani hieman vuonna 2004, joka oli poikkeuksellisen menestyksekäs vuosi terästeollisuudelle ja siihen liittyvälle teollisuudelle. Tämän kauden jälkeen kannattavuudessa tapahtui kuitenkin huomattava laskusuuntaus. Pääsyy tälle kehityssuunnalle oli yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän huomattava väheneminen (– 40 %) ja vastaava lasku kapasiteetin käyttöasteessa (– 18 prosenttiyksikköä), mikä johti suhteellisen suureen kiinteiden yksikkökustannusten kasvuun tuotettua yksikköä kohti eikä antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta hyötyä mittakaavaeduista, joita korkeampi kapasiteetin käyttöaste olisi tuonut mukanaan. Kannattavuutta heikensi vähemmässä määrin se, että vuodesta 2004 yhteisön tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi ollut tarpeen kyseisestä vuodesta alkaneen energian ja tiettyjen raaka-aineiden hintojen nousun kattamiseksi.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Voittomarginaali ennen veroja

2,3 %

2,7 %

–9,2 %

–12,9 %

| (98) | Myös kassavirta heikkeni tarkastelujakson aikana edellä kuvattua kannattavuuden laskusuuntausta seuraten. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | 7 834 497 | 10 029 457 | –10 103 355 | –12 081 451 |
| Indeksi | 100 | 128 | – 129 | – 154 |

(98)

Myös kassavirta heikkeni tarkastelujakson aikana edellä kuvattua kannattavuuden laskusuuntausta seuraten.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

7 834 497

10 029 457

–10 103 355

–12 081 451

Indeksi

100

128

– 129

– 154

4.5.5   Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti

| (99) | Investointien kehitys oli tarkastelujakson aikana positiivinen. Investoinnit koskivat pääasiassa ympäristövaatimusten edellyttämiä parannuksia tuotantolaitteisiin. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (euroa) | 1 917 786 | 3 145 409 | 9 788 877 | 5 827 463 |
| Indeksi | 100 | 164 | 510 | 304 |

(99)

Investointien kehitys oli tarkastelujakson aikana positiivinen. Investoinnit koskivat pääasiassa ympäristövaatimusten edellyttämiä parannuksia tuotantolaitteisiin.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (euroa)

1 917 786

3 145 409

9 788 877

5 827 463

Indeksi

100

164

510

304

| (100) | Sijoitetun pääoman tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannon ja myynnin osalta oli tappiollinen ja pieneni huomattavasti tarkastelujaksolla, mikä vastasi edellä mainittua kannattavuuden negatiivista kehityssuuntausta. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 18,9 % | 19,8 % | –46,5 % | –47,3 % |
| Indeksi | 100 | 105 | – 246 | – 250 |

(100)

Sijoitetun pääoman tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannon ja myynnin osalta oli tappiollinen ja pieneni huomattavasti tarkastelujaksolla, mikä vastasi edellä mainittua kannattavuuden negatiivista kehityssuuntausta.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Sijoitetun pääoman tuotto

18,9 %

19,8 %

–46,5 %

–47,3 %

Indeksi

100

105

– 246

– 250

| (101) | Ei ollut mitään viitteitä siitä, että yhteisön tuotannonalalla, joka koostuu pääasiassa myös muita tuotteita valmistavista keskisuurista yrityksistä, olisi ollut vaikeuksia hankkia pääomaa toimintaansa varten, ja näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuotannonala kykeni hankkimaan pääomaa toimintaansa varten koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(101)

Ei ollut mitään viitteitä siitä, että yhteisön tuotannonalalla, joka koostuu pääasiassa myös muita tuotteita valmistavista keskisuurista yrityksistä, olisi ollut vaikeuksia hankkia pääomaa toimintaansa varten, ja näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuotannonala kykeni hankkimaan pääomaa toimintaansa varten koko tarkastelujakson ajan.

4.5.6   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (102) | Työllisyys, tuottavuus ja palkat kehittyivät seuraavasti: | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijämäärä | 1 579 | 1 155 | 1 141 | 1 153 |
| Indeksi | 100 | 73 | 72 | 73 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 172 | 231 | 186 | 142 |
| Indeksi | 100 | 134 | 108 | 82 |
| Työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 14 568 | 19 602 | 18 107 | 17 464 |
| Indeksi | 100 | 135 | 124 | 120 |

(102)

Työllisyys, tuottavuus ja palkat kehittyivät seuraavasti:

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Työntekijämäärä

1 579

1 155

1 141

1 153

Indeksi

100

73

72

73

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

172

231

186

142

Indeksi

100

134

108

82

Työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

14 568

19 602

18 107

17 464

Indeksi

100

135

124

120

| (103) | Työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Laskevien tuotantomäärien tuloksena tuottavuuden kehityssuuntaus oli negatiivinen vuodesta 2004 alkaen. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(103)

Työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Laskevien tuotantomäärien tuloksena tuottavuuden kehityssuuntaus oli negatiivinen vuodesta 2004 alkaen. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 20 prosenttia.

4.5.7   Kasvu

| (104) | Samalla kun yhteisön kulutus kasvoi vain 1 prosentin tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski 37 prosenttia ja samanaikaisesti tuonnin määrä asianomaisista maista kasvoi 35,8 prosenttia. Tämä johti siihen, että yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, kun taas asianomaiset tuojat kasvattivat omaansa. |
| --- | --- |

(104)

Samalla kun yhteisön kulutus kasvoi vain 1 prosentin tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski 37 prosenttia ja samanaikaisesti tuonnin määrä asianomaisista maista kasvoi 35,8 prosenttia. Tämä johti siihen, että yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, kun taas asianomaiset tuojat kasvattivat omaansa.

4.5.8   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (105) | Kiinan kansantasavallan, Egyptin, Kazakstanin, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Venäjän polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa jaksossa. Ne ovat selvästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(105)

Kiinan kansantasavallan, Egyptin, Kazakstanin, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Venäjän polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa jaksossa. Ne ovat selvästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

| (106) | Ei ole merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi toipumassa aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista. On huomattava, että ferropiin tuontiin ei kohdistunut toimenpiteitä sitten vuoden 2001. |
| --- | --- |

(106)

Ei ole merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi toipumassa aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista. On huomattava, että ferropiin tuontiin ei kohdistunut toimenpiteitä sitten vuoden 2001.

4.5.9   Vahinkoa koskeva päätelmä

| (107) | Vahinkoindikaattoreiden analyysi osoittaa, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni merkittävästi vuoden 2003 jälkeen ja oli huonoimmillaan tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotannonala teki 12,9 prosentin tappion. |
| --- | --- |

(107)

Vahinkoindikaattoreiden analyysi osoittaa, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni merkittävästi vuoden 2003 jälkeen ja oli huonoimmillaan tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotannonala teki 12,9 prosentin tappion.

| (108) | Kulutuksen pysyessä melko vakaana tarkastelujaksolla yhteisön tuotanto supistui 40 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 28 prosenttiyksikköä samana aikana. Myynti yhteisön markkinoilla kutistui 37 prosenttia määrällisesti ja 31 prosenttia arvon osalta. Tämä johti markkinaosuuden laskuun 28,7 prosentista vuonna 2003 tutkimusajanjakson 17,7 prosenttiin. Keskimääräiset yksikköhinnat nousivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta pysyivät vakaina vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kun otetaan huomioon tuotantomäärien dramaattinen lasku, joka johtui myyntimäärien laskusta, yhteisön tuotannonala kuitenkin menetti mittakaavaetuja, kun sen kiinteät yksikkökustannukset tuotettua yksikköä kohti kasvoivat merkittävästi. Lisäksi yhteisön tuotannonala ei vuodesta 2004 lähtien kyennyt asettamaan hintojaan riittävälle tasolle, joka olisi kompensoinut sen tuotantopanosten kohonneita kustannuksia. Molemmat tekijät johtivat siihen, että kannattavuus heikentyi merkittävästi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(108)

Kulutuksen pysyessä melko vakaana tarkastelujaksolla yhteisön tuotanto supistui 40 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 28 prosenttiyksikköä samana aikana. Myynti yhteisön markkinoilla kutistui 37 prosenttia määrällisesti ja 31 prosenttia arvon osalta. Tämä johti markkinaosuuden laskuun 28,7 prosentista vuonna 2003 tutkimusajanjakson 17,7 prosenttiin. Keskimääräiset yksikköhinnat nousivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta pysyivät vakaina vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kun otetaan huomioon tuotantomäärien dramaattinen lasku, joka johtui myyntimäärien laskusta, yhteisön tuotannonala kuitenkin menetti mittakaavaetuja, kun sen kiinteät yksikkökustannukset tuotettua yksikköä kohti kasvoivat merkittävästi. Lisäksi yhteisön tuotannonala ei vuodesta 2004 lähtien kyennyt asettamaan hintojaan riittävälle tasolle, joka olisi kompensoinut sen tuotantopanosten kohonneita kustannuksia. Molemmat tekijät johtivat siihen, että kannattavuus heikentyi merkittävästi tutkimusajanjaksolla.

| (109) | Investointien kehitys oli positiivinen, mikä johtui ympäristövaatimuksista, jotka yhteisön tuotannonalan on täytettävä. Myös varastojen kehitys oli positiivinen (ne pienenivät arvoltaan 47 prosenttia tarkastelujakson aikana), mutta tämä johtui pääasiassa tuotantotason dramaattisesta laskusta. Kaikki muut vahinkoindikaattorit vahvistavat yhteisön tuotannonalan negatiivisen tilanteen. Sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta olivat negatiiviset, ja tuottavuus laski. |
| --- | --- |

(109)

Investointien kehitys oli positiivinen, mikä johtui ympäristövaatimuksista, jotka yhteisön tuotannonalan on täytettävä. Myös varastojen kehitys oli positiivinen (ne pienenivät arvoltaan 47 prosenttia tarkastelujakson aikana), mutta tämä johtui pääasiassa tuotantotason dramaattisesta laskusta. Kaikki muut vahinkoindikaattorit vahvistavat yhteisön tuotannonalan negatiivisen tilanteen. Sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta olivat negatiiviset, ja tuottavuus laski.

| (110) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Johdanto

| (111) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli, onko polkumyynnillä tapahtuneen asianomaisista maista peräisin olevan ferropiin tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(111)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli, onko polkumyynnillä tapahtuneen asianomaisista maista peräisin olevan ferropiin tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

5.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (112) | Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi merkittävästi 237 prosenttia, ja vastaava markkinaosuus yhteisön markkinoista kasvoi 35,8 prosenttiyksikköä. Tällaisen tuonnin keskihinta nousi 3 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta se oli kuitenkin merkittävästi alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta alitti yhteisön tuotannonalan hinnat 3,7–11 prosentilla vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen lukuun ottamatta kolmea yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kohdalla ei todettu hintojen alittavuutta. Lisäksi yhteisön tuotannonalan hintoja oli jouduttu alentamaan. |
| --- | --- |

(112)

Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi merkittävästi 237 prosenttia, ja vastaava markkinaosuus yhteisön markkinoista kasvoi 35,8 prosenttiyksikköä. Tällaisen tuonnin keskihinta nousi 3 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta se oli kuitenkin merkittävästi alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta alitti yhteisön tuotannonalan hinnat 3,7–11 prosentilla vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen lukuun ottamatta kolmea yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kohdalla ei todettu hintojen alittavuutta. Lisäksi yhteisön tuotannonalan hintoja oli jouduttu alentamaan.

| (113) | Alhaisin ja polkuhinnoin tapahtuneen tuonnin huomattava kasvu asianomaisista maista ja sen markkinaosuuden nousu tarkastelujaksolla osuivat samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samalla ajanjaksolla; tämä koski erityisesti kannattavuutta, myyntimääriä, markkinaosuutta, tuotantoa, kapasiteetin käyttöastetta, kassavirtaa, sijoitetun pääoman tuottoa ja työllisyyttä. Yhteisön tuotannonala ei myöskään kyennyt nostamaan myyntihintojaan riittävälle tasolle kattamaan kokonaiskustannukset, koska tutkimusajanjaksolla polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(113)

Alhaisin ja polkuhinnoin tapahtuneen tuonnin huomattava kasvu asianomaisista maista ja sen markkinaosuuden nousu tarkastelujaksolla osuivat samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samalla ajanjaksolla; tämä koski erityisesti kannattavuutta, myyntimääriä, markkinaosuutta, tuotantoa, kapasiteetin käyttöastetta, kassavirtaa, sijoitetun pääoman tuottoa ja työllisyyttä. Yhteisön tuotannonala ei myöskään kyennyt nostamaan myyntihintojaan riittävälle tasolle kattamaan kokonaiskustannukset, koska tutkimusajanjaksolla polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat.

| (114) | Tämän perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla on ollut huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(114)

Tämän perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla on ollut huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutus

5.3.1   Tuonti muista kolmansista maista

| (115) | Kaikista muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin analyysi perustui Eurostatilta saatuihin tietoihin. Norjan kohdalla oli mahdollista ristiintarkastaa nämä tiedot vertailumaan tuottajien toimittamien tietojen kanssa, mikä vahvisti Eurostatin tietojen luotettavuuden. |
| --- | --- |

(115)

Kaikista muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin analyysi perustui Eurostatilta saatuihin tietoihin. Norjan kohdalla oli mahdollista ristiintarkastaa nämä tiedot vertailumaan tuottajien toimittamien tietojen kanssa, mikä vahvisti Eurostatin tietojen luotettavuuden.

| (116) | Kokonaistuonti kaikista muista kolmansista maista väheni tarkastelujaksolla noin 45 prosenttia, eli 477 400 tonnista vuonna 2003 noin 264 600 tonniin tutkimusajanjaksolla. Vastaava markkinaosuus aleni 54,8 prosentista 30 prosenttiin. Kyseisenä aikana tällaisen tuonnin hinnat nousivat 7 prosenttia (609 euroa/tonni vuonna 2003 ja 653 euroa/tonni tutkimusajanjaksona). Tällaisen tuonnin keskihinta oli korkeampi kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinta koko tarkastelujakson aikana ja hieman alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinta (2,3–5,7 %) samalla jaksolla. Muista kolmansista maista tuleva tuonti oli tutkimusajanjaksolla pääasiassa peräisin Norjasta, Islannista ja Venezuelasta. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista (tonnia) | 477 397 | 470 253 | 354 883 | 264 570 |
| Indeksi | 100 | 99 | 74 | 55 |
| Markkinaosuus | 54,8 % | 50,9 % | 40,2 % | 30 % |
| Yksikkökohtainen myyntihinta
  (euroa/tonni) | 609 | 646 | 659 | 653 |
| Indeksi | 100 | 106 | 108 | 107 |

(116)

Kokonaistuonti kaikista muista kolmansista maista väheni tarkastelujaksolla noin 45 prosenttia, eli 477 400 tonnista vuonna 2003 noin 264 600 tonniin tutkimusajanjaksolla. Vastaava markkinaosuus aleni 54,8 prosentista 30 prosenttiin. Kyseisenä aikana tällaisen tuonnin hinnat nousivat 7 prosenttia (609 euroa/tonni vuonna 2003 ja 653 euroa/tonni tutkimusajanjaksona). Tällaisen tuonnin keskihinta oli korkeampi kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinta koko tarkastelujakson aikana ja hieman alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinta (2,3–5,7 %) samalla jaksolla. Muista kolmansista maista tuleva tuonti oli tutkimusajanjaksolla pääasiassa peräisin Norjasta, Islannista ja Venezuelasta.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonti muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista (tonnia)

477 397

470 253

354 883

264 570

Indeksi

100

99

74

55

Markkinaosuus

54,8 %

50,9 %

40,2 %

30 %

Yksikkökohtainen myyntihinta

(euroa/tonni)

609

646

659

653

Indeksi

100

106

108

107

5.3.1.1   Norja

| (117) | Tuonti Norjasta seurasi jossain määrin samaa kehityssuuntaa kuin yhteisön tuotannonala, sillä sen määrä ja markkinaosuus pienenivät merkittävästi tutkimusajanjaksolla, ja Norjasta peräisin olevan tuonnin keskihinta oli 686 euroa/tonni. Tämä merkitsee, että norjalaiset tuotteet olivat huomattavasti kalliimpia kuin tuonti asianomaisista maista, ja niiden hintataso oli sama kuin yhteisön tuotannonalan myymillä tuotteilla. Tällä perusteella katsotaan, ettei tuonti Norjasta ollut mukana aiheuttamassa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Norjasta (määrä tonneina) | 186 429 | 274 130 | 185 334 | 90 381 |
| Indeksi | 100 | 147 | 99 | 48 |
| Norjasta tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta (euroa/tonni) | 669 | 668 | 650 | 686 |
| Indeksi | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Markkinaosuus | 21 % | 30 % | 21 % | 10 % |

(117)

Tuonti Norjasta seurasi jossain määrin samaa kehityssuuntaa kuin yhteisön tuotannonala, sillä sen määrä ja markkinaosuus pienenivät merkittävästi tutkimusajanjaksolla, ja Norjasta peräisin olevan tuonnin keskihinta oli 686 euroa/tonni. Tämä merkitsee, että norjalaiset tuotteet olivat huomattavasti kalliimpia kuin tuonti asianomaisista maista, ja niiden hintataso oli sama kuin yhteisön tuotannonalan myymillä tuotteilla. Tällä perusteella katsotaan, ettei tuonti Norjasta ollut mukana aiheuttamassa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonti Norjasta (määrä tonneina)

186 429

274 130

185 334

90 381

Indeksi

100

147

99

48

Norjasta tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta (euroa/tonni)

669

668

650

686

Indeksi

100

100

97

103

Markkinaosuus

21 %

30 %

21 %

10 %

5.3.1.2   Islanti

| (118) | Tuonti Islannista kasvoi 16 prosenttia, ja kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,2 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana (tutkimusajanjakso = 9,3 %). Tätä kehityssuuntaa voidaan selittää jossain määrin sillä, että yksi merkittävä norjalainen tuottaja siirsi osan tuotannostaan Islantiin, missä olosuhteet ferropiin tuotannolle olivat suotuisammat. Vaikka Islannista tulevan tuonnin keskihinta olikin alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinta tutkimusajanjaksolla, se oli selvästi korkeampi kuin asianomaisten maiden tuonnin keskihinta (12 % korkeampi). Sen vuoksi, vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä seikkaa, että Islannista tulevalla tuonnilla oli jossain määrin vaikutusta yhteisön tuotannonalan negatiiviseen tilanteeseen, tätä vaikutusta ei voida pitää merkittävänä, kun sitä verrataan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrään ja hintoihin. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Islannista (määrä tonneina) | 70 506 | 86 120 | 70 607 | 81 881 |
| Indeksi | 100 | 122 | 100 | 116 |
| Islannista tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta (euroa/tonni) | 645 | 612 | 675 | 643 |
| Indeksi | 100 | 95 | 105 | 100 |
| Markkinaosuus | 8,1 % | 9,3 % | 8,0 % | 9,3 % |

(118)

Tuonti Islannista kasvoi 16 prosenttia, ja kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,2 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana (tutkimusajanjakso = 9,3 %). Tätä kehityssuuntaa voidaan selittää jossain määrin sillä, että yksi merkittävä norjalainen tuottaja siirsi osan tuotannostaan Islantiin, missä olosuhteet ferropiin tuotannolle olivat suotuisammat. Vaikka Islannista tulevan tuonnin keskihinta olikin alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinta tutkimusajanjaksolla, se oli selvästi korkeampi kuin asianomaisten maiden tuonnin keskihinta (12 % korkeampi). Sen vuoksi, vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä seikkaa, että Islannista tulevalla tuonnilla oli jossain määrin vaikutusta yhteisön tuotannonalan negatiiviseen tilanteeseen, tätä vaikutusta ei voida pitää merkittävänä, kun sitä verrataan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrään ja hintoihin.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonti Islannista (määrä tonneina)

70 506

86 120

70 607

81 881

Indeksi

100

122

100

116

Islannista tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta (euroa/tonni)

645

612

675

643

Indeksi

100

95

105

100

Markkinaosuus

8,1 %

9,3 %

8,0 %

9,3 %

5.3.1.3   Brasilia

| (119) | Brasilia oli määrien suhteen tutkimusajanjaksolla kolmanneksi tärkein maa niiden kolmansien maiden joukossa, joita tämä tutkimus ei koskenut. Brasiliasta tulevan tuonnin määrä väheni 11 prosenttia ja markkinaosuus aleni 0,4 prosenttia tarkastelujaksolla. Koko tarkastelujakson ajan Brasiliasta tulevan tuonnin keskihinta oli merkittävästi korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan hinta. Tällä perusteella katsotaan, ettei tuonti Brasiliasta ollut mukana aiheuttamassa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Brasiliasta (määrä tonneina) | 29 902 | 25 028 | 24 117 | 26 491 |
| Indeksi | 100 | 84 | 81 | 89 |
| Brasiliasta tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta (euroa/tonni) | 686 | 732 | 756 | 732 |
| Indeksi | 100 | 107 | 110 | 107 |
| Markkinaosuus | 3,4 % | 2,7 % | 2,7 % | 3,0 % |

(119)

Brasilia oli määrien suhteen tutkimusajanjaksolla kolmanneksi tärkein maa niiden kolmansien maiden joukossa, joita tämä tutkimus ei koskenut. Brasiliasta tulevan tuonnin määrä väheni 11 prosenttia ja markkinaosuus aleni 0,4 prosenttia tarkastelujaksolla. Koko tarkastelujakson ajan Brasiliasta tulevan tuonnin keskihinta oli merkittävästi korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan hinta. Tällä perusteella katsotaan, ettei tuonti Brasiliasta ollut mukana aiheuttamassa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonti Brasiliasta (määrä tonneina)

29 902

25 028

24 117

26 491

Indeksi

100

84

81

89

Brasiliasta tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta (euroa/tonni)

686

732

756

732

Indeksi

100

107

110

107

Markkinaosuus

3,4 %

2,7 %

2,7 %

3,0 %

5.3.1.4   Venezuela

| (120) | Tuonti Venezuelasta kasvoi 140 prosenttia, ja kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,3 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla saavuttaen 2,2 prosentin markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla. Tuonti oli merkittävää ainoastaan tutkimusajanjaksolla, koska tarkastelujakson muina vuosina sen markkinaosuus jäi alle 1 prosentin. Venezuela oli kuitenkin kaiken kaikkiaan hyvin pieni tekijä yhteisön markkinoilla. Vaikka Venezuelasta tulevan tuonnin keskihinta olikin alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinta tutkimusajanjaksolla, se oli selvästi korkeampi kuin asianomaisten maiden tuonnin keskihinta (9 % korkeampi). Vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä seikkaa, että tällä tuonnilla oli jossain määrin vaikutusta yhteisön tuotannonalan negatiiviseen tilanteeseen, tätä vaikutusta ei voida pitää merkittävänä, kun sitä verrataan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrään ja hintoihin. | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Venezuelasta
  (määrä tonneina) | 8 255 | 0 | 4 489 | 19 787 |
| Indeksi | 100 | 0 | 54 | 240 |
| Venezuelasta tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta
  (euroa/tonni) | 706 | 0 | 712 | 626 |
| Indeksi | 100 | 0 | 101 | 89 |
| Markkinaosuus | 0,9 % | 0 % | 0,5 % | 2,2 % |

(120)

Tuonti Venezuelasta kasvoi 140 prosenttia, ja kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,3 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla saavuttaen 2,2 prosentin markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla. Tuonti oli merkittävää ainoastaan tutkimusajanjaksolla, koska tarkastelujakson muina vuosina sen markkinaosuus jäi alle 1 prosentin. Venezuela oli kuitenkin kaiken kaikkiaan hyvin pieni tekijä yhteisön markkinoilla. Vaikka Venezuelasta tulevan tuonnin keskihinta olikin alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan hinta tutkimusajanjaksolla, se oli selvästi korkeampi kuin asianomaisten maiden tuonnin keskihinta (9 % korkeampi). Vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä seikkaa, että tällä tuonnilla oli jossain määrin vaikutusta yhteisön tuotannonalan negatiiviseen tilanteeseen, tätä vaikutusta ei voida pitää merkittävänä, kun sitä verrataan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrään ja hintoihin.

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonti Venezuelasta

(määrä tonneina)

8 255

0

4 489

19 787

Indeksi

100

0

54

240

Venezuelasta tulevan tuonnin yksikkökohtainen myyntihinta

(euroa/tonni)

706

0

712

626

Indeksi

100

0

101

89

Markkinaosuus

0,9 %

0 %

0,5 %

2,2 %

| (121) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tuonti muista kolmansista maista ei ollut merkittävänä osasyynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(121)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tuonti muista kolmansista maista ei ollut merkittävänä osasyynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.3.2   Muun yhteisön tuottajan aiheuttama kilpailu

| (122) | Kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan, yksi muu yhteisön tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Yhteistyötä tehneiltä tuottajilta tutkimuksen kuluessa saatujen tietojen perusteella arvioidaan, että sen myyntimäärä ja markkinaosuus yhteisön markkinoilla pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan ja oli tasoltaan merkityksetön. Tämä muu tuottaja ei myöskään lisännyt myyntimääräänsä tai markkinaosuuttaan yhteisön tuotannonalan kustannuksella. Kyseisen muun yhteisön tuottajan hinnoista ei ollut saatavilla tietoa. |
| --- | --- |

(122)

Kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan, yksi muu yhteisön tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Yhteistyötä tehneiltä tuottajilta tutkimuksen kuluessa saatujen tietojen perusteella arvioidaan, että sen myyntimäärä ja markkinaosuus yhteisön markkinoilla pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan ja oli tasoltaan merkityksetön. Tämä muu tuottaja ei myöskään lisännyt myyntimääräänsä tai markkinaosuuttaan yhteisön tuotannonalan kustannuksella. Kyseisen muun yhteisön tuottajan hinnoista ei ollut saatavilla tietoa.

| (123) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat, eikä päinvastaista näyttöä ole esitetty, voidaan päätellä, ettei kyseisellä muulla yhteisön tuottajalla ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(123)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat, eikä päinvastaista näyttöä ole esitetty, voidaan päätellä, ettei kyseisellä muulla yhteisön tuottajalla ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.3.3   Kysynnän kehitys

| (124) | Mitä tulee kysynnän kehitykseen, ferropiin todettavissa oleva kulutus yhteisön markkinoilla pysyi vuotta 2004 lukuun ottamatta melko vakaana tarkastelujaksolla. Tästä syystä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa aiheutuneen kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(124)

Mitä tulee kysynnän kehitykseen, ferropiin todettavissa oleva kulutus yhteisön markkinoilla pysyi vuotta 2004 lukuun ottamatta melko vakaana tarkastelujaksolla. Tästä syystä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa aiheutuneen kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla.

5.3.4   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta

| (125) | Yhteisön tuotannonalan yhteisön ulkopuolelle suuntautuneen myynnin osalta tutkimus osoitti, että sen määrä kasvoi kaiken kaikkiaan 69 prosenttia tarkastelujaksolla. Samalla jaksolla yksikkökohtainen myyntihinta oli keskimäärin 22 prosenttia korkeampi kuin yhteisön markkinoilla. Viennin prosenttiosuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyyntimäärästä pysyi kuitenkin melko alhaisella tasolla (noin 3,1 prosenttia tuotannosta) koko tarkastelujakson ajan. Sen vuoksi päätellään, ettei tämä vientitoiminta ole voinut vaikuttaa mitenkään yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. |
| --- | --- |

(125)

Yhteisön tuotannonalan yhteisön ulkopuolelle suuntautuneen myynnin osalta tutkimus osoitti, että sen määrä kasvoi kaiken kaikkiaan 69 prosenttia tarkastelujaksolla. Samalla jaksolla yksikkökohtainen myyntihinta oli keskimäärin 22 prosenttia korkeampi kuin yhteisön markkinoilla. Viennin prosenttiosuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyyntimäärästä pysyi kuitenkin melko alhaisella tasolla (noin 3,1 prosenttia tuotannosta) koko tarkastelujakson ajan. Sen vuoksi päätellään, ettei tämä vientitoiminta ole voinut vaikuttaa mitenkään yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.

5.3.5   Valuuttakurssien vaihtelut

| (126) | Muutamat asianomaiset osapuolet väittivät, että Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen euroon nähden on edistänyt ferropiin tuontia Euroopan yhteisöön. Vuosien 2003 ja 2004 välillä Yhdysvaltain dollari menetti todellakin 9,7 prosenttia arvostaan euroon nähden. Vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka Yhdysvaltain dollari kuitenkin heikkeni vain 2,7 prosenttia euroon nähden. Yhteisön tuotannonalan hintakehitys ja tuontimäärät asianomaisista maista tai muista kolmansista maista eivät kummatkaan heijasta Yhdysvaltain dollarin melko vähäistä arvon alenemista euroon nähden. |
| --- | --- |

(126)

Muutamat asianomaiset osapuolet väittivät, että Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen euroon nähden on edistänyt ferropiin tuontia Euroopan yhteisöön. Vuosien 2003 ja 2004 välillä Yhdysvaltain dollari menetti todellakin 9,7 prosenttia arvostaan euroon nähden. Vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka Yhdysvaltain dollari kuitenkin heikkeni vain 2,7 prosenttia euroon nähden. Yhteisön tuotannonalan hintakehitys ja tuontimäärät asianomaisista maista tai muista kolmansista maista eivät kummatkaan heijasta Yhdysvaltain dollarin melko vähäistä arvon alenemista euroon nähden.

| (127) | Sen vuoksi Yhdysvaltain dollarin heikkenemistä euroon nähden on pidettävä vähäpätöisenä, eikä sitä voida pitää merkittävänä syynä yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden menetykselle. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, ettei euron vahvistuminen Yhdysvaltain dollariin nähden ollut aiheuttamassa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa, ja näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(127)

Sen vuoksi Yhdysvaltain dollarin heikkenemistä euroon nähden on pidettävä vähäpätöisenä, eikä sitä voida pitää merkittävänä syynä yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden menetykselle. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, ettei euron vahvistuminen Yhdysvaltain dollariin nähden ollut aiheuttamassa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa, ja näin ollen väite hylättiin.

| (128) | Lisäksi on muistettava, että tutkimuksessa on selvitettävä, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti (hintojen ja määrien osalta) aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vai onko merkittävä vahinko aiheutunut muista tekijöistä. Mitä tulee hintoihin, perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa todetaan tältä osin, että on osoitettava, aiheuttaako polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintataso vahinkoa. Siinä viitataan sen vuoksi pelkästään hintatasojen väliseen eroon, eikä vaadita analysoimaan hintatasoihin vaikuttavia tekijöitä. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi on muistettava, että tutkimuksessa on selvitettävä, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti (hintojen ja määrien osalta) aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vai onko merkittävä vahinko aiheutunut muista tekijöistä. Mitä tulee hintoihin, perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa todetaan tältä osin, että on osoitettava, aiheuttaako polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintataso vahinkoa. Siinä viitataan sen vuoksi pelkästään hintatasojen väliseen eroon, eikä vaadita analysoimaan hintatasoihin vaikuttavia tekijöitä.

| (129) | Edellä esitetyn vahvistuksena on myös perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan sanamuoto, jossa viitataan muihin tiedossa oleviin tekijöihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi. Kyseisessä artiklassa olevassa muiden tiedossa olevien tekijöiden luettelossa ei viitata tekijöihin, jotka vaikuttavat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon. Eli jos on kyse polkumyynnillä tapahtuneesta viennistä, on vaikea nähdä, kuinka valuuttakurssin muutos voisi olla muu vahinkoa aiheuttava tekijä, vaikka viennille olisikin ollut hyötyä valuuttakurssien myönteisestä kehityksestä. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn vahvistuksena on myös perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan sanamuoto, jossa viitataan muihin tiedossa oleviin tekijöihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi. Kyseisessä artiklassa olevassa muiden tiedossa olevien tekijöiden luettelossa ei viitata tekijöihin, jotka vaikuttavat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon. Eli jos on kyse polkumyynnillä tapahtuneesta viennistä, on vaikea nähdä, kuinka valuuttakurssin muutos voisi olla muu vahinkoa aiheuttava tekijä, vaikka viennille olisikin ollut hyötyä valuuttakurssien myönteisestä kehityksestä.

| (130) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon vaikuttaneiden tekijöiden – olipa kyse valuuttakurssien hintaeroista tai muista tekijöistä – tarkastelusta ei näin ollen voida saada yksiselitteistä tulosta, ja tällainen tarkastelu menisi perusasetuksen vaatimuksia pitemmälle. Tällä perusteella hylättiin niinikään alustavasti väitteet, jotka koskivat valuuttakurssien vaihtelua. |
| --- | --- |

(130)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon vaikuttaneiden tekijöiden – olipa kyse valuuttakurssien hintaeroista tai muista tekijöistä – tarkastelusta ei näin ollen voida saada yksiselitteistä tulosta, ja tällainen tarkastelu menisi perusasetuksen vaatimuksia pitemmälle. Tällä perusteella hylättiin niinikään alustavasti väitteet, jotka koskivat valuuttakurssien vaihtelua.

5.3.6   Muut tekijät

| (131) | Useat käyttäjät ja tuojat väittivät, että yhteisön tuotannonala kärsii vahinkoa korkeiden tuotantokustannusten vuoksi, mikä johtuu varsinkin erityisesti Euroopassa koetusta sähkökustannusten noususta. |
| --- | --- |

(131)

Useat käyttäjät ja tuojat väittivät, että yhteisön tuotannonala kärsii vahinkoa korkeiden tuotantokustannusten vuoksi, mikä johtuu varsinkin erityisesti Euroopassa koetusta sähkökustannusten noususta.

| (132) | Vaikka onkin totta, että sähkökustannukset muodostavat merkittävän osan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista, tutkimus paljasti myös, että energian hinnat kohosivat koko maailmassa, myös asianomaisissa maissa, ja joissain tapauksissa paljon enemmän kuin Euroopassa. |
| --- | --- |

(132)

Vaikka onkin totta, että sähkökustannukset muodostavat merkittävän osan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista, tutkimus paljasti myös, että energian hinnat kohosivat koko maailmassa, myös asianomaisissa maissa, ja joissain tapauksissa paljon enemmän kuin Euroopassa.

| (133) | Tätä taustaa vasten energiakysymys ei voi katkaista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(133)

Tätä taustaa vasten energiakysymys ei voi katkaista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon välillä.

| (134) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että yhteisön tuotannonala kärsii itseaiheutetusta vahingosta, mikä johtuu siirtymisestä ferropiin tuotannosta muihin seoksiin ja erityisesti ferromangaaniin ja piimangaaniin. |
| --- | --- |

(134)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että yhteisön tuotannonala kärsii itseaiheutetusta vahingosta, mikä johtuu siirtymisestä ferropiin tuotannosta muihin seoksiin ja erityisesti ferromangaaniin ja piimangaaniin.

| (135) | Tutkimus paljasti, että tällainen siirto on mahdollinen sillä edellytyksellä, että uunit on varustettu teknisesti tällaista tuotannonmuutosta varten. Yhteisön tuotannonalalla on vain harvoja tällaisia uuneja, mikä rajoittaa mahdollisuuksia tuotannon siirtoihin tosiasiallisten markkinasuuntausten mukaisesti. Itse asiassa ainoastaan kolmella yhteisön tuotannonalan tuottajalla on jo tällaiset uunit, mutta niillekin tuotannonmuutos aiheuttaa korkeita kustannuksia, mikä johtuu laitteistojen seisomisesta käyttämättöminä jopa 14 päivää, jotka tarvitaan puhdistukseen ja uuden tuotantoprosessin vaatimiin mukautuksiin. Tuotantosuunnan muuttamista rajoittava lisätekijä on vaikeus hankkia mangaaniseosten tuotantoon tarvittavia raaka-aineita, sillä niiden harvat maailmanlaajuiset toimittajat sijaitsevat yhteisön ulkopuolella ja toimivat pitkäaikaisten sopimusten pohjalta. Näistä rajoitteista huolimatta tuotantosuunnan muutos tapahtui vuonna 2004, kun EY:n markkinoilla oli pulaa mangaaniseoksista mutta ferropiitä oli samanaikaisesti tarjolla riittävästi. |
| --- | --- |

(135)

Tutkimus paljasti, että tällainen siirto on mahdollinen sillä edellytyksellä, että uunit on varustettu teknisesti tällaista tuotannonmuutosta varten. Yhteisön tuotannonalalla on vain harvoja tällaisia uuneja, mikä rajoittaa mahdollisuuksia tuotannon siirtoihin tosiasiallisten markkinasuuntausten mukaisesti. Itse asiassa ainoastaan kolmella yhteisön tuotannonalan tuottajalla on jo tällaiset uunit, mutta niillekin tuotannonmuutos aiheuttaa korkeita kustannuksia, mikä johtuu laitteistojen seisomisesta käyttämättöminä jopa 14 päivää, jotka tarvitaan puhdistukseen ja uuden tuotantoprosessin vaatimiin mukautuksiin. Tuotantosuunnan muuttamista rajoittava lisätekijä on vaikeus hankkia mangaaniseosten tuotantoon tarvittavia raaka-aineita, sillä niiden harvat maailmanlaajuiset toimittajat sijaitsevat yhteisön ulkopuolella ja toimivat pitkäaikaisten sopimusten pohjalta. Näistä rajoitteista huolimatta tuotantosuunnan muutos tapahtui vuonna 2004, kun EY:n markkinoilla oli pulaa mangaaniseoksista mutta ferropiitä oli samanaikaisesti tarjolla riittävästi.

| (136) | Päätelmänä on, ettei joidenkin yhteisön tuotannonalan tuottajien päätös supistaa tuotantoa tapahtunut vapaaehtoiselta pohjalta, kuten asianomainen osapuoli väitti, vaan sen aiheutti polkumyynnillä tapahtunut tuonti, joka esti yhteisön tuotannonalaa myymästä samankaltaista tuotetta voitollisesti. Itseaiheutettua vahinkoa koskeva väite oli siksi hylättävä. |
| --- | --- |

(136)

Päätelmänä on, ettei joidenkin yhteisön tuotannonalan tuottajien päätös supistaa tuotantoa tapahtunut vapaaehtoiselta pohjalta, kuten asianomainen osapuoli väitti, vaan sen aiheutti polkumyynnillä tapahtunut tuonti, joka esti yhteisön tuotannonalaa myymästä samankaltaista tuotetta voitollisesti. Itseaiheutettua vahinkoa koskeva väite oli siksi hylättävä.

5.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (137) | Edellä kuvattu analyysi osoitti, että asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(137)

Edellä kuvattu analyysi osoitti, että asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla.

| (138) | Samalla kun asianomaisista maista tulevan halpatuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus supistuivat merkittävästi. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintojaan riittävälle tasolle kattamaan kokonaiskustannukset, koska tutkimusajanjaksolla polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat. Tämä johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin. |
| --- | --- |

(138)

Samalla kun asianomaisista maista tulevan halpatuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus supistuivat merkittävästi. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintojaan riittävälle tasolle kattamaan kokonaiskustannukset, koska tutkimusajanjaksolla polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti yhteisön tuotannonalan myyntihinnat. Tämä johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin.

| (139) | Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(139)

Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (140) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(140)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   YHTEISÖN ETU

6.1   Alustavat huomautukset

| (141) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan yhteisön tuotannonalan sekä tuotteen tuojien, raaka-aineen toimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(141)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan yhteisön tuotannonalan sekä tuotteen tuojien, raaka-aineen toimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

6.2   Tutkimus

| (142) | Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen todennäköisiä vaikutuksia voitiin arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeet seitsemälle tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavalle yhteisön tuottajalle, kolmelle raaka-aineen toimittajalle, 72 tuojalle ja 31 käyttäjälle. Kuusi yhteisön tuottajaa, kolme raaka-aineen toimittajaa, seitsemän tuojaa ja kahdeksan käyttäjää vastasi. |
| --- | --- |

(142)

Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen todennäköisiä vaikutuksia voitiin arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeet seitsemälle tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavalle yhteisön tuottajalle, kolmelle raaka-aineen toimittajalle, 72 tuojalle ja 31 käyttäjälle. Kuusi yhteisön tuottajaa, kolme raaka-aineen toimittajaa, seitsemän tuojaa ja kahdeksan käyttäjää vastasi.

6.3   Yhteisön tuotannonalan etu

6.3.1   Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne

| (143) | Yhteisön tuotannonala koostuu pääasiassa keskisuurista yrityksistä, jotka sijaitsevat kuudessa jäsenvaltiossa (Espanja, Ranska, Ruotsi, Slovenia, Slovakia ja Puola). Yhteisön tuotannonala työllisti 1 153 henkilöä tutkimusajanjakson aikana ja osti raaka-aineensa yhteisön toimittajilta vaikuttaen näin ollen raaka-aineen toimittajien työllisyystilanteeseen. |
| --- | --- |

(143)

Yhteisön tuotannonala koostuu pääasiassa keskisuurista yrityksistä, jotka sijaitsevat kuudessa jäsenvaltiossa (Espanja, Ranska, Ruotsi, Slovenia, Slovakia ja Puola). Yhteisön tuotannonala työllisti 1 153 henkilöä tutkimusajanjakson aikana ja osti raaka-aineensa yhteisön toimittajilta vaikuttaen näin ollen raaka-aineen toimittajien työllisyystilanteeseen.

6.3.2   Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset yhteisön tuotannonalaan

| (144) | Todettu vahinko ilmeni myyntimäärien merkittävänä laskuna ja myyntihinnan riittämättömänä nousuna, mikä puolestaan aiheutti tappioita yhteisön tuotannonalalle. On odotettavissa, että polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan myymän ferropiin määrä kasvaa. Myös hinnat yhteisön markkinoilla nousevat jonkin verran. Tämä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden päästä hyväksyttävälle kannattavuuden tasolle. Yhteisön tuotannonalan hinnat eivät kuitenkaan todennäköisesti nouse enempää kuin maltillisesti, jos lainkaan, mikä johtuu yhteisön tuottajien keskinäisistä kilpailuolosuhteista ja muusta polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle jäävästä halpatuonnista. |
| --- | --- |

(144)

Todettu vahinko ilmeni myyntimäärien merkittävänä laskuna ja myyntihinnan riittämättömänä nousuna, mikä puolestaan aiheutti tappioita yhteisön tuotannonalalle. On odotettavissa, että polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan myymän ferropiin määrä kasvaa. Myös hinnat yhteisön markkinoilla nousevat jonkin verran. Tämä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden päästä hyväksyttävälle kannattavuuden tasolle. Yhteisön tuotannonalan hinnat eivät kuitenkaan todennäköisesti nouse enempää kuin maltillisesti, jos lainkaan, mikä johtuu yhteisön tuottajien keskinäisistä kilpailuolosuhteista ja muusta polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle jäävästä halpatuonnista.

| (145) | Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan tappiot johtuvat suurelta osin sen vaikeudesta kilpailla asianomaisista maista peräisin olevan halpahintaisen polkumyyntituonnin kanssa. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön tuotannonala voi saada takaisin vähintään osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on puolestaan myönteinen vaikutus kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(145)

Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan tappiot johtuvat suurelta osin sen vaikeudesta kilpailla asianomaisista maista peräisin olevan halpahintaisen polkumyyntituonnin kanssa. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön tuotannonala voi saada takaisin vähintään osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on puolestaan myönteinen vaikutus kannattavuuteen.

| (146) | Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään. Tämä aiheuttaisi lisää työpaikkojen menetyksiä ja tekisi tyhjiksi viime vuosina tehdyt investoinnit. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä, ja on lähes varmaa, että ainakin jotkin yhteisön tuottajista joutuisivat ehkä lopettamaan toimintansa joutuessaan kilpailemaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(146)

Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään. Tämä aiheuttaisi lisää työpaikkojen menetyksiä ja tekisi tyhjiksi viime vuosina tehdyt investoinnit. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä, ja on lähes varmaa, että ainakin jotkin yhteisön tuottajista joutuisivat ehkä lopettamaan toimintansa joutuessaan kilpailemaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.

| (147) | Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(147)

Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä.

6.4   Yhteisön muun tuottajan etu

| (148) | Yhteisössä on ainoastaan yksi muu tuottaja yhteisön tuotannonalan lisäksi. Koska tämä tuottaja ei toiminut yhteistyössä, eikä sen toiminnasta ole sen vuoksi tarkkoja tietoja, arvioidaan yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien antamien tietojen perusteella, että tämän valmistajan tuotanto on noin 6–8 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotannosta. Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön, voidaan myös tämän yhteisön muun tuottajan osalta odottaa samantyyppistä positiivista kehitystä kuin johdanto-osan 144 kappaleessa esitetään yhteisön tuotannonalan osalta. |
| --- | --- |

(148)

Yhteisössä on ainoastaan yksi muu tuottaja yhteisön tuotannonalan lisäksi. Koska tämä tuottaja ei toiminut yhteistyössä, eikä sen toiminnasta ole sen vuoksi tarkkoja tietoja, arvioidaan yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien antamien tietojen perusteella, että tämän valmistajan tuotanto on noin 6–8 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotannosta. Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön, voidaan myös tämän yhteisön muun tuottajan osalta odottaa samantyyppistä positiivista kehitystä kuin johdanto-osan 144 kappaleessa esitetään yhteisön tuotannonalan osalta.

| (149) | Näin ollen tämä yhteisön muu tuottaja hyötyisi varmasti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta. |
| --- | --- |

(149)

Näin ollen tämä yhteisön muu tuottaja hyötyisi varmasti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta.

6.5   Raaka-aineen toimittajien etu

| (150) | Sähköä, kvartsiittia ja kokseja yhteisön tuotannonalalle toimittavilta/jakelevilta raaka-aineen toimittajilta saatiin kolme vastausta kyselylomakkeisiin. |
| --- | --- |

(150)

Sähköä, kvartsiittia ja kokseja yhteisön tuotannonalalle toimittavilta/jakelevilta raaka-aineen toimittajilta saatiin kolme vastausta kyselylomakkeisiin.

| (151) | Jos toimenpiteet otetaan käyttöön ja yhteisön tuotannonala saa takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, myös raaka-aineen toimittajat pystyvät lisäämään tuotteidensa myyntiä. Koska kyseiset raaka-aineet muodostavat suurimman osan näiden yritysten liikevaihdosta, raaka-aineen toimittajien taloudellinen tilanne paranisi mitä todennäköisimmin. |
| --- | --- |

(151)

Jos toimenpiteet otetaan käyttöön ja yhteisön tuotannonala saa takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, myös raaka-aineen toimittajat pystyvät lisäämään tuotteidensa myyntiä. Koska kyseiset raaka-aineet muodostavat suurimman osan näiden yritysten liikevaihdosta, raaka-aineen toimittajien taloudellinen tilanne paranisi mitä todennäköisimmin.

| (152) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan myynti laskee edelleen ja samalla raaka-aineiden kysyntä vähenee. Tämä vaikuttaa mitä todennäköisimmin kielteisesti raaka-aineen toimittajien kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(152)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan myynti laskee edelleen ja samalla raaka-aineiden kysyntä vähenee. Tämä vaikuttaa mitä todennäköisimmin kielteisesti raaka-aineen toimittajien kannattavuuteen.

6.6   Tuojien etu

| (153) | Seitsemän tuojaa vastasi kyselyyn. Seitsemän yhteistyössä toimineen tuojan osuus ferropiin kokonaiskulutuksesta yhteisössä tutkimusajanjaksolla oli noin 12,7 prosenttia. Niistä kaikki vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(153)

Seitsemän tuojaa vastasi kyselyyn. Seitsemän yhteistyössä toimineen tuojan osuus ferropiin kokonaiskulutuksesta yhteisössä tutkimusajanjaksolla oli noin 12,7 prosenttia. Niistä kaikki vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (154) | Tuojien voittomarginaali tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä on painotetun keskiarvon perusteella 6 prosenttia. Niinpä ne voisivat kantaa osan mahdollisesta hintojen noususta itse ja siirtää osan siitä asiakkailleen. Kun otetaan huomioon markkinatalousolosuhteissa toimivien yritysten osalta käyttöön otettavien tullien painotetun keskiarvon taso ja käytettävissä olevat vaihtoehtoiset lähteet, joihin ei sovelleta lainkaan tulleja, mahdolliset hinnannousut ovat todennäköisesti joka tapauksessa vähäisiä. |
| --- | --- |

(154)

Tuojien voittomarginaali tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä on painotetun keskiarvon perusteella 6 prosenttia. Niinpä ne voisivat kantaa osan mahdollisesta hintojen noususta itse ja siirtää osan siitä asiakkailleen. Kun otetaan huomioon markkinatalousolosuhteissa toimivien yritysten osalta käyttöön otettavien tullien painotetun keskiarvon taso ja käytettävissä olevat vaihtoehtoiset lähteet, joihin ei sovelleta lainkaan tulleja, mahdolliset hinnannousut ovat todennäköisesti joka tapauksessa vähäisiä.

| (155) | Tätä näkemystä tuki yksi yhteistyössä toiminut tuoja, joka vahvisti, että Ukrainalla, joka oli aiemmin suuri tarkasteltavana olevan tuotteen viejä, on käyttämätöntä kapasiteettia, joka voitaisiin ottaa uudelleen käyttöön suotuisammissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(155)

Tätä näkemystä tuki yksi yhteistyössä toiminut tuoja, joka vahvisti, että Ukrainalla, joka oli aiemmin suuri tarkasteltavana olevan tuotteen viejä, on käyttämätöntä kapasiteettia, joka voitaisiin ottaa uudelleen käyttöön suotuisammissa markkinaolosuhteissa.

| (156) | Sama tuoja vahvisti, että sen tärkein toimittaja, joka sijaitsee Euroopassa mutta EY:n ulkopuolella, lopetti tuotannon elokuussa 2005 mutta aloitti sen uudelleen vuoden 2007 alkupuolella 80-prosenttisella kapasiteetin käyttöasteella. On odotettavissa, että tämä tuottaja voi ottaa uudelleen käyttöön koko kapasiteetin, mikä toisi tarjolle 100 000 lisätonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(156)

Sama tuoja vahvisti, että sen tärkein toimittaja, joka sijaitsee Euroopassa mutta EY:n ulkopuolella, lopetti tuotannon elokuussa 2005 mutta aloitti sen uudelleen vuoden 2007 alkupuolella 80-prosenttisella kapasiteetin käyttöasteella. On odotettavissa, että tämä tuottaja voi ottaa uudelleen käyttöön koko kapasiteetin, mikä toisi tarjolle 100 000 lisätonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta.

| (157) | Kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti tutkimuksen kohteena olevista maista on keskimäärin noin 12 prosenttia tuojien kokonaisliikevaihdosta, tullien käyttöönotto ei vaikuta niiden taloudelliseen tilanteeseen kovin kielteisellä tavalla. |
| --- | --- |

(157)

Kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti tutkimuksen kohteena olevista maista on keskimäärin noin 12 prosenttia tuojien kokonaisliikevaihdosta, tullien käyttöönotto ei vaikuta niiden taloudelliseen tilanteeseen kovin kielteisellä tavalla.

| (158) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(158)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin merkittävästi.

6.7   Käyttäjien edut

| (159) | Vastaukset kyselyyn saatiin kahdeksalta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä. Yksi tarkastuskäynti tehtiin yritykseen, joka osti suurimman määrän ferropiitä tutkimusajanjaksolla. Kahdeksan yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus ferropiin kokonaiskulutuksesta yhteisössä tutkimusajanjaksolla oli noin 24 prosenttia. Kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät ovat omaksuneet kielteisen kannan polkumyyntitullien käyttöönottoon, koska ne pelkäävät menettävänsä halvan hankintalähteen, mikä heikentäisi niiden kilpailukykyä jatkojalostustuotteiden markkinoilla kolmansista maista tuleviin kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

(159)

Vastaukset kyselyyn saatiin kahdeksalta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä. Yksi tarkastuskäynti tehtiin yritykseen, joka osti suurimman määrän ferropiitä tutkimusajanjaksolla. Kahdeksan yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus ferropiin kokonaiskulutuksesta yhteisössä tutkimusajanjaksolla oli noin 24 prosenttia. Kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät ovat omaksuneet kielteisen kannan polkumyyntitullien käyttöönottoon, koska ne pelkäävät menettävänsä halvan hankintalähteen, mikä heikentäisi niiden kilpailukykyä jatkojalostustuotteiden markkinoilla kolmansista maista tuleviin kilpailijoihin nähden.

| (160) | Ferropiin käyttäjät keskittyvät pääasiassa teräksenvalmistukseen ja valimoihin. Yksi tonni terästä sisältää noin 3–4 kilogrammaa ferropiitä, kun taas yksi tonni ruostumatonta terästä sisältää noin 20 kilogrammaa ferropiitä. Kyselyyn annettujen vastausten, yhden käyttäjän tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin ja kuulemisten yhteydessä annettujen tietojen perusteella ferropiin osuus teräksenvalmistajien kokonaistuotantokustannuksista oli suurimmillaan 0,7 prosenttia. Keskiarvo on kuitenkin alhaisempi, ja se on esimerkiksi teräsprofiilien osalta 0,6 prosenttia, teräslevyjen osalta 0,59 prosenttia, valssilangan osalta 0,4 prosenttia, kylmävalssattujen ohutlevyjen osalta 0,24 prosenttia sekä kylmävalssatun teräksen ja galvanoitujen ja muovipinnoitettujen terästuotteiden, kauppaterästankojen ja valettujen harkkojen osalta 0,14 prosenttia. |
| --- | --- |

(160)

Ferropiin käyttäjät keskittyvät pääasiassa teräksenvalmistukseen ja valimoihin. Yksi tonni terästä sisältää noin 3–4 kilogrammaa ferropiitä, kun taas yksi tonni ruostumatonta terästä sisältää noin 20 kilogrammaa ferropiitä. Kyselyyn annettujen vastausten, yhden käyttäjän tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin ja kuulemisten yhteydessä annettujen tietojen perusteella ferropiin osuus teräksenvalmistajien kokonaistuotantokustannuksista oli suurimmillaan 0,7 prosenttia. Keskiarvo on kuitenkin alhaisempi, ja se on esimerkiksi teräsprofiilien osalta 0,6 prosenttia, teräslevyjen osalta 0,59 prosenttia, valssilangan osalta 0,4 prosenttia, kylmävalssattujen ohutlevyjen osalta 0,24 prosenttia sekä kylmävalssatun teräksen ja galvanoitujen ja muovipinnoitettujen terästuotteiden, kauppaterästankojen ja valettujen harkkojen osalta 0,14 prosenttia.

| (161) | Jotkin käyttäjät jopa vahvistivat, että mahdollisilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä olisi hyvin vähän vaikutusta, koska muita toimenpiteiden piiriin kuulumattomia toimittajia on käytettävissä. |
| --- | --- |

(161)

Jotkin käyttäjät jopa vahvistivat, että mahdollisilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä olisi hyvin vähän vaikutusta, koska muita toimenpiteiden piiriin kuulumattomia toimittajia on käytettävissä.

| (162) | Toiset vahvistivat, että niiden tuotantotarkoituksia varten ferropii voidaan ainakin osittain korvata muilla ferroseoksilla, kuten piimangaanilla ja piimetallilla. |
| --- | --- |

(162)

Toiset vahvistivat, että niiden tuotantotarkoituksia varten ferropii voidaan ainakin osittain korvata muilla ferroseoksilla, kuten piimangaanilla ja piimetallilla.

| (163) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien voittomarginaali on painotetun keskiarvon perusteella 10,4 prosenttia, voidaan arvioida, että jopa kaikkeen ferropiihin vaikuttavan 30 prosentin merkittävän hinnannousun vaikutuksena olisi teräksentuottajien kannattavuuden laskeminen vain noin 0,2 prosentilla. Koska toimenpiteet toteutettaisiin keskimäärin alhaisemmalla tasolla, mahdollisten toimenpiteiden vaikutus terästeollisuuden kannattavuuteen olisi hyvin rajallinen, eikä käyttäjillä olisi minkäänlaisia vaikeuksia kantaa toimenpiteiden kustannuksia. Lisäksi teräksentuottajilla on joka tapauksessa mahdollisuus siirtää edelleen asiakkaille tarkasteltavana olevan tuotteen mahdollisen hinnannousun vaikutus, jota rajoittaa ferropiin suhteellisen vähäinen merkitys teräksentuotannon kokonaiskustannuksissa. Suoraan ferropiituotteisiin liittyvän henkilöstön määrä kyseisissä yrityksissä oli noin 45 000 henkilöä. |
| --- | --- |

(163)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien voittomarginaali on painotetun keskiarvon perusteella 10,4 prosenttia, voidaan arvioida, että jopa kaikkeen ferropiihin vaikuttavan 30 prosentin merkittävän hinnannousun vaikutuksena olisi teräksentuottajien kannattavuuden laskeminen vain noin 0,2 prosentilla. Koska toimenpiteet toteutettaisiin keskimäärin alhaisemmalla tasolla, mahdollisten toimenpiteiden vaikutus terästeollisuuden kannattavuuteen olisi hyvin rajallinen, eikä käyttäjillä olisi minkäänlaisia vaikeuksia kantaa toimenpiteiden kustannuksia. Lisäksi teräksentuottajilla on joka tapauksessa mahdollisuus siirtää edelleen asiakkaille tarkasteltavana olevan tuotteen mahdollisen hinnannousun vaikutus, jota rajoittaa ferropiin suhteellisen vähäinen merkitys teräksentuotannon kokonaiskustannuksissa. Suoraan ferropiituotteisiin liittyvän henkilöstön määrä kyseisissä yrityksissä oli noin 45 000 henkilöä.

| (164) | Väitettiin, ettei yhteisön tuotannonala kykene tyydyttämään ferropiin koko kysyntää yhteisössä. Tältä osin on muistettava, ettei toimenpiteillä pyritä estämään yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan varmistamaan, ettei se tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Asianomaiset maat voivat tosiaankin jatkaa vientiä yhteisöön, mutta hinnoilla, jotka eivät ole polkumyyntiä/vahinkoa aiheuttavia. Vaikka on mahdollista, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi asianomaisen tuonnin myyntimäärän ja markkinaosuuden vähenemiseen, tuonti muista kolmansista maista säilyisi vaihtoehtoisena hankintalähteenä. Lisäksi markkinaolosuhteiden normalisoituminen parantaisi yhteisön markkinoiden houkuttelevuutta muiden tavarantoimittajien näkökulmasta. On myös huomattava, että vaikka yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli noin 18 prosenttia tutkimusajanjaksolla, sen kapasiteetin käyttöaste putosi samalla jaksolla ennennäkemättömälle tasolle 50 prosenttiin, mikä tarkoittaa, että se voi lisätä huomattavasti tuotantomääriään ennen kuin kapasiteetin rajat saavutetaan. Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen ei ole odotettavissa, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi pulaa tarjonnasta. |
| --- | --- |

(164)

Väitettiin, ettei yhteisön tuotannonala kykene tyydyttämään ferropiin koko kysyntää yhteisössä. Tältä osin on muistettava, ettei toimenpiteillä pyritä estämään yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan varmistamaan, ettei se tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Asianomaiset maat voivat tosiaankin jatkaa vientiä yhteisöön, mutta hinnoilla, jotka eivät ole polkumyyntiä/vahinkoa aiheuttavia. Vaikka on mahdollista, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi asianomaisen tuonnin myyntimäärän ja markkinaosuuden vähenemiseen, tuonti muista kolmansista maista säilyisi vaihtoehtoisena hankintalähteenä. Lisäksi markkinaolosuhteiden normalisoituminen parantaisi yhteisön markkinoiden houkuttelevuutta muiden tavarantoimittajien näkökulmasta. On myös huomattava, että vaikka yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli noin 18 prosenttia tutkimusajanjaksolla, sen kapasiteetin käyttöaste putosi samalla jaksolla ennennäkemättömälle tasolle 50 prosenttiin, mikä tarkoittaa, että se voi lisätä huomattavasti tuotantomääriään ennen kuin kapasiteetin rajat saavutetaan. Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen ei ole odotettavissa, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi pulaa tarjonnasta.

| (165) | Lisäksi todettiin, että käyttäjät olivat erittäin kiinnostuneita luotettavista toimituslähteistä, jotka eivät sijaitse liian kaukana niistä. Molemmat ovat edellytyksiä, jotka yhteisön tuotannonala kykenee täyttämään. |
| --- | --- |

(165)

Lisäksi todettiin, että käyttäjät olivat erittäin kiinnostuneita luotettavista toimituslähteistä, jotka eivät sijaitse liian kaukana niistä. Molemmat ovat edellytyksiä, jotka yhteisön tuotannonala kykenee täyttämään.

| (166) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi. Komissio tarkastelee kuitenkin edelleen ja yksityiskohtaisemmin väliaikaisten toimenpiteiden vaikutusta käyttäjien tilanteeseen ennen kuin mitään lopullisia päätöksiä tehdään. |
| --- | --- |

(166)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi. Komissio tarkastelee kuitenkin edelleen ja yksityiskohtaisemmin väliaikaisten toimenpiteiden vaikutusta käyttäjien tilanteeseen ennen kuin mitään lopullisia päätöksiä tehdään.

6.8   Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset

| (167) | Mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksista yhteisössä vallitsevaan kilpailuun voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhteistyössä toimivilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan ei enää polkumyyntihinnoin. Markkinatalousolosuhteissa toimivia yhteistyötä tehneitä vientiä harjoittavia tuottajia koskevilla suhteellisen kohtuullisilla tulleilla näiden näet odottaisi pystyvän toimimaan yhteisössä terveissä markkinaolosuhteissa. Kun otetaan huomioon kaikki käyttöön otetut tullit, yhteisön markkinoilla tulee todennäköisesti edelleenkin olemaan riittävästi huomattavia kilpailijoita, mukaan luettuina asianomaisten maiden, Norjan, Islannin, Venezuelan ja Ukrainan tuottajat. Sen vuoksi käyttäjät voivat edelleen valita ferropiin eri toimittajien välillä. Toisaalta, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on yhteisön tuottajien tulevaisuus vaakalaudalla. Niiden häviäminen ei ainoastaan vähentäisi kilpailua yhteisön markkinoilla vaan myös luotettavia toimituslähteitä, jotka ovat erittäin tärkeitä käyttäjille, kuten edellä mainitaan. |
| --- | --- |

(167)

Mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksista yhteisössä vallitsevaan kilpailuun voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhteistyössä toimivilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan ei enää polkumyyntihinnoin. Markkinatalousolosuhteissa toimivia yhteistyötä tehneitä vientiä harjoittavia tuottajia koskevilla suhteellisen kohtuullisilla tulleilla näiden näet odottaisi pystyvän toimimaan yhteisössä terveissä markkinaolosuhteissa. Kun otetaan huomioon kaikki käyttöön otetut tullit, yhteisön markkinoilla tulee todennäköisesti edelleenkin olemaan riittävästi huomattavia kilpailijoita, mukaan luettuina asianomaisten maiden, Norjan, Islannin, Venezuelan ja Ukrainan tuottajat. Sen vuoksi käyttäjät voivat edelleen valita ferropiin eri toimittajien välillä. Toisaalta, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on yhteisön tuottajien tulevaisuus vaakalaudalla. Niiden häviäminen ei ainoastaan vähentäisi kilpailua yhteisön markkinoilla vaan myös luotettavia toimituslähteitä, jotka ovat erittäin tärkeitä käyttäjille, kuten edellä mainitaan.

6.9   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (168) | Edellä esitettyjen syiden perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. Komissio tutkii kuitenkin asiaa tarkemmin yhteisön etuun liittyvien näkökohtien kannalta ennen kuin mitään lopullisia päätöksiä tehdään. |
| --- | --- |

(168)

Edellä esitettyjen syiden perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. Komissio tutkii kuitenkin asiaa tarkemmin yhteisön etuun liittyvien näkökohtien kannalta ennen kuin mitään lopullisia päätöksiä tehdään.

7.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

7.1   Vahingon korjaava taso

| (169) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(169)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (170) | Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(170)

Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (171) | Todettiin, että viiden prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta laskettuna voidaan pitää soveliaana vähimmäismääränä, johon yhteisön tuotannonalan olisi voitu edellyttää pääsevän ilman vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä; tämä perustuu yhteisön tuotannonalan aiempiin tuloksiin, ja se katsottiin kohtuulliseksi takaamaan tuotannonalan tuottavat investoinnit pitkällä aikavälillä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla keskenään hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina cif-kokonaistuontiarvosta. |
| --- | --- |

(171)

Todettiin, että viiden prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta laskettuna voidaan pitää soveliaana vähimmäismääränä, johon yhteisön tuotannonalan olisi voitu edellyttää pääsevän ilman vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä; tämä perustuu yhteisön tuotannonalan aiempiin tuloksiin, ja se katsottiin kohtuulliseksi takaamaan tuotannonalan tuottavat investoinnit pitkällä aikavälillä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla keskenään hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina cif-kokonaistuontiarvosta.

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (172) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta, Venäjältä, Egyptistä, Kazakstanista ja entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(172)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta, Venäjältä, Egyptistä, Kazakstanista ja entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (173) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) voidaan siten soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa – erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina – tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(173)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) voidaan siten soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa – erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina – tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (174) | Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:









  Maa | Yritys | Vahingon korjaava marginaali | Polkumyyntimarginaali | Polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Erdos Xijin Kuang Co., Ltd | 21,4 % | 2,8 % | 2,8 % |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd | 33,7 % | 57,2 % | 33,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 35,5 % | 60,7 % | 35,5 % |
| Venäjä | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk, ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 31,1 % | 22,8 % | 22,8 % |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 % | 22,2 % | 18,8 % |
| Kaikki muut yritykset | 36,6 % | 25,5 % | 25,5 % |
| Egypti | The Egyptian Ferroalloys Company | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Egyptian Chemical Industries KIMA | 18,0 % | 24,8 % | 18,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 24,4 % | 20,4 % | 20,4 % |
| Kazakstan | Kaikki yritykset | 33,9 % | 37,1 % | 33,9 % |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | Kaikki yritykset | 19,0 % | 5,4 % | 5,4 % |

(174)

Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Vahingon korjaava marginaali

Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntitulli

Kiina

Erdos Xijin Kuang Co., Ltd

21,4 %

2,8 %

2,8 %

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd

33,7 %

57,2 %

33,7 %

Kaikki muut yritykset

35,5 %

60,7 %

35,5 %

Venäjä

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk, ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

31,1 %

22,8 %

22,8 %

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8 %

22,2 %

18,8 %

Kaikki muut yritykset

36,6 %

25,5 %

25,5 %

Egypti

The Egyptian Ferroalloys Company

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Egyptian Chemical Industries KIMA

18,0 %

24,8 %

18,0 %

Kaikki muut yritykset

24,4 %

20,4 %

20,4 %

Kazakstan

Kaikki yritykset

33,9 %

37,1 %

33,9 %

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

Kaikki yritykset

19,0 %

5,4 %

5,4 %

7.3   Sitoumukset

| (175) | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittava tuottaja on tarjonnut perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaista hintasitoumusta. Näin toimimalla se on suostunut myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta vähintään hinnoilla, jotka korjaavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset. Yritys aikoo myös toimittaa komissiolle määräajoin yksityiskohtaiset tiedot yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumuksen noudattamista. Lisäksi asianomaisen tuotteen luonteen sekä yrityksen ja sen myynnin rakenteen perusteella sitoumuksen kiertämisen vaara on varsin vähäinen. |
| --- | --- |

(175)

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittava tuottaja on tarjonnut perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaista hintasitoumusta. Näin toimimalla se on suostunut myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta vähintään hinnoilla, jotka korjaavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset. Yritys aikoo myös toimittaa komissiolle määräajoin yksityiskohtaiset tiedot yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumuksen noudattamista. Lisäksi asianomaisen tuotteen luonteen sekä yrityksen ja sen myynnin rakenteen perusteella sitoumuksen kiertämisen vaara on varsin vähäinen.

| (176) | Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat valvoa yrityksen antaman sitoumuksen noudattamista vieläkin tehokkaammin, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että i) esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä mainitut tiedot ja ilmoitus; ii) tämä yritys on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttanut tätä niistä suoraan; ja iii) tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä. |
| --- | --- |

(176)

Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat valvoa yrityksen antaman sitoumuksen noudattamista vieläkin tehokkaammin, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että i) esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä mainitut tiedot ja ilmoitus; ii) tämä yritys on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttanut tätä niistä suoraan; ja iii) tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.

| (177) | Aina kun komissio peruuttaa rikkomuksen seurauksena perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti sitoumuksen hyväksynnän viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaen, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä. |
| --- | --- |

(177)

Aina kun komissio peruuttaa rikkomuksen seurauksena perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti sitoumuksen hyväksynnän viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaen, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.

| (178) | Tuojien pitäisi olla tietoisia tavanomaisena kaupallisena riskinä siitä, että tullivelka voi syntyä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

(178)

Tuojien pitäisi olla tietoisia tavanomaisena kaupallisena riskinä siitä, että tullivelka voi syntyä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti.

| (179) | Tulliviranomaisten olisi perusasetuksen 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista tapauksista, joissa havaitaan viitteitä sitoumuksen rikkomisesta. |
| --- | --- |

(179)

Tulliviranomaisten olisi perusasetuksen 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista tapauksista, joissa havaitaan viitteitä sitoumuksen rikkomisesta.

| (180) | Edellä esitetyistä syistä katsotaan, että tarjottu hintasitoumus voidaan hyväksyä, ja asianomaiselle yritykselle on ilmoitettu niistä olennaisista seikoista, huomioista ja velvoitteista, joihin hyväksyntä perustuu. |
| --- | --- |

(180)

Edellä esitetyistä syistä katsotaan, että tarjottu hintasitoumus voidaan hyväksyä, ja asianomaiselle yritykselle on ilmoitettu niistä olennaisista seikoista, huomioista ja velvoitteista, joihin hyväksyntä perustuu.

| (181) | Jos sitoumuksia rikotaan tai ne peruutetaan, tai jos komissio peruuttaa sitoumukselle antamansa hyväksynnän, neuvoston 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti asettama polkumyyntitulli otetaan ilman muita toimenpiteitä käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(181)

Jos sitoumuksia rikotaan tai ne peruutetaan, tai jos komissio peruuttaa sitoumukselle antamansa hyväksynnän, neuvoston 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti asettama polkumyyntitulli otetaan ilman muita toimenpiteitä käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan perusteella.

8.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (182) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen lopullisten päätösten vuoksi, |
| --- | --- |

(182)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen lopullisten päätösten vuoksi,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevaa ferropiitä, joka luokitellaan CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta on seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitulli
  (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park | 2,8 | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village | 33,7 | A830 |
| Kaikki muut yritykset | 35,5 | A999 |
| Egypti | The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo | 20,4 | A831 |
| Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo | 18,0 | A832 |
| Kaikki muut yritykset | 20,4 | A999 |
| Kazakstan | Kaikki yritykset | 33,9 | |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | Silmak Dooel Export Import, Jegunovce | 5,4 | A833 |
| Kaikki muut yritykset | 5,4 | A999 |
| Venäjä | Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk, ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk | 22,8 | A834 |
| Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk | 18,8 | A835 |
| Kaikki muut yritykset | 25,5 | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli

(%)

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park

2,8

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village

33,7

A830

Kaikki muut yritykset

35,5

A999

Egypti

The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo

20,4

A831

Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo

18,0

A832

Kaikki muut yritykset

20,4

A999

Kazakstan

Kaikki yritykset

33,9

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

Silmak Dooel Export Import, Jegunovce

5,4

A833

Kaikki muut yritykset

5,4

A999

Venäjä

Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk, ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk

22,8

A834

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

18,8

A835

Kaikki muut yritykset

25,5

A999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Hyväksytään Silmak Dooel Export Import -yrityksen tarjoama sitoumus.

2.   Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun on laatinut Silmak Dooel Export Import, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetuista väliaikaisista polkumyyntitulleista seuraavin ehdoin:

| — | tämä yritys on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttanut tätä niistä suoraan, sekä |
| --- | --- |

—

tämä yritys on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttanut tätä niistä suoraan, sekä

| — | tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen, sekä |
| --- | --- |

—

tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen, sekä

| — | tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. |
| --- | --- |

—

tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.

3.   Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä:

| — | kun 2 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty, tai |
| --- | --- |

—

kun 2 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty, tai

| — | kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä. |
| --- | --- |

—

kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä.

3 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

2.   Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

4 artikla

1.   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä elokuuta 2007.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 291, 30.11.2006, s. 34.

2

(3)  Venäjän federaation tariffiyksikön määräys nro 69-3/4, annettu 7 päivänä syyskuuta 2004, sähkö- ja lämpöenergian tariffitasojen rajoittamisesta vuosina 2005–2006.

3

(4)  OECD Economic Surveys, Russian Federation, Volume 2002/5, s. 122.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2229/2003, annettu 22 päivänä joulukuuta 2003 (EUVL L 339, 24.12.2003, s. 3, johdanto-osan 27 kappale).

5

---

LIITE

Yrityksen myydessä sitoumuksen mukaisesti tavaraa yhteisöön on kauppalaskussa ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 1. | Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”. |
| --- | --- |

1.

Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”.

| 2. | Kauppalaskun antaneen yrityksen nimi. |
| --- | --- |

2.

Kauppalaskun antaneen yrityksen nimi.

| 3. | Kauppalaskun numero. |
| --- | --- |

3.

Kauppalaskun numero.

| 4. | Kauppalaskun päivämäärä. |
| --- | --- |

4.

Kauppalaskun päivämäärä.

| 5. | Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla. |
| --- | --- |

5.

Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla.

| 6. | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | sitoumusta varten käytetty tuotekoodi (PCN, product code number), |
| --- | --- | --- |

6.

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

sitoumusta varten käytetty tuotekoodi (PCN, product code number),

| — | selkokielinen kuvaus asianomaista PCN-tuotekoodia vastaavista tavaroista, |
| --- | --- |

—

selkokielinen kuvaus asianomaista PCN-tuotekoodia vastaavista tavaroista,

| — | yrityksen käyttämä tuotekoodi (company product code, CPC), |
| --- | --- |

—

yrityksen käyttämä tuotekoodi (company product code, CPC),

| — | Taric-koodi, |
| --- | --- |

—

Taric-koodi,

| — | määrä (tonneina). |
| --- | --- |

—

määrä (tonneina).

| 7. | Myyntiehdot, joista ilmenee






  — | hinta tonnilta, |
| --- | --- | --- |

7.

Myyntiehdot, joista ilmenee

—

hinta tonnilta,

| — | sovellettavat maksuehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat maksuehdot,

| — | sovellettavat toimitusehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat toimitusehdot,

| — | kaikki alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

—

kaikki alennukset ja hyvitykset.

| 8. | Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun. |
| --- | --- |

8.

Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun.

| 9. | Yrityksen työntekijä, joka on antanut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
  ”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] esittämän ja Euroopan komission asetuksella (EY) N:o 994/2007 hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

9.

Yrityksen työntekijä, joka on antanut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:

”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] esittämän ja Euroopan komission asetuksella (EY) N:o 994/2007 hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---