# Úřední věstník L 219/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 219 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5024. srpna 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 219

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5024. srpna 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 986/2007 ze dne 23. srpna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 987/2007 ze dne 22. srpna 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly ve vodách ES oblastí IIa a IV plavidly plujícími pod vlajkou Německa | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 988/2007 ze dne 22. srpna 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné ve vodách Norska v oblastech ICES I a II plavidly plujícími pod vlajkou Španělska | 5 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 989/2007 ze dne 23. srpna 2007 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Barèges-Gavarnie (CHOP) – Hořické trubičky (CHZO)) | 7 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 986/2007 ze dne 23. srpna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 987/2007 ze dne 22. srpna 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly ve vodách ES oblastí IIa a IV plavidly plujícími pod vlajkou Německa

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 988/2007 ze dne 22. srpna 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné ve vodách Norska v oblastech ICES I a II plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

5

*

Nařízení Komise (ES) č. 989/2007 ze dne 23. srpna 2007 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Barèges-Gavarnie (CHOP) – Hořické trubičky (CHZO))

7

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2007/580/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. dubna 2007 o režimu státní podpory uplatňovaném Slovinskem v rámci jeho legislativy o kvalifikovaných výrobcích energie Oodpora C 7/2005
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1181)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. dubna 2007 o státní podpoře C 26/2006 (ex N 110/2006), dočasný obranný mechanismus pro odvětví stavby lodí – Portugalsko
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1756)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 10. května 2007 o státní podpoře C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalsko – podpora ve prospěch společnosti Djebel
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1959)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. června 2007 o státní podpoře C 17/2006 (ex N 3/2006) – podpora na vzdělávání pro společnost Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalsko
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3130)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/ES |
| | * | Rozhodnutí komise ze dne 21. srpna 2007, kterým se mění rozhodnutí 2004/558/ES o realizaci směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3905)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2007/580/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. dubna 2007 o režimu státní podpory uplatňovaném Slovinskem v rámci jeho legislativy o kvalifikovaných výrobcích energie Oodpora C 7/2005
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1181)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 1181)

1

9

2007/581/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. dubna 2007 o státní podpoře C 26/2006 (ex N 110/2006), dočasný obranný mechanismus pro odvětví stavby lodí – Portugalsko
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1756)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 1756)

1

25

2007/582/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 10. května 2007 o státní podpoře C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalsko – podpora ve prospěch společnosti Djebel
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1959)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 1959)

1

30

2007/583/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. června 2007 o státní podpoře C 17/2006 (ex N 3/2006) – podpora na vzdělávání pro společnost Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalsko
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3130)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 3130)

1

36

2007/584/ES

*

Rozhodnutí komise ze dne 21. srpna 2007, kterým se mění rozhodnutí 2004/558/ES o realizaci směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy
  (oznámeno pod číslem K(2007) 3905)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 3905)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 986/2007

ze dne 23. srpna 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. srpna 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. srpna 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 756/2007 (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 23. srpna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 987/2007

ze dne 22. srpna 2007,

kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly ve vodách ES oblastí IIa a IV plavidly plujícími pod vlajkou Německa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty na rok 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty na rok 2007.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. srpna 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11; opraveno v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 898/2007 (Úř. věst. L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 26 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Populace | LEZ/2AC4-C |
| Druh | Pakambala (Lepidorhombus spp.) |
| Oblast | Vody ES oblastí IIa a IV |
| Datum | 19. července 2007 |

č.

26

Členský stát

Německo

Populace

LEZ/2AC4-C

Druh

Pakambala (Lepidorhombus spp.)

Oblast

Vody ES oblastí IIa a IV

Datum

19. července 2007

---

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 988/2007

ze dne 22. srpna 2007,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné ve vodách Norska v oblastech ICES I a II plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty na rok 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty na rok 2007.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. srpna 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11, ve znění opravy v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 898/2007 (Úř. věst. L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 25 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Populace | COD/1N2AB. |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | Vody Norska oblastí ICES I a II |
| Datum | 20. července 2007 |

č.

25

Členský stát

Španělsko

Populace

COD/1N2AB.

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

Vody Norska oblastí ICES I a II

Datum

20. července 2007

---

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 989/2007

ze dne 23. srpna 2007

o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Barèges-Gavarnie (CHOP) – Hořické trubičky (CHZO))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Francie o zapsání názvu „Barèges-Gavarnie“ a žádost České republiky o zapsání názvu „Hořické trubičky“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Francie o zapsání názvu „Barèges-Gavarnie“ a žádost České republiky o zapsání názvu „Hořické trubičky“.

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, mohou být uvedené názvy zapsány, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, mohou být uvedené názvy zapsány,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Názvy uvedené v příloze tohoto nařízení se zapisují do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. srpna 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. C 279, 17.11.2006, s. 9 (Barèges-Gavarnie); Úř. věst. C 280, 18.11.2006, s. 10 (Hořické trubičky).

2

---

PŘÍLOHA

1.   Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy

Třída 1.3 –   Sýry

FRANCIE

Barèges-Gavarnie (CHOP)

2.   Potraviny uvedené v příloze I nařízení

Třída 2.4 –   Pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a sušenky

ČESKÁ REPUBLIKA

Hořické trubičky (CHZO)

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/9

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. dubna 2007

o režimu státní podpory uplatňovaném Slovinskem v rámci jeho legislativy o kvalifikovaných výrobcích energie Oodpora C 7/2005

(oznámeno pod číslem K(2007) 1181)

(Pouze slovinské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/580/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o založení Evropského hospodářského prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily své připomínky v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

| (1) | V dopise, který Komise zaevidovala dne 1. října 2003, předložilo Slovinsko program řešení uvízlých nákladů v podnicích na výrobu elektrické energie v Republice Slovinsko v souladu s přechodným řízením podle odst. 3 písm. c) prvního pododstavce přílohy IV Smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska k Evropské unii. Toto podání bylo evidováno pod číslem případu státní podpory SI 7/03. |
| --- | --- |

(1)

V dopise, který Komise zaevidovala dne 1. října 2003, předložilo Slovinsko program řešení uvízlých nákladů v podnicích na výrobu elektrické energie v Republice Slovinsko v souladu s přechodným řízením podle odst. 3 písm. c) prvního pododstavce přílohy IV Smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska k Evropské unii. Toto podání bylo evidováno pod číslem případu státní podpory SI 7/03.

| (2) | Z výměny dopisů, která následovala, vyplynulo, že dvě elektrárny, zmíněné v popisu okolností projednávaného opatření, údajně získávaly podporu z dalšího režimu státní podpory. Tento druhý režim státní podpory („režim“) Komise zaevidovala dne 6. prosince 2004 pod číslem případu státní podpory NN 80/04. |
| --- | --- |

(2)

Z výměny dopisů, která následovala, vyplynulo, že dvě elektrárny, zmíněné v popisu okolností projednávaného opatření, údajně získávaly podporu z dalšího režimu státní podpory. Tento druhý režim státní podpory („režim“) Komise zaevidovala dne 6. prosince 2004 pod číslem případu státní podpory NN 80/04.

| (3) | Na základě dostupných údajů vyjádřila Komise pochybnosti o slučitelnosti některých částí režimu se společným trhem. Proto přijala 2. února 2005 rozhodnutí, jímž zahájila formální vyšetřovací řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES („rozhodnutí o zahájení řízení“), a vyzvala Slovinsko, aby předložilo své připomínky. Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno dne 15. března 2005 v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Všechny zainteresované strany byly vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Na základě dostupných údajů vyjádřila Komise pochybnosti o slučitelnosti některých částí režimu se společným trhem. Proto přijala 2. února 2005 rozhodnutí, jímž zahájila formální vyšetřovací řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES („rozhodnutí o zahájení řízení“), a vyzvala Slovinsko, aby předložilo své připomínky. Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno dne 15. března 2005 v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Všechny zainteresované strany byly vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění rozhodnutí.

| (4) | Slovinsko v dopisu ze dne 11. března 2005, registrovaném dne 14. března 2005, předložilo své připomínky k pochybnostem vyjádřeným v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise poslala Slovinsku dne 25. dubna 2005, 11. července 2005, 23. listopadu 2005 a 22. června 2006 doplňující otázky, na něž Slovinsko odpovědělo v uvedeném pořadí těmito dopisy: dopisem ze dne 14. června 2005, který Komise registrovala téhož dne, dopisem ze dne 20. září 2005, který Komise registrovala téhož dne, dopisem ze dne 31. ledna 2006, který Komise registrovala téhož dne, a dopisem ze dne 7. července 2006, který Komise registrovala 14. července 2006. |
| --- | --- |

(4)

Slovinsko v dopisu ze dne 11. března 2005, registrovaném dne 14. března 2005, předložilo své připomínky k pochybnostem vyjádřeným v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise poslala Slovinsku dne 25. dubna 2005, 11. července 2005, 23. listopadu 2005 a 22. června 2006 doplňující otázky, na něž Slovinsko odpovědělo v uvedeném pořadí těmito dopisy: dopisem ze dne 14. června 2005, který Komise registrovala téhož dne, dopisem ze dne 20. září 2005, který Komise registrovala téhož dne, dopisem ze dne 31. ledna 2006, který Komise registrovala téhož dne, a dopisem ze dne 7. července 2006, který Komise registrovala 14. července 2006.

| (5) | Komise neobdržela žádné připomínky jiných zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

(5)

Komise neobdržela žádné připomínky jiných zainteresovaných stran.

| (6) | Technická schůzka mezi Komisí a slovinskými orgány proběhla dne 25. října 2006 a na základě schůzky poskytlo Slovinsko Komisi doplňující údaje v dopisu ze dne 23. listopadu 2006, který Komise zaevidovala dne 24. listopadu 2006. |
| --- | --- |

(6)

Technická schůzka mezi Komisí a slovinskými orgány proběhla dne 25. října 2006 a na základě schůzky poskytlo Slovinsko Komisi doplňující údaje v dopisu ze dne 23. listopadu 2006, který Komise zaevidovala dne 24. listopadu 2006.

2.   POPIS REŽIMU

| (7) | Režim byl zaveden roku 2001 s cílem podpořit výrobu elektrické energie z obnovitelných zdrojů a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve Slovinsku a zajistit spolehlivé dodávky energie z domácích zdrojů. |
| --- | --- |

(7)

Režim byl zaveden roku 2001 s cílem podpořit výrobu elektrické energie z obnovitelných zdrojů a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve Slovinsku a zajistit spolehlivé dodávky energie z domácích zdrojů.

| (8) | Podporu z režimu může využívat pouze ten výrobce elektrické energie, kterému Ministerstvo životního prostředí a energie udělilo status „kvalifikovaného výrobce“ (3). |
| --- | --- |

(8)

Podporu z režimu může využívat pouze ten výrobce elektrické energie, kterému Ministerstvo životního prostředí a energie udělilo status „kvalifikovaného výrobce“ (3).

| (9) | Status kvalifikovaného výrobce lze udělit třem typům výrobců elektrické energie:






  i) | elektrárnám, které vyrábějí elektrickou energii z obnovitelných zdrojů, vyjma hydroelektráren s výkonem nad 10 MW, |
| --- | --- | --- |

(9)

Status kvalifikovaného výrobce lze udělit třem typům výrobců elektrické energie:

i)

elektrárnám, které vyrábějí elektrickou energii z obnovitelných zdrojů, vyjma hydroelektráren s výkonem nad 10 MW,

| ii) | výrobcům elektrické energie s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie s nadprůměrnou efektivitou, vyjma komunálních tepláren s výkonem nad 10 MW a průmyslových tepláren s výkonem nad 1 MW, |
| --- | --- |

ii)

výrobcům elektrické energie s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie s nadprůměrnou efektivitou, vyjma komunálních tepláren s výkonem nad 10 MW a průmyslových tepláren s výkonem nad 1 MW,

| iii) | tepelné elektrárně Trbovlje („elektrárna Trbovlje“), a to za podíl její výroby, který využívá až 15 % domácí primární energie, potřebné na pokrytí spotřeby elektrické energie ve Slovinsku. |
| --- | --- |

iii)

tepelné elektrárně Trbovlje („elektrárna Trbovlje“), a to za podíl její výroby, který využívá až 15 % domácí primární energie, potřebné na pokrytí spotřeby elektrické energie ve Slovinsku.

| (10) | Roku 2003 měli kvalifikovaní výrobci přibližně 11,2% podíl na trhu výroby elektrické energie ve Slovinsku. Bez elektrárny Trbovlje a elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie v Lublani se tento podíl snižuje přibližně na 2,7 %. |
| --- | --- |

(10)

Roku 2003 měli kvalifikovaní výrobci přibližně 11,2% podíl na trhu výroby elektrické energie ve Slovinsku. Bez elektrárny Trbovlje a elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie v Lublani se tento podíl snižuje přibližně na 2,7 %.

| (11) | Kvalifikovaní výrobci mají právo na to, aby od nich správce sítě, na kterou jsou připojeni, odkoupil veškerou výrobu za cenu, kterou každoročně stanoví a upravuje stát. Tato cena je vyšší než tržní cena. Kvalifikovaní výrobci se také mohou rozhodnout prodat svou elektrickou energii přímo na trhu, přičemž v tomto případě mají nárok na státní prémii, která se rovná rozdílu mezi příjmy, které by jim náležely, pokud by se rozhodli, že svou elektrickou energii prodají správci sítě, a příjmy, které obdrželi na trhu. |
| --- | --- |

(11)

Kvalifikovaní výrobci mají právo na to, aby od nich správce sítě, na kterou jsou připojeni, odkoupil veškerou výrobu za cenu, kterou každoročně stanoví a upravuje stát. Tato cena je vyšší než tržní cena. Kvalifikovaní výrobci se také mohou rozhodnout prodat svou elektrickou energii přímo na trhu, přičemž v tomto případě mají nárok na státní prémii, která se rovná rozdílu mezi příjmy, které by jim náležely, pokud by se rozhodli, že svou elektrickou energii prodají správci sítě, a příjmy, které obdrželi na trhu.

| (12) | Správci sítě uhradí ztráty, které vzniknou z důvodu povinného odkupu, platbami z fondu, založeného na základě zákona. Prostředky z fondu se uhradí také prémie pro kvalifikované výrobce, kteří se rozhodnou prodat svou elektrickou energii na trhu. Fond čerpá z dávek podobných daním za spotřebu elektrické energie, které musí platit všichni spotřebitelé elektrické energie ve Slovinsku. |
| --- | --- |

(12)

Správci sítě uhradí ztráty, které vzniknou z důvodu povinného odkupu, platbami z fondu, založeného na základě zákona. Prostředky z fondu se uhradí také prémie pro kvalifikované výrobce, kteří se rozhodnou prodat svou elektrickou energii na trhu. Fond čerpá z dávek podobných daním za spotřebu elektrické energie, které musí platit všichni spotřebitelé elektrické energie ve Slovinsku.

3.   POCHYBNOSTI VYJÁDŘENÉ V ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (13) | Na základě analýzy dostupných údajů Komise dospěla k předběžnému závěru, že podpora znamená státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť splňuje všechna čtyři kumulativní kritéria příslušné definice. |
| --- | --- |

(13)

Na základě analýzy dostupných údajů Komise dospěla k předběžnému závěru, že podpora znamená státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť splňuje všechna čtyři kumulativní kritéria příslušné definice.

| (14) | Komise též vyjádřila pochybnosti o tom, že by režim mohl být slučitelný se společným trhem. |
| --- | --- |

(14)

Komise též vyjádřila pochybnosti o tom, že by režim mohl být slučitelný se společným trhem.

| (15) | Komise nejprve analyzovala podporu z hlediska pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (4) („ekologické pokyny“). Tato analýza vyvolala pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ekologickými pokyny, zejména co se týče definice výrobců, kteří využívají obnovitelné zdroje energie a efektivní kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, a dále co se týče úrovně podpory ve srovnání se skutečnými nadměrnými náklady výrobců. |
| --- | --- |

(15)

Komise nejprve analyzovala podporu z hlediska pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (4) („ekologické pokyny“). Tato analýza vyvolala pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ekologickými pokyny, zejména co se týče definice výrobců, kteří využívají obnovitelné zdroje energie a efektivní kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, a dále co se týče úrovně podpory ve srovnání se skutečnými nadměrnými náklady výrobců.

| (16) | Poté Komise analyzovala podporu z hlediska sdělení Komise o metodice analyzování státní podpory související s uvízlými náklady (5) („metodika“). Tato analýza vedla k pochybnostem o slučitelnosti režimu s metodikou. Komise nemohla určit zejména to, zda byla podpora vypočtena dostatečně přesně, aby byl zajištěn propočet podle jednotlivých elektráren, který je podle této metodiky potřebný. |
| --- | --- |

(16)

Poté Komise analyzovala podporu z hlediska sdělení Komise o metodice analyzování státní podpory související s uvízlými náklady (5) („metodika“). Tato analýza vedla k pochybnostem o slučitelnosti režimu s metodikou. Komise nemohla určit zejména to, zda byla podpora vypočtena dostatečně přesně, aby byl zajištěn propočet podle jednotlivých elektráren, který je podle této metodiky potřebný.

| (17) | Poté analyzovala podporu jako náhradu za náklady spojené se službami obecného hospodářského zájmu. Tato analýza vyvolala pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory, jelikož Komise u většiny oprávněných subjektů nemohla dostatečně přesně definovat službu obecného hospodářského zájmu, která jim byla údajně svěřena, a u jediného oprávněného subjektu, u něhož tato služba mohla být přesně definována, nemohla posoudit poměrnost náhrady. |
| --- | --- |

(17)

Poté analyzovala podporu jako náhradu za náklady spojené se službami obecného hospodářského zájmu. Tato analýza vyvolala pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory, jelikož Komise u většiny oprávněných subjektů nemohla dostatečně přesně definovat službu obecného hospodářského zájmu, která jim byla údajně svěřena, a u jediného oprávněného subjektu, u něhož tato služba mohla být přesně definována, nemohla posoudit poměrnost náhrady.

| (18) | Komise vyjádřila pochybnosti také o tom, zda je podpora, která se financuje z dávky podobné daním, kterou musí platit spotřebitelé elektrické energie, slučitelná s články 25 a 90 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(18)

Komise vyjádřila pochybnosti také o tom, zda je podpora, která se financuje z dávky podobné daním, kterou musí platit spotřebitelé elektrické energie, slučitelná s články 25 a 90 Smlouvy o ES.

4.   PŘIPOMÍNKY JINÝCH ZAINTERESOVANÝCH STRAN

| (19) | Komise po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení neobdržela žádné připomínky jiných zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

(19)

Komise po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení neobdržela žádné připomínky jiných zainteresovaných stran.

5.   POČÁTEČNÍ PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU

| (20) | Slovinsko předložilo v dopisu ze dne 11. března 2005, registrovaném dne 14. března 2005, své připomínky k pochybnostem vyjádřeným v rozhodnutí o zahájení řízení. Tyto připomínky se týkaly pouze problému definování státní podpory a pojmu dávky podobné dani. |
| --- | --- |

(20)

Slovinsko předložilo v dopisu ze dne 11. března 2005, registrovaném dne 14. března 2005, své připomínky k pochybnostem vyjádřeným v rozhodnutí o zahájení řízení. Tyto připomínky se týkaly pouze problému definování státní podpory a pojmu dávky podobné dani.

5.1.   Existence státní podpory

| (21) | Slovinsko zdůraznilo, že slovinské distribuční společnosti nejsou 100% ve státním vlastnictví. Slovinsko uvádí, že vlastnictví správců je ve skutečnosti rozděleno mezi stát (asi 80 %) a soukromé investiční fondy a jiné subjekty (asi 20 %). Slovinská legislativa navíc v režimu povinného odkupu nerozlišuje mezi správci ve státním a soukromém vlastnictví. Energetický zákon (6) nestanoví podmínku, podle níž by správce musel být subjektem ve státním vlastnictví, a umožňuje, aby byl subjekt v soukromém nebo státním vlastnictví. |
| --- | --- |

(21)

Slovinsko zdůraznilo, že slovinské distribuční společnosti nejsou 100% ve státním vlastnictví. Slovinsko uvádí, že vlastnictví správců je ve skutečnosti rozděleno mezi stát (asi 80 %) a soukromé investiční fondy a jiné subjekty (asi 20 %). Slovinská legislativa navíc v režimu povinného odkupu nerozlišuje mezi správci ve státním a soukromém vlastnictví. Energetický zákon (6) nestanoví podmínku, podle níž by správce musel být subjektem ve státním vlastnictví, a umožňuje, aby byl subjekt v soukromém nebo státním vlastnictví.

| (22) | Dle názoru Slovinska neznamená skutečnost, že se určitý subjekt v režimu povinného odkupu nachází ve vlastnictví státu, sama o sobě státní podporu. Slovinsko se při tom odvolává na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 13. března 2001 ve věci C-379/98. |
| --- | --- |

(22)

Dle názoru Slovinska neznamená skutečnost, že se určitý subjekt v režimu povinného odkupu nachází ve vlastnictví státu, sama o sobě státní podporu. Slovinsko se při tom odvolává na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 13. března 2001 ve věci C-379/98.

| (23) | Slovinsko dále uvádí, že systém odkupu elektrické energie od kvalifikovaných výrobců, jak jej upravuje slovinská legislativa, je velmi podobný jiným režimům, kterými se už Komise zabývala, např. ve věcech NN 27/2000 a NN 68/2000 (7), u nichž Komise konstatovala, že státní podporu nepředstavují. Slovinsko uvádí, že Komise v rozhodnutí o obou případech konstatovala, že se povinnost týká řady soukromých a některých veřejných správců sítí, a proto se příslušné zákony, respektive případy nemohou projednávat tak, jako by zahrnovaly státní prostředky. |
| --- | --- |

(23)

Slovinsko dále uvádí, že systém odkupu elektrické energie od kvalifikovaných výrobců, jak jej upravuje slovinská legislativa, je velmi podobný jiným režimům, kterými se už Komise zabývala, např. ve věcech NN 27/2000 a NN 68/2000 (7), u nichž Komise konstatovala, že státní podporu nepředstavují. Slovinsko uvádí, že Komise v rozhodnutí o obou případech konstatovala, že se povinnost týká řady soukromých a některých veřejných správců sítí, a proto se příslušné zákony, respektive případy nemohou projednávat tak, jako by zahrnovaly státní prostředky.

| (24) | Vzhledem k uvedeným pochybnostem a k podobě platného systému zastává Slovinsko názor, že pouhá otázka vlastnictví příslušných subjektů sama o sobě nemůže měnit povahu prostředků, pokud tyto svou povahou nevycházejí ze státních zdrojů. |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem k uvedeným pochybnostem a k podobě platného systému zastává Slovinsko názor, že pouhá otázka vlastnictví příslušných subjektů sama o sobě nemůže měnit povahu prostředků, pokud tyto svou povahou nevycházejí ze státních zdrojů.

| (25) | Slovinsko dále uvádí, že prostředky ve formě povinných příspěvků, které získá veřejný podnik, nepředstavují státní podporu, pokud s nimi nemá podnik právo volně disponovat. Při povinném odkupu je zdrojem financování režimu cena za používání sítí, kterou platí všichni spotřebitelé elektrické energie a jejíž část se shromažďuje u správců sítí na oddělených účtech k předem stanoveným účelům. |
| --- | --- |

(25)

Slovinsko dále uvádí, že prostředky ve formě povinných příspěvků, které získá veřejný podnik, nepředstavují státní podporu, pokud s nimi nemá podnik právo volně disponovat. Při povinném odkupu je zdrojem financování režimu cena za používání sítí, kterou platí všichni spotřebitelé elektrické energie a jejíž část se shromažďuje u správců sítí na oddělených účtech k předem stanoveným účelům.

5.2.   Dávka podobná dani

| (26) | Slovinsko zdůraznilo, že se režim povinného odkupu financuje z části ceny za používání sítí, kterou platí všichni spotřebitelé elektrické energie za stejných a předem známých podmínek. Součásti ceny za používání sítí stanoví Energetická agentura (regulátor energetického trhu) a vláda. Pokrývání rozdílu v ceně probíhá tak, že správci sítí odkoupí elektrickou energii za pevnou cenu a prodají ji za cenu tržní. Mají-li při tom ztrátu, pokryjí ji z části ceny za používání sítí. Správci, kterým je uložen odkup, tedy nezískávají prostředky od státu, nýbrž z části ceny za používání sítí. |
| --- | --- |

(26)

Slovinsko zdůraznilo, že se režim povinného odkupu financuje z části ceny za používání sítí, kterou platí všichni spotřebitelé elektrické energie za stejných a předem známých podmínek. Součásti ceny za používání sítí stanoví Energetická agentura (regulátor energetického trhu) a vláda. Pokrývání rozdílu v ceně probíhá tak, že správci sítí odkoupí elektrickou energii za pevnou cenu a prodají ji za cenu tržní. Mají-li při tom ztrátu, pokryjí ji z části ceny za používání sítí. Správci, kterým je uložen odkup, tedy nezískávají prostředky od státu, nýbrž z části ceny za používání sítí.

| (27) | Správci musí tyto prostředky vést na zvláštním účtu. Platí se z nich rovněž dodatečná prémie, pokud kvalifikovaní výrobci prodají část své elektrické energie samostatně nebo přes prostředníka. |
| --- | --- |

(27)

Správci musí tyto prostředky vést na zvláštním účtu. Platí se z nich rovněž dodatečná prémie, pokud kvalifikovaní výrobci prodají část své elektrické energie samostatně nebo přes prostředníka.

| (28) | Slovinsko také tvrdilo, že režim nezahrnuje žádný státní ani jakýkoli jiný fond, přes který by prostředky protékaly. Prostředky na financování režimu se tedy nemohou chápat tak, že by pocházely z dávek podobných dani, jelikož nepocházejí ze státního rozpočtu a nemohou být připsány státu. |
| --- | --- |

(28)

Slovinsko také tvrdilo, že režim nezahrnuje žádný státní ani jakýkoli jiný fond, přes který by prostředky protékaly. Prostředky na financování režimu se tedy nemohou chápat tak, že by pocházely z dávek podobných dani, jelikož nepocházejí ze státního rozpočtu a nemohou být připsány státu.

6.   DALŠÍ ÚDAJE, KTERÉ PŘEDLOŽILO SLOVINSKO

| (29) | Slovinsko předložilo v následné korespondenci s Komisí další údaje a závazky ohledně režimu. |
| --- | --- |

(29)

Slovinsko předložilo v následné korespondenci s Komisí další údaje a závazky ohledně režimu.

| (30) | Slovinsko poskytlo nové, podrobnější údaje o ekologických cílech režimu. Režim byl prvořadě vytvořen jako příspěvek k obecným cílům ekologické politiky:






  i) | efektivnější spotřebě energie, |
| --- | --- | --- |

(30)

Slovinsko poskytlo nové, podrobnější údaje o ekologických cílech režimu. Režim byl prvořadě vytvořen jako příspěvek k obecným cílům ekologické politiky:

i)

efektivnější spotřebě energie,

| ii) | zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v primární energetické bilanci Společenství z 8,8 % v roce 2001 na 12 % do roku 2010. |
| --- | --- |

ii)

zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v primární energetické bilanci Společenství z 8,8 % v roce 2001 na 12 % do roku 2010.

| (31) | Tyto obecné cíle zahrnují konkrétní cíle pro kombinovanou výrobu elektrické energie a tepla a pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje režim odkupu elektrické energie. Tyto cíle se shodují s cíli stanovenými pro Slovinsko mimo jiné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou (8). Směrnice 2001/77/ES stanoví rámcové cíle pro jednotlivé členské státy. Cílový podíl spotřeby elektrické energie z obnovitelných zdrojů činí pro Slovinsko 32,6 % do roku 2010. |
| --- | --- |

(31)

Tyto obecné cíle zahrnují konkrétní cíle pro kombinovanou výrobu elektrické energie a tepla a pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, na které se vztahuje režim odkupu elektrické energie. Tyto cíle se shodují s cíli stanovenými pro Slovinsko mimo jiné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou (8). Směrnice 2001/77/ES stanoví rámcové cíle pro jednotlivé členské státy. Cílový podíl spotřeby elektrické energie z obnovitelných zdrojů činí pro Slovinsko 32,6 % do roku 2010.

| (32) | Celkový počet elektráren, od nichž se elektrická energie odkupuje v souladu s režimem, je 434, z nichž 430 jich je připojeno na distribuční síť a 4 jsou připojeny na přenosovou síť. Více než 90 % elektráren připojených na distribuční síť jsou hydroelektrárny, zbylé jsou elektrárny na biomasu, solární elektrárny a elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie. |
| --- | --- |

(32)

Celkový počet elektráren, od nichž se elektrická energie odkupuje v souladu s režimem, je 434, z nichž 430 jich je připojeno na distribuční síť a 4 jsou připojeny na přenosovou síť. Více než 90 % elektráren připojených na distribuční síť jsou hydroelektrárny, zbylé jsou elektrárny na biomasu, solární elektrárny a elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie.

| (33) | Režim se používá od 4. dubna 2002, kdy vstoupilo v platnost nařízení o pravidlech stanovení cen a odkupu elektrické energie od kvalifikovaných výrobců elektrické energie (9). |
| --- | --- |

(33)

Režim se používá od 4. dubna 2002, kdy vstoupilo v platnost nařízení o pravidlech stanovení cen a odkupu elektrické energie od kvalifikovaných výrobců elektrické energie (9).

| (34) | Smlouvy o odkupu elektrické energie, které momentálně platí pro kvalifikované elektrárny a správce sítí nebo systémů, byly uzavřeny na dobu deseti let. |
| --- | --- |

(34)

Smlouvy o odkupu elektrické energie, které momentálně platí pro kvalifikované elektrárny a správce sítí nebo systémů, byly uzavřeny na dobu deseti let.

| (35) | Slovinsko vysvětlilo, že v souladu s článkem 4 energetického zákona z roku 1999 jsou obnovitelné zdroje energie definovány tak, jak stanoví směrnice 2001/77/ES. |
| --- | --- |

(35)

Slovinsko vysvětlilo, že v souladu s článkem 4 energetického zákona z roku 1999 jsou obnovitelné zdroje energie definovány tak, jak stanoví směrnice 2001/77/ES.

| (36) | Hlavním cílem režimu je zajistit přiměřené hospodářské podmínky pro rozvoj a realizaci nových projektů kvalifikovaných elektráren. Ke stanovení odkupních cen podle jednotlivých typů kvalifikovaných elektráren, které by zajistily alespoň minimální výnos, potřebný pro nové investice, byla použita analýza nákladů jednotlivých kvalifikovaných elektráren (s ohledem na primární zdroj energie a velikost). Výše podpory nebo prémie se stanoví jako rozdíl mezi jednotnou roční odkupní cenou a průměrnou tržní cenou elektrické energie. Pokud se tržní cena zvýší, prémie se odpovídajícím způsobem snižuje. |
| --- | --- |

(36)

Hlavním cílem režimu je zajistit přiměřené hospodářské podmínky pro rozvoj a realizaci nových projektů kvalifikovaných elektráren. Ke stanovení odkupních cen podle jednotlivých typů kvalifikovaných elektráren, které by zajistily alespoň minimální výnos, potřebný pro nové investice, byla použita analýza nákladů jednotlivých kvalifikovaných elektráren (s ohledem na primární zdroj energie a velikost). Výše podpory nebo prémie se stanoví jako rozdíl mezi jednotnou roční odkupní cenou a průměrnou tržní cenou elektrické energie. Pokud se tržní cena zvýší, prémie se odpovídajícím způsobem snižuje.

| (37) | V níže uvedené tabulce jsou uvedeny výrobní náklady kvalifikovaných výrobců podle kategorie technologie a velikosti ve srovnání s prémií, kterou poskytuje režim. Tabulka je založena na očekávané průměrné tržní ceně 8 SIT/kWh. Tato částka může sloužit pouze jako vodítko, jelikož se prémie v případě zvýšení tržních cen odpovídajícím způsobem snižují. |
| --- | --- |

(37)

V níže uvedené tabulce jsou uvedeny výrobní náklady kvalifikovaných výrobců podle kategorie technologie a velikosti ve srovnání s prémií, kterou poskytuje režim. Tabulka je založena na očekávané průměrné tržní ceně 8 SIT/kWh. Tato částka může sloužit pouze jako vodítko, jelikož se prémie v případě zvýšení tržních cen odpovídajícím způsobem snižují.

| (38) | Ve všech případech jsou výrobní náklady vyšší než průměrná tržní cena a než garantované jednotné odkupní ceny v souladu s režimem kvalifikovaných výrobců.
  Tabulka 1
  Srovnání výrobních nákladů kvalifikovaných elektráren s odkupní cenou podle režimu










  Typ kvalifikované elektrárny (KE) podle primárního zdroje energie | Výkon | Výrobní náklady | Rozdíl | Prémie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Velikost | (kW) | (SIT/kWh) | (SIT/kWh) | (SIT/kWh) |
| Hydroelektrárny | do 1 MW | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Elektrárny na biomasu | do 1 MW | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| nad 1 MW | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Větrné elektrárny | do 1 MW | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| nad 1 MW | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Geotermální elektrárny | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Solární elektrárny | do 36 kW | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| nad 36 kW | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Jiné KE (bioplyn) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| KE nebo tepelné elektrárny, které využívají komunální odpad | do 1 MW | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie pro dálkové vytápění | do 1 MW | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Průmyslové tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie | do 1 MW | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| Poznámka: Při očekávané tržní ceně 8 SIT/kWh. |

(38)

Ve všech případech jsou výrobní náklady vyšší než průměrná tržní cena a než garantované jednotné odkupní ceny v souladu s režimem kvalifikovaných výrobců.

Tabulka 1

Srovnání výrobních nákladů kvalifikovaných elektráren s odkupní cenou podle režimu

Typ kvalifikované elektrárny (KE) podle primárního zdroje energie

Výkon

Výrobní náklady

Rozdíl

Prémie

Velikost

(kW)

(SIT/kWh)

(SIT/kWh)

(SIT/kWh)

Hydroelektrárny

do 1 MW

100

15,53

7,53

6,75

od 1 MW do 10 MW

3 000

14,33

6,33

6,23

Elektrárny na biomasu

do 1 MW

600

24,80

16,80

8,69

nad 1 MW

1 500

18,18

10,18

8,17

Větrné elektrárny

do 1 MW

100

23,28

15,28

6,55

nad 1 MW

20 000

15,49

7,49

6,05

Geotermální elektrárny

3 000

14,59

6,59

6,05

Solární elektrárny

do 36 kW

36

175,26

167,26

81,67

nad 36 kW

100

122,58

114,58

7,46

Jiné KE (bioplyn)

120

30,39

22,39

20,97

KE nebo tepelné elektrárny, které využívají komunální odpad

do 1 MW

100

13,97

5,97

4,74

od 1 MW do 10 MW

3 000

12,08

4,08

3,87

Tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie pro dálkové vytápění

do 1 MW

700

16,54

8,54

5,9

od 1 MW do 10 MW

3 000

14,56

6,56

5,38

Průmyslové tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie

do 1 MW

700

14,95

6,95

4,83

Poznámka: Při očekávané tržní ceně 8 SIT/kWh.

| (39) | Jak je uvedeno v níže zobrazené tabulce, vyplývá z analýzy nákladů a ekonomického propočtu dle kategorií jednotek kvalifikovaných elektráren, že čistá současná hodnota (ČSH) odkupních cen používaná v souladu s režimem nepřesahuje ČSH všech investičních nákladů ve kterékoli kvalifikované elektrárně.
  Tabulka 2
  Srovnání ČSH odkupních cen s investičními náklady jednotlivých kvalifikovaných elektráren












  Typ kvalifikované elektrárny (KE) podle primárního zdroje energie | Výkon | Předpo-kládaný roční prodej | Zvláštní investiční náklady | Investice | Roční prémie | Prémie – investiční náklady (ČSH) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Velikost | (kW) | (MWh) | (SIT/kW) | (v miliónech SIT) | (v miliónech SIT ročně) | (v miliónech SIT) |
| Hydroelektrárny | do 1 MW | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Elektrárny na biomasu | do 1 MW | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| nad 1 MW | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Větrné elektrárny | do 1 MW | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| nad 1 MW | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Geotermální elektrárny | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Solární elektrárny | do 36 kW | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| nad 36 kW | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Jiné KE (bioplyn) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| KE nebo tepelné elektrárny, které využívají komunální odpad | do 1 MW | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie pro dálkové vytápění | do 1 MW | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Průmyslové tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie | do 1 MW | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| Poznámka: Při použití diskontní sazby 8 %, období 15 let a snížení odkupní ceny nebo prémie o 5 % po pěti letech a 10 % po deseti letech, v souladu s nařízením o odkupu. |

(39)

Jak je uvedeno v níže zobrazené tabulce, vyplývá z analýzy nákladů a ekonomického propočtu dle kategorií jednotek kvalifikovaných elektráren, že čistá současná hodnota (ČSH) odkupních cen používaná v souladu s režimem nepřesahuje ČSH všech investičních nákladů ve kterékoli kvalifikované elektrárně.

Tabulka 2

Srovnání ČSH odkupních cen s investičními náklady jednotlivých kvalifikovaných elektráren

Typ kvalifikované elektrárny (KE) podle primárního zdroje energie

Výkon

Předpo-kládaný roční prodej

Zvláštní investiční náklady

Investice

Roční prémie

Prémie – investiční náklady (ČSH)

Velikost

(kW)

(MWh)

(SIT/kW)

(v miliónech SIT)

(v miliónech SIT ročně)

(v miliónech SIT)

Hydroelektrárny

do 1 MW

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

od 1 MW do 10 MW

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Elektrárny na biomasu

do 1 MW

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

nad 1 MW

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Větrné elektrárny

do 1 MW

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

nad 1 MW

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Geotermální elektrárny

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Solární elektrárny

do 36 kW

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

nad 36 kW

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Jiné KE (bioplyn)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

KE nebo tepelné elektrárny, které využívají komunální odpad

do 1 MW

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

od 1 MW do 10 MW

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie pro dálkové vytápění

do 1 MW

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

od 1 MW do 10 MW

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Průmyslové tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie

do 1 MW

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

Poznámka: Při použití diskontní sazby 8 %, období 15 let a snížení odkupní ceny nebo prémie o 5 % po pěti letech a 10 % po deseti letech, v souladu s nařízením o odkupu.

| (40) | Prémie u jednotlivých kvalifikovaných elektráren zahrnují také kapitálový výnos, který předepisuje slovinská legislativa – ten dosahuje minimálně diskontní sazby 8 % na investice z veřejných fondů. Jelikož odkupní ceny a prémie nebyly harmonizovány, je momentální výnos u všech kvalifikovaných elektráren, které využívají obnovitelné energie, nižší než 8 %, jak vyplývá z níže uvedené tabulky. Solárním elektrárnám prémie neumožňuje žádný kapitálový výnos (negativní výnos), zejména v případě malých a středně velkých elektráren.
  Tabulka 3
  Kapitálový výnos u jednotlivých kvalifikovaných elektráren









  Typ kvalifikované elektrárny (KE) podle primárního zdroje energie | Výkon | Prémie | Kapitálový výnos zahrnutý do prémie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Velikost | (kW) | (SIT/kWh) | |
| Hydroelektrárny | do 1 MW | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Elektrárny na biomasu | do 1 MW | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| nad 1 MW | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Větrné elektrárny | do 1 MW | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| nad 1 MW | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Geotermální elektrárny | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Solární elektrárny | do 36 kW | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| nad 36 kW | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Jiné KE (bioplyn) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| KE nebo tepelné elektrárny, které využívají komunální odpad | do 1 MW | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie pro dálkové vytápění | do 1 MW | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Průmyslové tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie | do 1 MW | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| Poznámka: Kapitálový výnos vypočtený na investice do KE (viz Tabulku 2) dle aktuální hodnoty prémií. |

(40)

Prémie u jednotlivých kvalifikovaných elektráren zahrnují také kapitálový výnos, který předepisuje slovinská legislativa – ten dosahuje minimálně diskontní sazby 8 % na investice z veřejných fondů. Jelikož odkupní ceny a prémie nebyly harmonizovány, je momentální výnos u všech kvalifikovaných elektráren, které využívají obnovitelné energie, nižší než 8 %, jak vyplývá z níže uvedené tabulky. Solárním elektrárnám prémie neumožňuje žádný kapitálový výnos (negativní výnos), zejména v případě malých a středně velkých elektráren.

Tabulka 3

Kapitálový výnos u jednotlivých kvalifikovaných elektráren

Typ kvalifikované elektrárny (KE) podle primárního zdroje energie

Výkon

Prémie

Kapitálový výnos zahrnutý do prémie

Velikost

(kW)

(SIT/kWh)

Hydroelektrárny

do 1 MW

100

6,75

6,95 %

od 1 MW do 10 MW

3 000

6,23

7,90 %

Elektrárny na biomasu

do 1 MW

600

8,69

2,30 %

nad 1 MW

1 500

8,17

6,00 %

Větrné elektrárny

do 1 MW

100

6,55

0,40 %

nad 1 MW

20 000

6,05

6,35 %

Geotermální elektrárny

3 000

6,05

7,30 %

Solární elektrárny

do 36 kW

36

81,67

–1,4 %

nad 36 kW

100

7,46

–15,0 %

Jiné KE (bioplyn)

120

20,97

6,80 %

KE nebo tepelné elektrárny, které využívají komunální odpad

do 1 MW

100

4,74

4,40 %

od 1 MW do 10 MW

3 000

3,87

7,30 %

Tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie pro dálkové vytápění

do 1 MW

700

5,9

0,49 %

od 1 MW do 10 MW

3 000

5,38

4,20 %

Průmyslové tepelné elektrárny s kombinovanou výrobou tepla a elektrické energie

do 1 MW

700

4,83

–0,1 %

Poznámka: Kapitálový výnos vypočtený na investice do KE (viz Tabulku 2) dle aktuální hodnoty prémií.

| (41) | Slovinsko vysvětluje, že nové jednotky na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie jsou většinou vybaveny plynovými turbínami, které v provozu dosahují elektrické účinnosti mezi 37 % a 40 % a celkové účinnosti nad 80 %. Nové menší turbíny dosahují elektrické účinnosti nad 30 % a stejně tak celkové účinnosti nad 80 %. Jelikož je průměrná elektrická účinnost běžných tepelných elektráren ve Slovinsku přibližně 31 %, ukazuje to na velké úspory primární energie (mezi 15 % a 25 %) získané výrobou elektrické energie v jednotkách na kombinovanou výrobu a užitečnou spotřebu tepla. |
| --- | --- |

(41)

Slovinsko vysvětluje, že nové jednotky na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie jsou většinou vybaveny plynovými turbínami, které v provozu dosahují elektrické účinnosti mezi 37 % a 40 % a celkové účinnosti nad 80 %. Nové menší turbíny dosahují elektrické účinnosti nad 30 % a stejně tak celkové účinnosti nad 80 %. Jelikož je průměrná elektrická účinnost běžných tepelných elektráren ve Slovinsku přibližně 31 %, ukazuje to na velké úspory primární energie (mezi 15 % a 25 %) získané výrobou elektrické energie v jednotkách na kombinovanou výrobu a užitečnou spotřebu tepla.

| (42) | Účinnost provozu kvalifikovaných elektráren na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie je stanovena tak, aby splňovala měřítka účinnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS (10). |
| --- | --- |

(42)

Účinnost provozu kvalifikovaných elektráren na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie je stanovena tak, aby splňovala měřítka účinnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS (10).

| (43) | Slovinsko prokázalo, že výrobní náklady na elektrickou energii v kvalifikovaných elektrárnách na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie jsou ve všech případech vyšší než odkupní cena režimu, že ČSH prémií je nižší než investiční náklady a že investiční výnos je nižší než 4,20 % (viz poslední tři řádky všech výše uvedených tabulek). Do výpočtů jsou zahrnuty zisky ze spotřeby tepla. |
| --- | --- |

(43)

Slovinsko prokázalo, že výrobní náklady na elektrickou energii v kvalifikovaných elektrárnách na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie jsou ve všech případech vyšší než odkupní cena režimu, že ČSH prémií je nižší než investiční náklady a že investiční výnos je nižší než 4,20 % (viz poslední tři řádky všech výše uvedených tabulek). Do výpočtů jsou zahrnuty zisky ze spotřeby tepla.

| (44) | Slovinsko zavedlo službu obecného hospodářského zájmu v oblasti spolehlivosti dodávek elektrické energie. V souladu s čl. 11 odst. 4 směrnice 2003/54/ES je tato služba obecného hospodářského zájmu založena na výrobě elektrické energie využíváním domácích zdrojů fosilního paliva. Pro tento účel se na výrobu elektrické energie ročně spotřebuje 600 000 tun slovinského hnědého uhlí. Hnědé uhlí je jediným zdrojem fosilního paliva, které je ve Slovinsku k dispozici. Jelikož se hnědé uhlí nejúčinněji spotřebovává v jedné z jednotek elektrárny Trbovlje (TET 2, která se nachází blízko hnědouhelného dolu), byla plněním tohoto závazku pověřena tato elektrárna. Bylo stanoveno, že se toto množství elektrické energie může odkoupit v systému garantovaného odkupu. |
| --- | --- |

(44)

Slovinsko zavedlo službu obecného hospodářského zájmu v oblasti spolehlivosti dodávek elektrické energie. V souladu s čl. 11 odst. 4 směrnice 2003/54/ES je tato služba obecného hospodářského zájmu založena na výrobě elektrické energie využíváním domácích zdrojů fosilního paliva. Pro tento účel se na výrobu elektrické energie ročně spotřebuje 600 000 tun slovinského hnědého uhlí. Hnědé uhlí je jediným zdrojem fosilního paliva, které je ve Slovinsku k dispozici. Jelikož se hnědé uhlí nejúčinněji spotřebovává v jedné z jednotek elektrárny Trbovlje (TET 2, která se nachází blízko hnědouhelného dolu), byla plněním tohoto závazku pověřena tato elektrárna. Bylo stanoveno, že se toto množství elektrické energie může odkoupit v systému garantovaného odkupu.

| (45) | Příslušná elektrická energie se odkupuje za cenu, kterou každoročně stanoví příslušné orgány v závislosti na výrobních nákladech na elektrickou energii v elektrárně Trbovlje. Do odkupní ceny není zahrnut žádný podíl zisku. |
| --- | --- |

(45)

Příslušná elektrická energie se odkupuje za cenu, kterou každoročně stanoví příslušné orgány v závislosti na výrobních nákladech na elektrickou energii v elektrárně Trbovlje. Do odkupní ceny není zahrnut žádný podíl zisku.

| (46) | Slovinsko připravilo následující tabulku, v níž je uvedena předpokládaná výše podpory podniků v předchozích letech:
  Tabulka 4
  Předpokládaná výše podpory | 7.–12.2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Množství (GWh) | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Odkupní cena (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| Náklady na odkup (v tisících SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Prodejní cena (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Náklady na prodanou energii (v tisících SIT) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| Výše podpory (v tisících SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| Míra podpory (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Slovinsko připravilo následující tabulku, v níž je uvedena předpokládaná výše podpory podniků v předchozích letech:

Tabulka 4

Předpokládaná výše podpory

7.–12.2001

2002

2003

2004

Množství (GWh)

254,3

562,2

563,4

563,0

Odkupní cena (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

Náklady na odkup (v tisících SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Prodejní cena (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Náklady na prodanou energii (v tisících SIT)

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

Výše podpory (v tisících SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

Míra podpory (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | Využívání domácího hnědého uhlí je v zásadě možné také v elektrárně Šoštanj, která čítá pět jednotek, z nichž dvě jsou novější a jsou vybaveny čističkami kouřových plynů, a tři jsou starší a čističky nemají. V těchto jednotkách se spaluje uhlí z blízkého uhelného dolu, avšak za určitých podmínek by se tam mohlo spalovat i hnědé uhlí. Novější jednotky jsou plně vytíženy spalováním lignitu z blízkého dolu na uhlí. Kapacita tohoto dolu postačuje rámcově na tyto dvě jednotky. Spalování hnědého uhlí by bylo možné pouze ve třech starších jednotkách, které nejsou plně vytíženy a mají ještě určité provozní rezervy. S touto možností jsou však spojeny následující problémy:






  i) | železniční přeprava hnědého uhlí z Trbovlje do Šoštanju by stála přibližně 5 EUR/t, což by s ohledem na plánovanou produkci hnědého uhlí dle národní energetické bilance (600 000 t/rok) činilo 3 milióny EUR/rok, |
| --- | --- | --- |

(47)

Využívání domácího hnědého uhlí je v zásadě možné také v elektrárně Šoštanj, která čítá pět jednotek, z nichž dvě jsou novější a jsou vybaveny čističkami kouřových plynů, a tři jsou starší a čističky nemají. V těchto jednotkách se spaluje uhlí z blízkého uhelného dolu, avšak za určitých podmínek by se tam mohlo spalovat i hnědé uhlí. Novější jednotky jsou plně vytíženy spalováním lignitu z blízkého dolu na uhlí. Kapacita tohoto dolu postačuje rámcově na tyto dvě jednotky. Spalování hnědého uhlí by bylo možné pouze ve třech starších jednotkách, které nejsou plně vytíženy a mají ještě určité provozní rezervy. S touto možností jsou však spojeny následující problémy:

i)

železniční přeprava hnědého uhlí z Trbovlje do Šoštanju by stála přibližně 5 EUR/t, což by s ohledem na plánovanou produkci hnědého uhlí dle národní energetické bilance (600 000 t/rok) činilo 3 milióny EUR/rok,

| ii) | spalováním uhlí by se zvýšily emise SO2 o 30 000 t/rok, jelikož jednotky 1, 2 a 3 elektrárny Šoštanj nedisponují čističkami kouřových plynů, přičemž slovinské hnědé uhlí obsahuje 2,2 % až 2,5 % síry, |
| --- | --- |

ii)

spalováním uhlí by se zvýšily emise SO2 o 30 000 t/rok, jelikož jednotky 1, 2 a 3 elektrárny Šoštanj nedisponují čističkami kouřových plynů, přičemž slovinské hnědé uhlí obsahuje 2,2 % až 2,5 % síry,

| iii) | jelikož jednotky 1, 2 a 3 elektrárny Šoštanj mají výrazně horší termodynamickou výtěžnost oproti elektrárně Trbovlje, zvýšily by se emise CO2 spalováním téhož množství hnědého uhlí při výrobě elektrické energie ve třech šoštanjských jednotkách v porovnání s elektrárnou Trbovlje přibližně o 15 %. |
| --- | --- |

iii)

jelikož jednotky 1, 2 a 3 elektrárny Šoštanj mají výrazně horší termodynamickou výtěžnost oproti elektrárně Trbovlje, zvýšily by se emise CO2 spalováním téhož množství hnědého uhlí při výrobě elektrické energie ve třech šoštanjských jednotkách v porovnání s elektrárnou Trbovlje přibližně o 15 %.

Z uvedených skutečností vyplývá, že spalování hnědého uhlí v jednotkách v Šoštanji není z hospodářského hlediska zdůvodnitelné.

| (48) | Jedinou další možnost spalování hnědého uhlí představuje Tepelná elektrárna a teplárna v Lublani (TE-TOL), která používala hnědé uhlí z domácích zdrojů jako hlavní zdroj energie do roku 2000. Jelikož jednotky v TE-TOL nemají zabudované čističky kouřových plynů, nedá se v nich slovinské hnědé uhlí dále spalovat, neboť obsahuje 2,2 % až 2,5 % síry. Z toho důvodu přestala TE-TOL spalovat tuzemské hnědé uhlí a dnes spaluje výhradně dovážené indonéské uhlí, které obsahuje výrazně nižší podíl síry (méně než 0,5 %), k němuž elektrárna nepotřebuje odsiřovací čističky kouřových plynů. Instalace čističek kouřových plynů do jednotek TE-TOL by nebyla ekonomicky zdůvodnitelná. |
| --- | --- |

(48)

Jedinou další možnost spalování hnědého uhlí představuje Tepelná elektrárna a teplárna v Lublani (TE-TOL), která používala hnědé uhlí z domácích zdrojů jako hlavní zdroj energie do roku 2000. Jelikož jednotky v TE-TOL nemají zabudované čističky kouřových plynů, nedá se v nich slovinské hnědé uhlí dále spalovat, neboť obsahuje 2,2 % až 2,5 % síry. Z toho důvodu přestala TE-TOL spalovat tuzemské hnědé uhlí a dnes spaluje výhradně dovážené indonéské uhlí, které obsahuje výrazně nižší podíl síry (méně než 0,5 %), k němuž elektrárna nepotřebuje odsiřovací čističky kouřových plynů. Instalace čističek kouřových plynů do jednotek TE-TOL by nebyla ekonomicky zdůvodnitelná.

| (49) | Slovinsko se zavázalo zaručit, že se státní podpora spolehlivosti dodávek poskytne maximálně 15 % celkové primární energie nutné na výrobu energie, která se spotřebuje ve Slovinsku v každém kalendářním roce. |
| --- | --- |

(49)

Slovinsko se zavázalo zaručit, že se státní podpora spolehlivosti dodávek poskytne maximálně 15 % celkové primární energie nutné na výrobu energie, která se spotřebuje ve Slovinsku v každém kalendářním roce.

| (50) | Režim povinného odkupu zaručuje pouze pokrývání části nákladů amortizace kvalifikovaných výrobců. |
| --- | --- |

(50)

Režim povinného odkupu zaručuje pouze pokrývání části nákladů amortizace kvalifikovaných výrobců.

| (51) | Vnitřní předpis o přidělování prostředků na podporu využívání obnovitelných zdrojů energie, účinného využívání energie a kogenerace (11) umožnil poskytnout investiční podporu pro elektrárny, které používají obnovitelné zdroje, a elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie. Investiční podpora těmto elektrárnám však byla zrušena novým vnitřním předpisem o přidělování prostředků na podporu účinného využívání energie a obnovitelných zdrojů energie (12). Byly stanoveny výjimky pro elektrárny, které nejsou připojeny na veřejnou síť a nezískávají podporu z režimu, a pro elektrárny s výkonem do 10 MW, které využívají obnovitelné zdroje energie a novou nebo zastaralou technologii, přičemž odkupní cena elektrické energie není s ohledem na vysokou cenu nákladů na výrobu elektrické energie dostatečně vysoká pro zajištění výnosnosti investice. Typ technologie, která má nárok na přidělení dotací, se stanovuje v pravidelných veřejných soutěžích. |
| --- | --- |

(51)

Vnitřní předpis o přidělování prostředků na podporu využívání obnovitelných zdrojů energie, účinného využívání energie a kogenerace (11) umožnil poskytnout investiční podporu pro elektrárny, které používají obnovitelné zdroje, a elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie. Investiční podpora těmto elektrárnám však byla zrušena novým vnitřním předpisem o přidělování prostředků na podporu účinného využívání energie a obnovitelných zdrojů energie (12). Byly stanoveny výjimky pro elektrárny, které nejsou připojeny na veřejnou síť a nezískávají podporu z režimu, a pro elektrárny s výkonem do 10 MW, které využívají obnovitelné zdroje energie a novou nebo zastaralou technologii, přičemž odkupní cena elektrické energie není s ohledem na vysokou cenu nákladů na výrobu elektrické energie dostatečně vysoká pro zajištění výnosnosti investice. Typ technologie, která má nárok na přidělení dotací, se stanovuje v pravidelných veřejných soutěžích.

| (52) | Pro eliminaci nadbytečné kumulace stanoví článek 14 nařízení o pravidlech pro stanovení cen a odkup elektrické energie od kvalifikovaných výrobců elektrické energie, že se kvalifikovaným výrobcům, kteří získají jakoukoli dotaci na výstavbu elektrárny, poměrně sníží garantovaná odkupní cena. |
| --- | --- |

(52)

Pro eliminaci nadbytečné kumulace stanoví článek 14 nařízení o pravidlech pro stanovení cen a odkup elektrické energie od kvalifikovaných výrobců elektrické energie, že se kvalifikovaným výrobcům, kteří získají jakoukoli dotaci na výstavbu elektrárny, poměrně sníží garantovaná odkupní cena.

| (53) | V souladu s tímto článkem musí kvalifikovaný výrobce elektrické energie při podpisu smlouvy o odkupu elektrické energie se správcem sítě, na kterého je připojen, nahlásit výši dotace, kterou případně obdržel na výstavbu elektrárny. Nahlášená částka se použije jako základ pro výpočet srážek z garantované odkupní ceny. Na základě uvedených ustanovení se za každých 10 % částky získané státní dotace snižuje dle výše investice do elektrárny garantovaná odkupní cena za elektrárnu (v závislosti na typu elektrárny a nominálním výkonu) o 5 %. |
| --- | --- |

(53)

V souladu s tímto článkem musí kvalifikovaný výrobce elektrické energie při podpisu smlouvy o odkupu elektrické energie se správcem sítě, na kterého je připojen, nahlásit výši dotace, kterou případně obdržel na výstavbu elektrárny. Nahlášená částka se použije jako základ pro výpočet srážek z garantované odkupní ceny. Na základě uvedených ustanovení se za každých 10 % částky získané státní dotace snižuje dle výše investice do elektrárny garantovaná odkupní cena za elektrárnu (v závislosti na typu elektrárny a nominálním výkonu) o 5 %.

| (54) | Nařízení vychází z předpokladu, že celková garantovaná cena za elektrickou energii kvalifikovaných výrobců zahrnuje pevné a variabilní náklady. Předpokládá se průměrný poměr mezi pevnými a variabilními náklady 50 % : 50 %. |
| --- | --- |

(54)

Nařízení vychází z předpokladu, že celková garantovaná cena za elektrickou energii kvalifikovaných výrobců zahrnuje pevné a variabilní náklady. Předpokládá se průměrný poměr mezi pevnými a variabilními náklady 50 % : 50 %.

| (55) | Slovinsko se zavázalo, že podrobněji stanoví pravidlo pro srážky, a tím jej přesněji přizpůsobí poměru mezi pevnými a variabilními náklady s ohledem na technologii. |
| --- | --- |

(55)

Slovinsko se zavázalo, že podrobněji stanoví pravidlo pro srážky, a tím jej přesněji přizpůsobí poměru mezi pevnými a variabilními náklady s ohledem na technologii.

| (56) | Slovinsko se zavázalo, že připraví změny nařízení o elektrické energii z obnovitelných zdrojů energie a z kombinované výroby tepla a elektrické energie, a změní tak současný systém financování režimu. Aby se režim podpory sjednotil s články 25 a 90 Smlouvy o ES, budou zavedeny tyto změny:






  i) | Způsob shromažďování prostředků na podporu se změní na paušální částky podle přípojky, bez ohledu na množství a původ spotřebované elektrické energie. Při stanovení výše paušální částky bude nutné zohledňovat výkon přípojky (výkon pojistek), napěťovou hladinu, k níž je spotřebitel připojen, a spotřebitelskou skupinu. |
| --- | --- | --- |

(56)

Slovinsko se zavázalo, že připraví změny nařízení o elektrické energii z obnovitelných zdrojů energie a z kombinované výroby tepla a elektrické energie, a změní tak současný systém financování režimu. Aby se režim podpory sjednotil s články 25 a 90 Smlouvy o ES, budou zavedeny tyto změny:

i)

Způsob shromažďování prostředků na podporu se změní na paušální částky podle přípojky, bez ohledu na množství a původ spotřebované elektrické energie. Při stanovení výše paušální částky bude nutné zohledňovat výkon přípojky (výkon pojistek), napěťovou hladinu, k níž je spotřebitel připojen, a spotřebitelskou skupinu.

| ii) | Za období od vstupu Slovinska do Unie do uplatnění nového způsobu shromažďování prostředků Slovinsko zajistí, aby spotřebitelé, kteří dováželi zelenou elektrickou energii, mohli požádat o vrácení dávky za financování podpory obnovitelných zdrojů z režimu, a to pod podmínkou, že mohou prokázat, že jejich dovezená energie má skutečně zelený původ. Podmínky pro dokumentaci, která je důkazem zeleného původu dovezené elektrické energie, jsou zpravidla založeny na systému potvrzení o původu uplatňovaném ve Společenství. Aby nedocházelo k umělému zvyšování nároků, proti němuž systém potvrzení o původu neposkytuje uspokojivou ochranu, budou dle potřeby zavedena množstevní omezení náhrad pro jednotlivé distributory. Podobný systém bude zaveden pro elektrickou energii z kombinované výroby tepla a elektrické energie na základě systému potvrzení o původu kombinované výroby tepla a elektrické energie. |
| --- | --- |

ii)

Za období od vstupu Slovinska do Unie do uplatnění nového způsobu shromažďování prostředků Slovinsko zajistí, aby spotřebitelé, kteří dováželi zelenou elektrickou energii, mohli požádat o vrácení dávky za financování podpory obnovitelných zdrojů z režimu, a to pod podmínkou, že mohou prokázat, že jejich dovezená energie má skutečně zelený původ. Podmínky pro dokumentaci, která je důkazem zeleného původu dovezené elektrické energie, jsou zpravidla založeny na systému potvrzení o původu uplatňovaném ve Společenství. Aby nedocházelo k umělému zvyšování nároků, proti němuž systém potvrzení o původu neposkytuje uspokojivou ochranu, budou dle potřeby zavedena množstevní omezení náhrad pro jednotlivé distributory. Podobný systém bude zaveden pro elektrickou energii z kombinované výroby tepla a elektrické energie na základě systému potvrzení o původu kombinované výroby tepla a elektrické energie.

7.   POSOUZENÍ

7.1.   Stávající směrnice Společenství o výrobě elektrické energie

| (57) | Pro výrobu elektrické energie platí ustanovení několika směrnic Společenství, která zahrnují zejména směrnici 2003/54/ES, směrnici 2001/77/ES a směrnici 2004/8/ES. |
| --- | --- |

(57)

Pro výrobu elektrické energie platí ustanovení několika směrnic Společenství, která zahrnují zejména směrnici 2003/54/ES, směrnici 2001/77/ES a směrnici 2004/8/ES.

| (58) | V čl. 3 odst. 2 směrnice 2003/54/ES je uvedeno: „S plným ohledem na související ustanovení Smlouvy, zejména na její článek 86, mohou členské státy uložit z důvodů obecného hospodářského zájmu podnikům působícím v elektroenergetice povinnosti veřejné služby, které se mohou týkat bezpečnosti, včetně zabezpečení dodávek, pravidelnosti, kvality a cen dodávek, jakož i ochrany životního prostředí, včetně energetické účinnosti a ochrany klimatu.“ |
| --- | --- |

(58)

V čl. 3 odst. 2 směrnice 2003/54/ES je uvedeno: „S plným ohledem na související ustanovení Smlouvy, zejména na její článek 86, mohou členské státy uložit z důvodů obecného hospodářského zájmu podnikům působícím v elektroenergetice povinnosti veřejné služby, které se mohou týkat bezpečnosti, včetně zabezpečení dodávek, pravidelnosti, kvality a cen dodávek, jakož i ochrany životního prostředí, včetně energetické účinnosti a ochrany klimatu.“

| (59) | V čl. 11 odst. 4 směrnice 2003/54/ES je uvedeno: „Členský stát může z důvodu bezpečnosti dodávek nařídit, aby byla dána přednost výrobním zařízením používajícím domácí primární palivové energetické zdroje v rozsahu nepřekračujícím v kalendářním roce 15 % celkové primární energie potřebné na výrobu elektřiny spotřebované v daném členském státě.“ |
| --- | --- |

(59)

V čl. 11 odst. 4 směrnice 2003/54/ES je uvedeno: „Členský stát může z důvodu bezpečnosti dodávek nařídit, aby byla dána přednost výrobním zařízením používajícím domácí primární palivové energetické zdroje v rozsahu nepřekračujícím v kalendářním roce 15 % celkové primární energie potřebné na výrobu elektřiny spotřebované v daném členském státě.“

| (60) | Směrnice 2001/77/ES stanoví státní směrné cíle spotřeby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie. Její článek 3 zní:
  „1.   Členské státy přijmou vhodná opatření na podporu větší spotřeby elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie v souladu se státními směrnými cíli uvedenými v odstavci 2. Tyto kroky musí být úměrné cíli, kterého má být dosaženo.
  2.   Nejpozději do 27. října 2002 a poté každých pět let členské státy přijmou a zveřejní zprávu, ve které budou stanoveny státní směrné cíle týkající se budoucí spotřeby elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie vyjádřené jako procentní sazba spotřeby elektřiny na dalších deset let. Zpráva také uvede opatření, která byla na vnitrostátní úrovni přijata nebo která jsou plánována k dosažení těchto státních směrných cílů. Při stanovení těchto cílů do roku 2010 členské státy:






  — | zohlední referenční hodnoty uvedené v příloze, |
| --- | --- | --- |

(60)

Směrnice 2001/77/ES stanoví státní směrné cíle spotřeby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie. Její článek 3 zní:

„1.   Členské státy přijmou vhodná opatření na podporu větší spotřeby elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie v souladu se státními směrnými cíli uvedenými v odstavci 2. Tyto kroky musí být úměrné cíli, kterého má být dosaženo.

2.   Nejpozději do 27. října 2002 a poté každých pět let členské státy přijmou a zveřejní zprávu, ve které budou stanoveny státní směrné cíle týkající se budoucí spotřeby elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie vyjádřené jako procentní sazba spotřeby elektřiny na dalších deset let. Zpráva také uvede opatření, která byla na vnitrostátní úrovni přijata nebo která jsou plánována k dosažení těchto státních směrných cílů. Při stanovení těchto cílů do roku 2010 členské státy:

—

zohlední referenční hodnoty uvedené v příloze,

| — | zajistí, aby byly cíle slučitelné se všemi státními závazky přijatými v rámci závazků týkajících se ochrany klimatu, které Společenství přijalo podle Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu.“ |
| --- | --- |

—

zajistí, aby byly cíle slučitelné se všemi státními závazky přijatými v rámci závazků týkajících se ochrany klimatu, které Společenství přijalo podle Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu.“

| (61) | Příloha ke směrnici 2001/77/ES v podobě, jak byla změněna Aktem o přistoupení, stanoví pro Slovinsko státní směrný cíl 33,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Příloha ke směrnici 2001/77/ES v podobě, jak byla změněna Aktem o přistoupení, stanoví pro Slovinsko státní směrný cíl 33,6 %.

7.2.   Posouzení podpory zelené elektrické energie a elektráren na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie

7.2.1.   Existence podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (62) | Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, musí poskytovat specifickou konkurenční výhodu, ovlivňovat hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy nebo hrozit, že je ovlivní, a zahrnovat státní prostředky. |
| --- | --- |

(62)

Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, musí poskytovat specifickou konkurenční výhodu, ovlivňovat hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy nebo hrozit, že je ovlivní, a zahrnovat státní prostředky.

| (63) | Je jasné, že režim je specifický, neboť je zaměřen pouze na některé elektrárny. Je také zjevné, že upřednostňuje pouze tyto elektrárny, neboť celým záměrem systému je umožnit těmto elektrárnám prodávat svou elektrickou energii za cenu, která je vyšší než tržní cena. |
| --- | --- |

(63)

Je jasné, že režim je specifický, neboť je zaměřen pouze na některé elektrárny. Je také zjevné, že upřednostňuje pouze tyto elektrárny, neboť celým záměrem systému je umožnit těmto elektrárnám prodávat svou elektrickou energii za cenu, která je vyšší než tržní cena.

| (64) | Elektrická energie se vyměňuje mezi členskými státy. Směrnice 2003/54/ES završuje vytváření vnitřního trhu s elektrickou energií, které bylo zahájeno směrnicí 96/92/ES. Slovinská síť je spojena zejména s rakouskou a italskou sítí. Slovinsko si se svými sousedy vyměňuje elektrickou energii. Slovinsko například v roce 2004 dovezlo 6 314 GWh elektrické energie a vyvezlo 7 094 GWh (13). Opatření má tudíž vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(64)

Elektrická energie se vyměňuje mezi členskými státy. Směrnice 2003/54/ES završuje vytváření vnitřního trhu s elektrickou energií, které bylo zahájeno směrnicí 96/92/ES. Slovinská síť je spojena zejména s rakouskou a italskou sítí. Slovinsko si se svými sousedy vyměňuje elektrickou energii. Slovinsko například v roce 2004 dovezlo 6 314 GWh elektrické energie a vyvezlo 7 094 GWh (13). Opatření má tudíž vliv na obchod mezi členskými státy.

| (65) | Komise dále pozoruje, že Slovinsko nezpochybnilo splnění žádného z výše uvedených měřítek. |
| --- | --- |

(65)

Komise dále pozoruje, že Slovinsko nezpochybnilo splnění žádného z výše uvedených měřítek.

| (66) | Komise v souvislosti se čtvrtým měřítkem, přítomností státních prostředků, nesouhlasí s argumenty Slovinska, že systém je tentýž, jako ten, který byl v případě PreussenElektra projednáván u Soudního dvora. |
| --- | --- |

(66)

Komise v souvislosti se čtvrtým měřítkem, přítomností státních prostředků, nesouhlasí s argumenty Slovinska, že systém je tentýž, jako ten, který byl v případě PreussenElektra projednáván u Soudního dvora.

| (67) | Systémy se vzájemně odlišují svými mechanismy financování. V případě PreussenElektra financovaly nákupní sazbu přímo soukromé podniky dodávající elektrickou energii, které elektrickou energii musely nakupovat od výrobců elektrické energie z obnovitelných zdrojů za cenu, která byla vyšší než tržní cena. V posuzovaném případě se však náklady, které jsou důsledkem nákupní sazby, financují z dávky podobné dani. |
| --- | --- |

(67)

Systémy se vzájemně odlišují svými mechanismy financování. V případě PreussenElektra financovaly nákupní sazbu přímo soukromé podniky dodávající elektrickou energii, které elektrickou energii musely nakupovat od výrobců elektrické energie z obnovitelných zdrojů za cenu, která byla vyšší než tržní cena. V posuzovaném případě se však náklady, které jsou důsledkem nákupní sazby, financují z dávky podobné dani.

| (68) | Komise v souvislosti s tím konstatuje, že se režim financuje příjmy z dávky, kterou ukládá stát. Příjmy z dávky se poté shromažďují na účtu, který spravují veřejné orgány, což znamená rozdíl oproti případu PreussenElektra. Veřejné orgány rozdělují prostředky na účtu s ohledem na režim distribuce, který je stanoven v zákoně. |
| --- | --- |

(68)

Komise v souvislosti s tím konstatuje, že se režim financuje příjmy z dávky, kterou ukládá stát. Příjmy z dávky se poté shromažďují na účtu, který spravují veřejné orgány, což znamená rozdíl oproti případu PreussenElektra. Veřejné orgány rozdělují prostředky na účtu s ohledem na režim distribuce, který je stanoven v zákoně.

| (69) | Ustálenou praxí Komise je to, že příjmy z takových dávek pokládá za státní prostředky (14). Tato praxe vyplývá z judikatury Soudního dvora, při níž se příjmy z dávek, které ukládá stát a které se shromažďují ve fondech stanovených státem a jsou určeny pro zvýhodňování určitých společností, pokládají za státní prostředky. (Viz např. rozhodnutí Soudního dvora ve věcech C-173/73 (15) a C-78/79 (16)). |
| --- | --- |

(69)

Ustálenou praxí Komise je to, že příjmy z takových dávek pokládá za státní prostředky (14). Tato praxe vyplývá z judikatury Soudního dvora, při níž se příjmy z dávek, které ukládá stát a které se shromažďují ve fondech stanovených státem a jsou určeny pro zvýhodňování určitých společností, pokládají za státní prostředky. (Viz např. rozhodnutí Soudního dvora ve věcech C-173/73 (15) a C-78/79 (16)).

| (70) | V rozsudku ve věci Pearle
   (17) rozhodl Soudní dvůr, že příjmy z dávky podobné dani, které výbor pod veřejnou kontrolou ukládá svým členům, nejsou pokládány za státní prostředky. Dávky stanovil svaz zaměstnanců v sektoru optiky a uložil je všem členům tohoto sektoru. Dávky se používaly na financování reklamních akcí ve prospěch sektoru, tj. samotných plátců. |
| --- | --- |

(70)

V rozsudku ve věci Pearle
   (17) rozhodl Soudní dvůr, že příjmy z dávky podobné dani, které výbor pod veřejnou kontrolou ukládá svým členům, nejsou pokládány za státní prostředky. Dávky stanovil svaz zaměstnanců v sektoru optiky a uložil je všem členům tohoto sektoru. Dávky se používaly na financování reklamních akcí ve prospěch sektoru, tj. samotných plátců.

| (71) | Soudní dvůr rozhodl, že toto opatření neznamenalo státní podporu, jelikož rozhodnutí, aby byla dávka zavedena, nebylo možné připsat státu, a jelikož příjmy z dávky nebyly státními prostředky. |
| --- | --- |

(71)

Soudní dvůr rozhodl, že toto opatření neznamenalo státní podporu, jelikož rozhodnutí, aby byla dávka zavedena, nebylo možné připsat státu, a jelikož příjmy z dávky nebyly státními prostředky.

| (72) | V protikladu se systémem, kterým se zabýval Soudní dvůr, je odpovědnost státu ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, velmi jasná, neboť stát tyto dávky zákonem sám stanovil. |
| --- | --- |

(72)

V protikladu se systémem, kterým se zabýval Soudní dvůr, je odpovědnost státu ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, velmi jasná, neboť stát tyto dávky zákonem sám stanovil.

| (73) | Komise v souvislosti s původem prostředků konstatuje, že je jiný než původ prostředků z výše uvedeného rozsudku, jelikož peníze nejsou shromažďovány jako příspěvky firem, které mají prospěch z daného opatření, nýbrž ode všech kupujících, kteří nakupují elektrickou energii bez ohledu na to, zda jsou oprávněnými subjekty v režimu, nebo jejich konkurenti. Sdružení firem, které bylo posuzováno v rozsudku, by takový mechanismus nemohlo vytvořit. To odhaluje fiskální povahu režimu, který lze vytvořit pouze pod vlivem státu. |
| --- | --- |

(73)

Komise v souvislosti s původem prostředků konstatuje, že je jiný než původ prostředků z výše uvedeného rozsudku, jelikož peníze nejsou shromažďovány jako příspěvky firem, které mají prospěch z daného opatření, nýbrž ode všech kupujících, kteří nakupují elektrickou energii bez ohledu na to, zda jsou oprávněnými subjekty v režimu, nebo jejich konkurenti. Sdružení firem, které bylo posuzováno v rozsudku, by takový mechanismus nemohlo vytvořit. To odhaluje fiskální povahu režimu, který lze vytvořit pouze pod vlivem státu.

| (74) | Komise zastává názor, že tento rozdíl postačuje ke konečnému konstatování o existenci státní podpory v této věci. |
| --- | --- |

(74)

Komise zastává názor, že tento rozdíl postačuje ke konečnému konstatování o existenci státní podpory v této věci.

7.2.2.   Zákonnost podpory

| (75) | Režim podpory byl vytvořen před přistoupením Slovinska k Evropské unii. Hlavním právním základem režimu je energetický zákon z roku 1999. Definování kvalifikovaných výrobců, kteří jsou oprávněnými subjekty režimu, bylo provedeno roku 2001 nařízením o podmínkách získání statusu kvalifikovaného výrobce elektrické energie (18). |
| --- | --- |

(75)

Režim podpory byl vytvořen před přistoupením Slovinska k Evropské unii. Hlavním právním základem režimu je energetický zákon z roku 1999. Definování kvalifikovaných výrobců, kteří jsou oprávněnými subjekty režimu, bylo provedeno roku 2001 nařízením o podmínkách získání statusu kvalifikovaného výrobce elektrické energie (18).

| (76) | Finanční zatížení státu z důvodu existence režimu nebylo v době přistoupení stanoveno. Režim nemá omezený nebo předem stanovený počet oprávněných subjektů. Každá elektrárna, která splňuje technické požadavky stanovené ve výše uvedeném nařízení, může získat podporu. To se týká zejména kterékoli nově kvalifikované elektrárny, připojené k síti po přistoupení Slovinska. Zatížení státu dokonce za každou jednotlivou podporu schválenou v souladu s režimem nemůže být známo předem, neboť je závislé na rozdílu mezi státní pevnou odkupní cenou pro elektrárnu a průměrnou tržní cenou, která se nepředvídatelně zvedá a klesá. Slovinsko zdůraznilo, že skutečné zatížení státu v souvislosti s režimem může být známo až dodatečně na konci každého roku využívání režimu. |
| --- | --- |

(76)

Finanční zatížení státu z důvodu existence režimu nebylo v době přistoupení stanoveno. Režim nemá omezený nebo předem stanovený počet oprávněných subjektů. Každá elektrárna, která splňuje technické požadavky stanovené ve výše uvedeném nařízení, může získat podporu. To se týká zejména kterékoli nově kvalifikované elektrárny, připojené k síti po přistoupení Slovinska. Zatížení státu dokonce za každou jednotlivou podporu schválenou v souladu s režimem nemůže být známo předem, neboť je závislé na rozdílu mezi státní pevnou odkupní cenou pro elektrárnu a průměrnou tržní cenou, která se nepředvídatelně zvedá a klesá. Slovinsko zdůraznilo, že skutečné zatížení státu v souvislosti s režimem může být známo až dodatečně na konci každého roku využívání režimu.

| (77) | Vzhledem k výše uvedenému zastává Komise názor, že se režim nadále používá i po přístupu Slovinska k Evropské unii. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem k výše uvedenému zastává Komise názor, že se režim nadále používá i po přístupu Slovinska k Evropské unii.

| (78) | Komise upozorňuje, že výše uvedené konstatování bylo vyjádřeno již v rozhodnutí o zahájení řízení a že Slovinsko je ve svých připomínkách nenapadlo. |
| --- | --- |

(78)

Komise upozorňuje, že výše uvedené konstatování bylo vyjádřeno již v rozhodnutí o zahájení řízení a že Slovinsko je ve svých připomínkách nenapadlo.

| (79) | Akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii („Akt o přistoupení“) uvádí kategorie podpory, které se při přistoupení pokládají za stávající podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES:






  — | opatření podpory, která se začala realizovat před 10. prosincem 1994; režim se začal realizovat roku 2001, a proto nespadá do této kategorie. |
| --- | --- | --- |

(79)

Akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii („Akt o přistoupení“) uvádí kategorie podpory, které se při přistoupení pokládají za stávající podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES:

—

opatření podpory, která se začala realizovat před 10. prosincem 1994; režim se začal realizovat roku 2001, a proto nespadá do této kategorie.

| — | opatření podpory, která jsou vyjmenována v dodatku k příloze IV Aktu o přistoupení; režim není součástí tohoto seznamu, a proto nespadá do této kategorie. |
| --- | --- |

—

opatření podpory, která jsou vyjmenována v dodatku k příloze IV Aktu o přistoupení; režim není součástí tohoto seznamu, a proto nespadá do této kategorie.

| — | opatření podpory, vůči kterým Komise ve zvláštním řízení, obvykle známém jako „přechodné řízení“, neměla námitek. |
| --- | --- |

—

opatření podpory, vůči kterým Komise ve zvláštním řízení, obvykle známém jako „přechodné řízení“, neměla námitek.

Veškerá podpora, která se i nadále používá po datu přistoupení a která nesplňuje výše měřítka, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES považuje za novou podporu udělenou po přistoupení.

| (80) | Režim nespadá do žádné ze tří výše uvedených kategorií, a proto je nutné jej za účelem použití čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES projednávat jako novou podporu udělenou po přistoupení. Tato podpora nebyla oznámena Komisi, a představuje tedy nezákonnou podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (19). |
| --- | --- |

(80)

Režim nespadá do žádné ze tří výše uvedených kategorií, a proto je nutné jej za účelem použití čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES projednávat jako novou podporu udělenou po přistoupení. Tato podpora nebyla oznámena Komisi, a představuje tedy nezákonnou podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (19).

7.2.3.   Slučitelnost podpory se Smlouvou o ES

| (81) | Komise konstatuje, že režim se skládá ze tří částí, neboť zajišťuje podporu třem různým skupinám oprávněných subjektů. V případě prvních dvou skupin, tj. výrobců zelené elektrické energie a účinných elektráren na kombinovanou výrobu, je cílem Slovinska ochrana životního prostředí. Podpora, která je poskytována třetí skupině oprávněných subjektů, tj. elektrárně Trbovlje, je určena pro udržení určité úrovně spolehlivosti dodávek elektrické energie. |
| --- | --- |

(81)

Komise konstatuje, že režim se skládá ze tří částí, neboť zajišťuje podporu třem různým skupinám oprávněných subjektů. V případě prvních dvou skupin, tj. výrobců zelené elektrické energie a účinných elektráren na kombinovanou výrobu, je cílem Slovinska ochrana životního prostředí. Podpora, která je poskytována třetí skupině oprávněných subjektů, tj. elektrárně Trbovlje, je určena pro udržení určité úrovně spolehlivosti dodávek elektrické energie.

| (82) | Při zohlednění různých cílů opatření se posouzení provede odděleně pro každou část režimu. |
| --- | --- |

(82)

Při zohlednění různých cílů opatření se posouzení provede odděleně pro každou část režimu.

| (83) | Komise posoudila slučitelnost mechanismu podpory pro elektrárny výrobců zelené elektrické energie z hlediska ekologických pokynů, zejména bodu 58 a dalších bodů pokynů, a konstatuje následující. |
| --- | --- |

(83)

Komise posoudila slučitelnost mechanismu podpory pro elektrárny výrobců zelené elektrické energie z hlediska ekologických pokynů, zejména bodu 58 a dalších bodů pokynů, a konstatuje následující.

| (84) | Komise konstatuje, že definice obnovitelných zdrojů energie v režimu je v souladu s definicí ve směrnici 2001/77/ES. Režim je tedy slučitelný s pododstavcem 8 bodu 6 ekologických pokynů a lze použít bod 58 a body následující. |
| --- | --- |

(84)

Komise konstatuje, že definice obnovitelných zdrojů energie v režimu je v souladu s definicí ve směrnici 2001/77/ES. Režim je tedy slučitelný s pododstavcem 8 bodu 6 ekologických pokynů a lze použít bod 58 a body následující.

| (85) | Jak je stanoveno v pododstavci 1 bodu 59 ekologických pokynů, členské státy mohou nahradit rozdíl mezi výrobními náklady na obnovitelnou energii a tržní cenou příslušné energie. Taková náhrada se může týkat pouze dodatečných výrobních nákladů na ekologicky příznivou výrobu elektrické energie ve srovnání s výrobou energie na základě běžných zdrojů energie. Každá případná podpora však může zahrnovat pouze amortizaci provozu a – pokud členské státy prokáží, že je to nutné – případnou přiměřenou návratnost kapitálu. |
| --- | --- |

(85)

Jak je stanoveno v pododstavci 1 bodu 59 ekologických pokynů, členské státy mohou nahradit rozdíl mezi výrobními náklady na obnovitelnou energii a tržní cenou příslušné energie. Taková náhrada se může týkat pouze dodatečných výrobních nákladů na ekologicky příznivou výrobu elektrické energie ve srovnání s výrobou energie na základě běžných zdrojů energie. Každá případná podpora však může zahrnovat pouze amortizaci provozu a – pokud členské státy prokáží, že je to nutné – případnou přiměřenou návratnost kapitálu.

| (86) | Slovinsko náhradu vypočetlo v podobě pevných sazeb (sazeb za přívod proudu) za energii, pro niž byla schválena podpora, jak je popsáno výše. Zákon popisuje objektivní metody pro výpočet výše podpory. Vzhledem k výše uvedeným údajům podpora nepřekročí amortizaci společně s případnou přiměřenou kapitálovou návratností. Podpora bude schválena pouze na období 10 let, jelikož takovou dobu platnosti mají smlouvy podepsané mezi správci sítí a výrobci zelené elektrické energie. Toto období je kratší než běžná patnáctiletá amortizační doba takových elektráren. Komise potvrzuje, že ve všech případech je cena výrobních nákladů kvalifikované elektrárny vyšší než průměrná tržní cena a garantovaná odkupní cena. Rozdíl mezi tržní cenou a výrobními náklady na zelenou elektrickou energii je tedy pro všechny elektrárny vyšší než prémie. |
| --- | --- |

(86)

Slovinsko náhradu vypočetlo v podobě pevných sazeb (sazeb za přívod proudu) za energii, pro niž byla schválena podpora, jak je popsáno výše. Zákon popisuje objektivní metody pro výpočet výše podpory. Vzhledem k výše uvedeným údajům podpora nepřekročí amortizaci společně s případnou přiměřenou kapitálovou návratností. Podpora bude schválena pouze na období 10 let, jelikož takovou dobu platnosti mají smlouvy podepsané mezi správci sítí a výrobci zelené elektrické energie. Toto období je kratší než běžná patnáctiletá amortizační doba takových elektráren. Komise potvrzuje, že ve všech případech je cena výrobních nákladů kvalifikované elektrárny vyšší než průměrná tržní cena a garantovaná odkupní cena. Rozdíl mezi tržní cenou a výrobními náklady na zelenou elektrickou energii je tedy pro všechny elektrárny vyšší než prémie.

| (87) | Pododstavec 2 bodu 59 ekologických pokynů dále stanoví, že při určování výše podpory provozu je nutné zohlednit veškerou případnou investiční podporu schválenou příslušnému podniku v souvislosti s novou elektrárnou. Slovinsko po rozhodnutí o zahájení řízení informovalo Komisi, že pouze omezený počet výrobců obnovitelné elektrické energie přijalo kromě příslušné podpory provozu také investiční podporu. Slovinsko použilo právní předpisy, které zavazují subjekty oprávněné čerpat investiční podporu, aby nahlásily výši schválené podpory, než svou elektrickou energii za pevné ceny uvedou do sítě. |
| --- | --- |

(87)

Pododstavec 2 bodu 59 ekologických pokynů dále stanoví, že při určování výše podpory provozu je nutné zohlednit veškerou případnou investiční podporu schválenou příslušnému podniku v souvislosti s novou elektrárnou. Slovinsko po rozhodnutí o zahájení řízení informovalo Komisi, že pouze omezený počet výrobců obnovitelné elektrické energie přijalo kromě příslušné podpory provozu také investiční podporu. Slovinsko použilo právní předpisy, které zavazují subjekty oprávněné čerpat investiční podporu, aby nahlásily výši schválené podpory, než svou elektrickou energii za pevné ceny uvedou do sítě.

| (88) | Byla-li schválena investiční podpora, cena za přívod proudu se snižuje. Srážka odpovídá polovině schválené investiční podpory. Ačkoliv by tento pevný poměrný podíl mohl teoreticky způsobit nadměrné náhrady u technologií s nízkými provozními náklady, Slovinsko prokázalo, že v praxi ve zcela výjimečných případech, u nichž se v minulosti kumuloval režim podpory s investiční podporou, nedošlo k žádným nadměrným náhradám. Důvodem je skutečnost, že Slovinsko prozatím nemá elektrárny na obnovitelné zdroje s nízkými provozními náklady, jako jsou větrné elektrárny. |
| --- | --- |

(88)

Byla-li schválena investiční podpora, cena za přívod proudu se snižuje. Srážka odpovídá polovině schválené investiční podpory. Ačkoliv by tento pevný poměrný podíl mohl teoreticky způsobit nadměrné náhrady u technologií s nízkými provozními náklady, Slovinsko prokázalo, že v praxi ve zcela výjimečných případech, u nichž se v minulosti kumuloval režim podpory s investiční podporou, nedošlo k žádným nadměrným náhradám. Důvodem je skutečnost, že Slovinsko prozatím nemá elektrárny na obnovitelné zdroje s nízkými provozními náklady, jako jsou větrné elektrárny.

| (89) | Slovinsko se zavázalo, že u budoucího používání režimu přizpůsobí podle potřeby poměrný podíl srážky tak, aby v souladu s pododstavcem 2 bodu 59 ekologických pokynů v žádném případě nedocházelo k nadměrným náhradám. |
| --- | --- |

(89)

Slovinsko se zavázalo, že u budoucího používání režimu přizpůsobí podle potřeby poměrný podíl srážky tak, aby v souladu s pododstavcem 2 bodu 59 ekologických pokynů v žádném případě nedocházelo k nadměrným náhradám.

| (90) | Komise tedy konstatuje, že Slovinsko vyjasnilo, že podpora schválená v souladu s opatřením nepřesáhne dodatečné výrobní náklady na obnovitelné zdroje energie, které opatření podporuje. Opatření je tedy slučitelné s bodem 58 a dalšími body ekologických pokynů. |
| --- | --- |

(90)

Komise tedy konstatuje, že Slovinsko vyjasnilo, že podpora schválená v souladu s opatřením nepřesáhne dodatečné výrobní náklady na obnovitelné zdroje energie, které opatření podporuje. Opatření je tedy slučitelné s bodem 58 a dalšími body ekologických pokynů.

| (91) | Komise posoudila slučitelnost mechanismu podpory pro účinné elektrárny na kombinovanou výrobu s ekologickými pokyny, zejména s body 66 a 67 pokynů, a konstatuje toto: |
| --- | --- |

(91)

Komise posoudila slučitelnost mechanismu podpory pro účinné elektrárny na kombinovanou výrobu s ekologickými pokyny, zejména s body 66 a 67 pokynů, a konstatuje toto:

| (92) | Komise konstatuje zejména, že v souladu s bodem 66 ekologických pokynů přesahuje účinnost provozu jednotek na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, které mají nárok na prémii z režimu, referenční hodnoty stanovené ve směrnici 2004/8/ES. Slovinsko bude aktualizovat referenční hodnoty v souladu se směrnicí. Elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, jež jsou zahrnuty v režimu, tedy splňují podmínky oprávněnosti, jak je stanoví bod 31 ekologických pokynů. |
| --- | --- |

(92)

Komise konstatuje zejména, že v souladu s bodem 66 ekologických pokynů přesahuje účinnost provozu jednotek na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, které mají nárok na prémii z režimu, referenční hodnoty stanovené ve směrnici 2004/8/ES. Slovinsko bude aktualizovat referenční hodnoty v souladu se směrnicí. Elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, jež jsou zahrnuty v režimu, tedy splňují podmínky oprávněnosti, jak je stanoví bod 31 ekologických pokynů.

| (93) | Jak vyplývá z údajů, které předložilo Slovinsko, jsou průměrné náklady na výrobu elektrické energie v elektrárnách na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve všech případech vyšší než garantované odkupní ceny (20). Ve výpočtech jsou zahrnuty také příjmy z výroby a prodeje tepla. Komise tedy zastává názor, že výše podpory je vypočtena v souladu s bodem 66 ekologických pokynů. |
| --- | --- |

(93)

Jak vyplývá z údajů, které předložilo Slovinsko, jsou průměrné náklady na výrobu elektrické energie v elektrárnách na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve všech případech vyšší než garantované odkupní ceny (20). Ve výpočtech jsou zahrnuty také příjmy z výroby a prodeje tepla. Komise tedy zastává názor, že výše podpory je vypočtena v souladu s bodem 66 ekologických pokynů.

| (94) | Slovinsko Komisi informovalo, že se podpora pro elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie schvaluje v souladu se stejnými pravidly, jaká platí pro výrobce zelené elektrické energie. Jelikož bylo prokázáno, že jsou tato pravidla slučitelná s ekologickými pokyny, Komise konstatuje, že část režimu, podle níž se poskytuje podpora pro elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, je slučitelná s bodem 66 ekologických pokynů. |
| --- | --- |

(94)

Slovinsko Komisi informovalo, že se podpora pro elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie schvaluje v souladu se stejnými pravidly, jaká platí pro výrobce zelené elektrické energie. Jelikož bylo prokázáno, že jsou tato pravidla slučitelná s ekologickými pokyny, Komise konstatuje, že část režimu, podle níž se poskytuje podpora pro elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, je slučitelná s bodem 66 ekologických pokynů.

| (95) | Komise konstatuje, že uvalování dávky na domácí i dovezenou zelenou elektrickou energii ve prospěch domácí zelené elektrické energie mohlo v minulosti eventuálně vést k diskriminaci dovážené zelené elektrické energie. Slovinsko se však zavázalo, že zavede možnost refundace dávek z dovezené zelené elektrické energie. Komise konstatuje, že refundace bude založena povětšinou na systému potvrzení o původu. Členský stát dodatečnými požadavky ochrání systém před umělým zvyšováním nároků. Komise při posuzování poměrnosti měřítek zohlednila riziko umělých nároků a malý rozměr slovinského trhu, na němž by takové umělé nároky mohly významně ovlivnit systém podpor. Komise se tedy domnívá, že se Slovinsko zavázalo vytvořit vhodný nástroj pro eliminaci diskriminací, k nímž mohlo eventuálně dojít v minulosti. |
| --- | --- |

(95)

Komise konstatuje, že uvalování dávky na domácí i dovezenou zelenou elektrickou energii ve prospěch domácí zelené elektrické energie mohlo v minulosti eventuálně vést k diskriminaci dovážené zelené elektrické energie. Slovinsko se však zavázalo, že zavede možnost refundace dávek z dovezené zelené elektrické energie. Komise konstatuje, že refundace bude založena povětšinou na systému potvrzení o původu. Členský stát dodatečnými požadavky ochrání systém před umělým zvyšováním nároků. Komise při posuzování poměrnosti měřítek zohlednila riziko umělých nároků a malý rozměr slovinského trhu, na němž by takové umělé nároky mohly významně ovlivnit systém podpor. Komise se tedy domnívá, že se Slovinsko zavázalo vytvořit vhodný nástroj pro eliminaci diskriminací, k nímž mohlo eventuálně dojít v minulosti.

| (96) | Komise konstatuje, že se Slovinsko zavázalo zavést nový mechanismus financování, který bude založen na poplatcích za připojení, nezávislých na skutečné spotřebě domácí nebo dovezené zelené elektrické energie. Tento nový mechanismus nebude diskriminovat dováženou zelenou elektrickou energii. |
| --- | --- |

(96)

Komise konstatuje, že se Slovinsko zavázalo zavést nový mechanismus financování, který bude založen na poplatcích za připojení, nezávislých na skutečné spotřebě domácí nebo dovezené zelené elektrické energie. Tento nový mechanismus nebude diskriminovat dováženou zelenou elektrickou energii.

| (97) | Vzhledem k výše uvedenému splňuje podpora pro výrobce zelené elektrické energie a podpora pro elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie měřítka ekologických pokynů. Jelikož toto postačuje k prohlášení o slučitelnosti podpory se společným trhem, zastává Komise názor, že není nutné zkoumat, zda by se podpora mohla označit za slučitelnou také v souvislosti s jinými ustanoveními, ačkoliv Komise tato ustanovení zohlednila v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(97)

Vzhledem k výše uvedenému splňuje podpora pro výrobce zelené elektrické energie a podpora pro elektrárny na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie měřítka ekologických pokynů. Jelikož toto postačuje k prohlášení o slučitelnosti podpory se společným trhem, zastává Komise názor, že není nutné zkoumat, zda by se podpora mohla označit za slučitelnou také v souvislosti s jinými ustanoveními, ačkoliv Komise tato ustanovení zohlednila v rozhodnutí o zahájení řízení.

7.3.   Posouzení podpory pro elektrárnu Trbovlje

| (98) | Slovinsko zastává názor, že podpora pro elektrárnu Trbovlje představuje náhradu za náklady na služby obecného hospodářského zájmu v oblasti spolehlivosti dodávek elektrické energie. |
| --- | --- |

(98)

Slovinsko zastává názor, že podpora pro elektrárnu Trbovlje představuje náhradu za náklady na služby obecného hospodářského zájmu v oblasti spolehlivosti dodávek elektrické energie.

| (99) | Náhrada za náklady na služby obecného hospodářského zájmu může mít právo na výjimku ze zásady zákazu státní podpory. V některých případech dokonce takové náhrady nejsou státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Ve svém rozsudku ze dne 24. července 2003 ve věci C-280/00 (21) („rozsudek Altmark“) určil Soudní dvůr čtyři měřítka, která musí být splněna, aby státní podpora přidělená jako náhrada za náklady na služby obecného hospodářského zájmu nebyla státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(99)

Náhrada za náklady na služby obecného hospodářského zájmu může mít právo na výjimku ze zásady zákazu státní podpory. V některých případech dokonce takové náhrady nejsou státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Ve svém rozsudku ze dne 24. července 2003 ve věci C-280/00 (21) („rozsudek Altmark“) určil Soudní dvůr čtyři měřítka, která musí být splněna, aby státní podpora přidělená jako náhrada za náklady na služby obecného hospodářského zájmu nebyla státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (100) | Komise analyzovala podporu pro elektrárnu Trbovlje z hlediska těchto čtyř měřítek. |
| --- | --- |

(100)

Komise analyzovala podporu pro elektrárnu Trbovlje z hlediska těchto čtyř měřítek.

| (101) | První měřítko:„oprávněný podnik musí skutečně plnit povinnosti veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány“. |
| --- | --- |

(101)

První měřítko:„oprávněný podnik musí skutečně plnit povinnosti veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány“.

| (102) | Komise konstatuje, že ve slovinských zákonech je elektrárně Trbovlje svěřena odpovědnost za spolehlivost dodávek elektrické energie přímým odkazem na směrnici 2003/54/ES, zejména pak na její výše uvedený čl. 3 odst. 2 a čl. 11 odst. 4. |
| --- | --- |

(102)

Komise konstatuje, že ve slovinských zákonech je elektrárně Trbovlje svěřena odpovědnost za spolehlivost dodávek elektrické energie přímým odkazem na směrnici 2003/54/ES, zejména pak na její výše uvedený čl. 3 odst. 2 a čl. 11 odst. 4.

| (103) | Komise již v několika rozhodnutích konstatovala, že čl. 11 odst. 4 směrnice 2003/54/ES v souvislosti s čl. 3 odst. 2 téže směrnice lze chápat jako základ pro povinnost veřejné služby v oblasti spolehlivosti dodávek (22). Článek uvádí nejvyšší hranici 15 % celkové primární energie nutné na výrobu elektrické energie, která se spotřebuje v příslušném členském státě. Slovinsko se zavázalo omezit objem podpory pro elektrárnu Trbovlje tak, aby byla tato hranice dodržena, a při tom dokonce zohlední celou podporu schválenou pro týž účel mimo režim, projednávaný v tomto rozhodnutí. Povinnost je také časově omezena do roku 2009. |
| --- | --- |

(103)

Komise již v několika rozhodnutích konstatovala, že čl. 11 odst. 4 směrnice 2003/54/ES v souvislosti s čl. 3 odst. 2 téže směrnice lze chápat jako základ pro povinnost veřejné služby v oblasti spolehlivosti dodávek (22). Článek uvádí nejvyšší hranici 15 % celkové primární energie nutné na výrobu elektrické energie, která se spotřebuje v příslušném členském státě. Slovinsko se zavázalo omezit objem podpory pro elektrárnu Trbovlje tak, aby byla tato hranice dodržena, a při tom dokonce zohlední celou podporu schválenou pro týž účel mimo režim, projednávaný v tomto rozhodnutí. Povinnost je také časově omezena do roku 2009.

| (104) | Komise tedy zastává názor, že první měřítko je splněno. |
| --- | --- |

(104)

Komise tedy zastává názor, že první měřítko je splněno.

| (105) | Druhé měřítko:„parametry, na jejichž základě je vypočtena náhrada, musí být stanoveny předem, a to objektivním a transparentním způsobem“. |
| --- | --- |

(105)

Druhé měřítko:„parametry, na jejichž základě je vypočtena náhrada, musí být stanoveny předem, a to objektivním a transparentním způsobem“.

| (106) | Ve zde projednávaném případu má podpora podobu pevné odkupní ceny. Vláda každoročně zveřejňuje usnesení, v němž stanoví množství elektrické energie, která je zahrnuta do povinného odkupu, a odkupní cenu za tuto elektrickou energii. Cena je stanovena na základě transparentní metodiky se seznamem oprávněných nákladů, které zahrnují pouze výrobní náklady elektrárny. |
| --- | --- |

(106)

Ve zde projednávaném případu má podpora podobu pevné odkupní ceny. Vláda každoročně zveřejňuje usnesení, v němž stanoví množství elektrické energie, která je zahrnuta do povinného odkupu, a odkupní cenu za tuto elektrickou energii. Cena je stanovena na základě transparentní metodiky se seznamem oprávněných nákladů, které zahrnují pouze výrobní náklady elektrárny.

| (107) | Komise tedy zastává názor, že druhé měřítko je splněno. |
| --- | --- |

(107)

Komise tedy zastává názor, že druhé měřítko je splněno.

| (108) | Třetí měřítko:„náhrada nesmí přesáhnout částku, která je nutná na pokrytí všech nákladů nebo části nákladů, které vzniknou při plnění povinnosti veřejné služby při zohlednění příslušných příjmů a případného prospěchu z plnění této povinnosti“. |
| --- | --- |

(108)

Třetí měřítko:„náhrada nesmí přesáhnout částku, která je nutná na pokrytí všech nákladů nebo části nákladů, které vzniknou při plnění povinnosti veřejné služby při zohlednění příslušných příjmů a případného prospěchu z plnění této povinnosti“.

| (109) | Odkupní cena je stanovena tak, že nezahrnuje nic jiného než náklady na výrobu předpokládaného množství elektrické energie. Neobsahuje žádný podíl zisku. |
| --- | --- |

(109)

Odkupní cena je stanovena tak, že nezahrnuje nic jiného než náklady na výrobu předpokládaného množství elektrické energie. Neobsahuje žádný podíl zisku.

| (110) | Komise tedy zastává názor, že třetí měřítko je splněno. |
| --- | --- |

(110)

Komise tedy zastává názor, že třetí měřítko je splněno.

| (111) | Čtvrté měřítko:„když podnik, který by byl zmocněn plnit povinnost veřejné služby, není v jednotlivém případě vybrán v rámci veřejného výběrového řízení, které umožňuje volbu poskytovatele schopného provádět tyto služby s nejnižšími náklady pro Společenství, je nutné při zohlednění příslušných příjmů a příslušného zisku za plnění této povinnosti stanovit míru nutné náhrady na základě analýzy nákladů, které by při plnění této povinnosti měl běžný podnik, který je dobře řízen a má zajištěny patřičné přepravní prostředky na plnění potřebných požadavků na veřejnou službu“. |
| --- | --- |

(111)

Čtvrté měřítko:„když podnik, který by byl zmocněn plnit povinnost veřejné služby, není v jednotlivém případě vybrán v rámci veřejného výběrového řízení, které umožňuje volbu poskytovatele schopného provádět tyto služby s nejnižšími náklady pro Společenství, je nutné při zohlednění příslušných příjmů a příslušného zisku za plnění této povinnosti stanovit míru nutné náhrady na základě analýzy nákladů, které by při plnění této povinnosti měl běžný podnik, který je dobře řízen a má zajištěny patřičné přepravní prostředky na plnění potřebných požadavků na veřejnou službu“.

| (112) | Elektrárna Trbovlje nebyla vybrána v rámci veřejného výběrového řízení. Komise však konstatuje, že Slovinsko prokázalo, že v daném případě výběr elektrárny Trbovlje umožnil zajištění služby obecného hospodářského zájmu s nejnižšími náklady pro společenství, v souladu se specifickými faktickými a právními překážkami, které se v tomto případě vyskytují. V projednávaném případě zahrnuje povinnost veřejné služby zajištění národní spolehlivosti dodávek do roku 2009 při využití domácích zdrojů primární energie do objemu, který v jednotlivém kalendářním roce nepřesáhne 15 % celkové primární energie nutné na výrobu elektrické energie, jež se spotřebuje ve Slovinsku. |
| --- | --- |

(112)

Elektrárna Trbovlje nebyla vybrána v rámci veřejného výběrového řízení. Komise však konstatuje, že Slovinsko prokázalo, že v daném případě výběr elektrárny Trbovlje umožnil zajištění služby obecného hospodářského zájmu s nejnižšími náklady pro společenství, v souladu se specifickými faktickými a právními překážkami, které se v tomto případě vyskytují. V projednávaném případě zahrnuje povinnost veřejné služby zajištění národní spolehlivosti dodávek do roku 2009 při využití domácích zdrojů primární energie do objemu, který v jednotlivém kalendářním roce nepřesáhne 15 % celkové primární energie nutné na výrobu elektrické energie, jež se spotřebuje ve Slovinsku.

| (113) | V každém případě by za současných okolností mohly s ohledem na svou aktuální situaci plnit povinnost veřejné služby pouze dvě elektrárny ve Slovinsku. Jedná se o elektrárnu Šoštanj a elektrárnu Trbovlje. |
| --- | --- |

(113)

V každém případě by za současných okolností mohly s ohledem na svou aktuální situaci plnit povinnost veřejné služby pouze dvě elektrárny ve Slovinsku. Jedná se o elektrárnu Šoštanj a elektrárnu Trbovlje.

| (114) | Kdyby se tyto služby měly plnit i v ostatních elektrárnách, bylo by nutné je vybavit nákladnými čističkami kouřových plynů, kvůli čemuž by tato možnost ztratila rentabilitu. Dvě jednotky elektrárny Šoštanj, které mohou využívat domácí palivo, jsou již plně vytíženy využíváním domácího lignitu. Zvýšení jejich nejvyššího výkonu pro spalování domácího paliva by nebylo hospodárné, neboť by to vyžadovalo rozšíření elektrárny nebo modernizaci některých jejích jednotek instalací čističek kouřových plynů. Slovinské orgány výrobu těchto dvou jednotek zohlednily při výpočtu 15% hranice uvedené v 112. bodě odůvodnění. Měřítka pro povinnost veřejné služby v tomto případě proto splňovala pouze elektrárna Trbovlje. Podpora pro elektrárnu Trbovlje zahrnuje pouze ten podíl z 15 %, na který nemůže dosáhnout elektrárna Šoštanj. |
| --- | --- |

(114)

Kdyby se tyto služby měly plnit i v ostatních elektrárnách, bylo by nutné je vybavit nákladnými čističkami kouřových plynů, kvůli čemuž by tato možnost ztratila rentabilitu. Dvě jednotky elektrárny Šoštanj, které mohou využívat domácí palivo, jsou již plně vytíženy využíváním domácího lignitu. Zvýšení jejich nejvyššího výkonu pro spalování domácího paliva by nebylo hospodárné, neboť by to vyžadovalo rozšíření elektrárny nebo modernizaci některých jejích jednotek instalací čističek kouřových plynů. Slovinské orgány výrobu těchto dvou jednotek zohlednily při výpočtu 15% hranice uvedené v 112. bodě odůvodnění. Měřítka pro povinnost veřejné služby v tomto případě proto splňovala pouze elektrárna Trbovlje. Podpora pro elektrárnu Trbovlje zahrnuje pouze ten podíl z 15 %, na který nemůže dosáhnout elektrárna Šoštanj.

| (115) | Slovinsko tedy nejhospodárnějším a nejúčinnějším způsobem zajistilo plnění povinnosti veřejné služby, která spočívá ve výrobě elektrické energie z domácího paliva. Při zohlednění skutečnosti, že náhrady za povinnost veřejné služby nezahrnují žádný podíl zisku, usuzuje Komise, že povinnost veřejné služby je splněna s nejnižšími náklady pro společenství. Veřejnou soutěží by nebylo dosaženo levnějšího řešení. Rozhodně by však krátkodobá (do roku 2009) modernizace stávajících elektráren nebo výstavba nových, které by byly účinnější (za předpokladu, že je to možné) vyžadovala vysoké investiční náklady a kterýkoli poskytovatel by požadoval náhradu, která by obsahovala alespoň návratnost vloženého kapitálu. To by tedy v důsledku zvýšilo částku náhrady, kterou by bylo nutné poskytnout subjektu, jemuž by byla svěřena povinnost služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(115)

Slovinsko tedy nejhospodárnějším a nejúčinnějším způsobem zajistilo plnění povinnosti veřejné služby, která spočívá ve výrobě elektrické energie z domácího paliva. Při zohlednění skutečnosti, že náhrady za povinnost veřejné služby nezahrnují žádný podíl zisku, usuzuje Komise, že povinnost veřejné služby je splněna s nejnižšími náklady pro společenství. Veřejnou soutěží by nebylo dosaženo levnějšího řešení. Rozhodně by však krátkodobá (do roku 2009) modernizace stávajících elektráren nebo výstavba nových, které by byly účinnější (za předpokladu, že je to možné) vyžadovala vysoké investiční náklady a kterýkoli poskytovatel by požadoval náhradu, která by obsahovala alespoň návratnost vloženého kapitálu. To by tedy v důsledku zvýšilo částku náhrady, kterou by bylo nutné poskytnout subjektu, jemuž by byla svěřena povinnost služby obecného hospodářského zájmu.

| (116) | Komise dále upozorňuje, že nejsou známy žádné informace o tom, že by elektrárna Trbovlje nefungovala jako dobře řízený běžný podnik nebo že by fungovala zvlášť neefektivně. Komise upozorňuje, že podnik v době hospodářské transformace ve Slovinsku již restrukturalizoval své aktivity, zejména uzavřením starších a méně účinných jednotek, které byly zastaralé, a snížením počtu zaměstnanců. Zjistila také, že náhrada za povinnost veřejné služby v žádném případě nezahrnuje zisky. |
| --- | --- |

(116)

Komise dále upozorňuje, že nejsou známy žádné informace o tom, že by elektrárna Trbovlje nefungovala jako dobře řízený běžný podnik nebo že by fungovala zvlášť neefektivně. Komise upozorňuje, že podnik v době hospodářské transformace ve Slovinsku již restrukturalizoval své aktivity, zejména uzavřením starších a méně účinných jednotek, které byly zastaralé, a snížením počtu zaměstnanců. Zjistila také, že náhrada za povinnost veřejné služby v žádném případě nezahrnuje zisky.

| (117) | Komise také upozorňuje, že elektrárna Trbovlje by nové kolo systému obchodování s emisemi v období 2008–2012 nemohla využít pro tvorbu dodatečných příjmů nebo zisků, které by vyplývaly z její specifické povinnosti veřejné služby a byly by srovnatelné s tím, co by jakýkoliv jiný srovnatelný podnik mohl realizovat. Stát však elektrárně Trbovlje ukládá povinnost veřejné služby výroby elektrické energie. Na rozdíl od elektráren, které svou elektrickou energii prodávají volně na trhu, tedy elektrárna Trbovlje nebude moci ukončit výrobu elektrické energie a na trhu CO2 prodat potřebná práva, která získala zdarma, aniž by musela zakoupit stejný počet práv pro splnění své povinnosti. To však elektrárně nebrání v tom, aby zlepšila svou efektivitu na základě pobídek vytvořených systémem obchodování s emisemi, a tak uvolnila určitá práva, která by mohla prodat, přičemž by dodržela svou povinnost veřejné služby pro výrobu určitého množství energie. |
| --- | --- |

(117)

Komise také upozorňuje, že elektrárna Trbovlje by nové kolo systému obchodování s emisemi v období 2008–2012 nemohla využít pro tvorbu dodatečných příjmů nebo zisků, které by vyplývaly z její specifické povinnosti veřejné služby a byly by srovnatelné s tím, co by jakýkoliv jiný srovnatelný podnik mohl realizovat. Stát však elektrárně Trbovlje ukládá povinnost veřejné služby výroby elektrické energie. Na rozdíl od elektráren, které svou elektrickou energii prodávají volně na trhu, tedy elektrárna Trbovlje nebude moci ukončit výrobu elektrické energie a na trhu CO2 prodat potřebná práva, která získala zdarma, aniž by musela zakoupit stejný počet práv pro splnění své povinnosti. To však elektrárně nebrání v tom, aby zlepšila svou efektivitu na základě pobídek vytvořených systémem obchodování s emisemi, a tak uvolnila určitá práva, která by mohla prodat, přičemž by dodržela svou povinnost veřejné služby pro výrobu určitého množství energie.

| (118) | Výše uvedený závěr je založen na předpokladu, že lignit je momentálně nejhospodárnějším zdrojem domácího paliva na výrobu elektrické energie ve Slovinsku. Komise zastává názor, že toto platí v tomto okamžiku a v blízké budoucnosti. |
| --- | --- |

(118)

Výše uvedený závěr je založen na předpokladu, že lignit je momentálně nejhospodárnějším zdrojem domácího paliva na výrobu elektrické energie ve Slovinsku. Komise zastává názor, že toto platí v tomto okamžiku a v blízké budoucnosti.

| (119) | Komise však stejně tak soudí, že již nyní nejsou výrobní náklady u některých technologií výroby elektrické energie, které používají obnovitelné zdroje domácího paliva, o mnoho vyšší než náklady na výrobu u technologií využívajících lignit. To platí pro velké elektrárny na biomasu, u nichž dle údajů Slovinska náklady na výrobu činí průměrně 18,18 SIT/MWh, což je o málo více než 10 % nad náklady elektrárny Trbovlje. |
| --- | --- |

(119)

Komise však stejně tak soudí, že již nyní nejsou výrobní náklady u některých technologií výroby elektrické energie, které používají obnovitelné zdroje domácího paliva, o mnoho vyšší než náklady na výrobu u technologií využívajících lignit. To platí pro velké elektrárny na biomasu, u nichž dle údajů Slovinska náklady na výrobu činí průměrně 18,18 SIT/MWh, což je o málo více než 10 % nad náklady elektrárny Trbovlje.

| (120) | Komise tedy upozorňuje, že toto rozhodnutí je založeno na zvláštním reálném pozadí momentálního stavu a zejména přihlíží ke skutečnosti, že povinnost uložená elektrárně Trbovlje skončí roku 2009. Z dlouhodobého hlediska – až se náklady na obnovitelné zdroje sníží a jejich celkový výkon zvýší – se okolnosti pravděpodobně změní. |
| --- | --- |

(120)

Komise tedy upozorňuje, že toto rozhodnutí je založeno na zvláštním reálném pozadí momentálního stavu a zejména přihlíží ke skutečnosti, že povinnost uložená elektrárně Trbovlje skončí roku 2009. Z dlouhodobého hlediska – až se náklady na obnovitelné zdroje sníží a jejich celkový výkon zvýší – se okolnosti pravděpodobně změní.

| (121) | Komise dále přihlíží k tomu, že přesně tato povinnost veřejné služby byla svěřena na základě aktu Společenství – směrnice 2003/54/ES. Povinnost veřejné služby, jíž je zajišťování spolehlivosti národních dodávek, lze kvůli její zvláštní povaze vykládat tak, že se automaticky omezuje pouze na subjekty působící uvnitř státu, v němž bude svěřena. |
| --- | --- |

(121)

Komise dále přihlíží k tomu, že přesně tato povinnost veřejné služby byla svěřena na základě aktu Společenství – směrnice 2003/54/ES. Povinnost veřejné služby, jíž je zajišťování spolehlivosti národních dodávek, lze kvůli její zvláštní povaze vykládat tak, že se automaticky omezuje pouze na subjekty působící uvnitř státu, v němž bude svěřena.

| (122) | Komise tedy zastává názor, že metoda, kterou Slovinsko použilo na stanovení náhrady schválené pro elektrárnu Trbovlje, zaručuje, aby byla služba obecného hospodářského zájmu zajištěna s nejnižšími náklady pro Společenství do roku 2009. Za specifických právních a faktických okolností v tomto případě se zdá, že náhrada nepřesahuje částku, kterou by na plnění služby vyžadoval běžný dobře řízený podnik. Komise proto zastává názor, že čtvrté měřítko je splněno při zohlednění skutečnosti, že povinnost veřejné služby přestává platit na konci roku 2009. Toto časové omezení Slovinsku umožňuje zvážit, zda od roku 2010 přejde na „čisté technologie využití uhlí“ místo používání lignitu nebo se přeorientuje na využívání biomasy či jiných méně znečisťujících paliv v souladu s energetickou politikou EU (23). |
| --- | --- |

(122)

Komise tedy zastává názor, že metoda, kterou Slovinsko použilo na stanovení náhrady schválené pro elektrárnu Trbovlje, zaručuje, aby byla služba obecného hospodářského zájmu zajištěna s nejnižšími náklady pro Společenství do roku 2009. Za specifických právních a faktických okolností v tomto případě se zdá, že náhrada nepřesahuje částku, kterou by na plnění služby vyžadoval běžný dobře řízený podnik. Komise proto zastává názor, že čtvrté měřítko je splněno při zohlednění skutečnosti, že povinnost veřejné služby přestává platit na konci roku 2009. Toto časové omezení Slovinsku umožňuje zvážit, zda od roku 2010 přejde na „čisté technologie využití uhlí“ místo používání lignitu nebo se přeorientuje na využívání biomasy či jiných méně znečisťujících paliv v souladu s energetickou politikou EU (23).

| (123) | Vzhledem k výše uvedenému Komise konstatuje, že podpora pro elektrárnu Trbovlje za specifických okolností uvedených výše splňuje čtyři měřítka rozsudku Altmark a neznamená podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, |
| --- | --- |

(123)

Vzhledem k výše uvedenému Komise konstatuje, že podpora pro elektrárnu Trbovlje za specifických okolností uvedených výše splňuje čtyři měřítka rozsudku Altmark a neznamená podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora schválená pro kvalifikované výrobce elektrické energie, kteří používají obnovitelné zdroje primární energie, jak je vymezena ve slovinském energetickém zákonu, je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

Článek 2

Podpora schválená pro kvalifikované výrobce elektrické energie, kteří využívají kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, jak je vymezena ve slovinském energetickém zákonu, je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

Článek 3

Podpora schválená pro elektrárnu Trbovlje, jak je vymezena ve slovinském energetickém zákonu, není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.

V Bruselu dne 24. dubna 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 46, 22.2.2005, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. C 63, 15.3.2005, s. 2.

2

(3)  Nařízení o podmínkách získání statusu kvalifikovaného výrobce elektrické energie (Úř. věst. RS, č. 29/01 a 99/01).

3

(4)  Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

4

(5)  Komise jej přijala dne 26.7.2001. K dispozici je na internetových stránkách Generálního ředitelství Komise pro ochranu hospodářské soutěže na následující adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

5

Členským státům bylo předáno dopisem č. SG(2001) D/290869 ze dne 6.8.2001.

(6)  Úř. věst. RS, č. 79/1999, 51/2004.

6

(7)  Úř. věst. C 164, 10.7.2002, s. 3, pro obě věci.

7

(8)  Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33.

8

(9)  Úř. věst. RS, č. 25/02.

9

(10)  Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 50.

10

(11)  Úř. věst. RS, č. 74/01.

11

(12)  Úř. věst. RS, č. 49/03.

12

(13)  Zdroj: Mezinárodní agentura pro energii. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI.

13

Zdroj

(14)  Viz např. věc N 161/04 – Portugalsko – (Úř. věst. C 250, 8.10.2005, s. 9).

14

(15)  Rozsudek ze dne 2. července 1974 ve věci C-173/73 – Itálie v. Komise.

15

Itálie v. Komise

(16)  Rozsudek ze dne 22. března 1997 ve věci C-78/79 – Steinike v. Spolková republika Německo.

16

Steinike v. Spolková republika Německo

(17)  Rozhodnutí Soudu ze dne 15. července 2004 ve věci C-345/02.

17

(18)  Úř. věst. RS, č. 29/01 a 99/01.

18

(19)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

19

(20)  Viz poslední tři řádky výše uvedených tabulek.

20

(21)  Rozhodnutí Soudu ze dne 24.7.2003 v případu C-280/00, Altmark trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg a Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

21

Altmark trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg a Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(22)  Viz rozhodnutí Komise ve věcech N 34/99 (Úř. věst. C 5, 8.1.2002, s. 2), NN 49/99 (Úř. věst. C 268, 22.9.2001, s. 7), a N 6/A/2001 (Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 26).

22

(23)  Viz energetický balíček z ledna 2007 a zejména KOM(2006) 843 v konečném znění.

23

---

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. dubna 2007

o státní podpoře C 26/2006 (ex N 110/2006), dočasný obranný mechanismus pro odvětví stavby lodí – Portugalsko

(oznámeno pod číslem K(2007) 1756)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/581/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s těmito ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 7. února 2006 (zaevidovaným dne 10. února 2006) oznámilo Portugalsko Komisi svůj záměr poskytnout provozní podporu ve prospěch loděnice Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (dále jen „ENVC“). Dopisem ze dne 13. března 2006 si Komise vyžádala doplňující informace. Portugalsko zaslalo svou odpověď elektronickou poštou dne 28. dubna 2006. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 7. února 2006 (zaevidovaným dne 10. února 2006) oznámilo Portugalsko Komisi svůj záměr poskytnout provozní podporu ve prospěch loděnice Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (dále jen „ENVC“). Dopisem ze dne 13. března 2006 si Komise vyžádala doplňující informace. Portugalsko zaslalo svou odpověď elektronickou poštou dne 28. dubna 2006.

| (2) | Dopisem ze dne 23. června 2006 informovala Komise Portugalsko o rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dotčené podpory. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 23. června 2006 informovala Komise Portugalsko o rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dotčené podpory.

| (3) | V dopise ze dne 25. července 2006 (zaevidovaném dne 26. července 2006) předložily portugalské orgány své připomínky v souvislosti s výše uvedeným řízením. |
| --- | --- |

(3)

V dopise ze dne 25. července 2006 (zaevidovaném dne 26. července 2006) předložily portugalské orgány své připomínky v souvislosti s výše uvedeným řízením.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek. Žádné připomínky třetích stran předloženy nebyly. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek. Žádné připomínky třetích stran předloženy nebyly.

II.   POPIS OPATŘENÍ PODPORY

| (5) | Podpora by měla být poskytnuta společnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (dále jen „ENVC“), portugalské loděnici, jež má v současné době přibližně 1 000 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(5)

Podpora by měla být poskytnuta společnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA (dále jen „ENVC“), portugalské loděnici, jež má v současné době přibližně 1 000 zaměstnanců.

| (6) | Dne 14. listopadu 2003 uzavřela společnost ENVC smlouvu s francouzskou rejdařskou společností Fouquet Sacops SA, týkající se dodávky tankeru na ropné a chemické produkty (trup č. 227) za smluvní cenu ve výši 22 900 000 EUR. Loď byla fakticky dodána dne 26. dubna 2005. |
| --- | --- |

(6)

Dne 14. listopadu 2003 uzavřela společnost ENVC smlouvu s francouzskou rejdařskou společností Fouquet Sacops SA, týkající se dodávky tankeru na ropné a chemické produkty (trup č. 227) za smluvní cenu ve výši 22 900 000 EUR. Loď byla fakticky dodána dne 26. dubna 2005.

| (7) | Portugalsko navrhuje v souvislosti s touto smlouvou poskytnout společnosti ENVC podporu ve formě subvence ve výši 1 461 702 EUR, a to na základě nařízení Rady (ES) č. 1177/2002 o dočasném obranném mechanismu pro stavbu lodí (3), ve znění nařízení Rady (ES) č. 502/2004 (4) (dále jen „nařízení DOM“). Nařízení DOM vstoupilo v platnost dne 3. července 2002 a jeho použitelnost skončila dnem 31. března 2005. V době, kdy Portugalsko podporu oznámilo, již tedy nařízení platné nebylo. |
| --- | --- |

(7)

Portugalsko navrhuje v souvislosti s touto smlouvou poskytnout společnosti ENVC podporu ve formě subvence ve výši 1 461 702 EUR, a to na základě nařízení Rady (ES) č. 1177/2002 o dočasném obranném mechanismu pro stavbu lodí (3), ve znění nařízení Rady (ES) č. 502/2004 (4) (dále jen „nařízení DOM“). Nařízení DOM vstoupilo v platnost dne 3. července 2002 a jeho použitelnost skončila dnem 31. března 2005. V době, kdy Portugalsko podporu oznámilo, již tedy nařízení platné nebylo.

| (8) | Portugalsko namítá, že smlouva je i přesto způsobilá pro poskytnutí podpory na základě nařízení DOM, a to z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(8)

Portugalsko namítá, že smlouva je i přesto způsobilá pro poskytnutí podpory na základě nařízení DOM, a to z těchto důvodů:

| (9) | Článek 4 nařízení DOM stanoví: „Toto nařízení se použije na konečné smlouvy podepsané od vstupu tohoto nařízení v platnost až do konce jeho použitelnosti (...)“. Portugalsko v této spojitosti poukazuje na to, že dotčená smlouva byla podepsána dne 14. listopadu 2003, kdy bylo nařízení DOM ještě platné, a je proto nadále způsobilá pro poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(9)

Článek 4 nařízení DOM stanoví: „Toto nařízení se použije na konečné smlouvy podepsané od vstupu tohoto nařízení v platnost až do konce jeho použitelnosti (...)“. Portugalsko v této spojitosti poukazuje na to, že dotčená smlouva byla podepsána dne 14. listopadu 2003, kdy bylo nařízení DOM ještě platné, a je proto nadále způsobilá pro poskytnutí podpory.

| (10) | Portugalsko rovněž uvádí, že dotčená smlouva byla předmětem nabídek s nižší cenou od korejských loděnic, čímž jsou splněny podmínky stanovené v článku 2 nařízení DOM, a že je tedy podpora opodstatněná jako způsob obrany před nekalou hospodářskou soutěží ze strany korejských loděnic. |
| --- | --- |

(10)

Portugalsko rovněž uvádí, že dotčená smlouva byla předmětem nabídek s nižší cenou od korejských loděnic, čímž jsou splněny podmínky stanovené v článku 2 nařízení DOM, a že je tedy podpora opodstatněná jako způsob obrany před nekalou hospodářskou soutěží ze strany korejských loděnic.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (11) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souvislosti s tímto případem zdůraznila, že měla na základě nařízení DOM pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory se společným trhem, a to z následujících důvodů: |
| --- | --- |

(11)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souvislosti s tímto případem zdůraznila, že měla na základě nařízení DOM pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory se společným trhem, a to z následujících důvodů:

| (12) | Za prvé, Komise měla pochybnosti ohledně pobídkového účinku podpory. Komise v souvislosti s tímto hlediskem zdůraznila, že Portugalsko nepředložilo důkazní prvky, jež by prokázaly, že by předtím, než společnost ENVC podepsala smlouvu, obdržela nějaké veřejné záruky poskytnutí podpory. Právě naopak, Portugalsko nedisponovalo platným režimem DOM. Kromě toho bylo, dle dostupných informací, rozhodnutí portugalských orgánů poskytnout podporu společnosti ENVC (podléhající schválení Komisí) přijato až dne 28. prosince 2005, tedy dlouho po uzavření smlouvy a dodání lodi. Vše proto nasvědčovalo tomu, že státní podpory pro loděnici ENVC nebyly pobídkou k podepsání smlouvy, vzhledem k tomu, že v době uzavření projektu podpora nebyla k dispozici. |
| --- | --- |

(12)

Za prvé, Komise měla pochybnosti ohledně pobídkového účinku podpory. Komise v souvislosti s tímto hlediskem zdůraznila, že Portugalsko nepředložilo důkazní prvky, jež by prokázaly, že by předtím, než společnost ENVC podepsala smlouvu, obdržela nějaké veřejné záruky poskytnutí podpory. Právě naopak, Portugalsko nedisponovalo platným režimem DOM. Kromě toho bylo, dle dostupných informací, rozhodnutí portugalských orgánů poskytnout podporu společnosti ENVC (podléhající schválení Komisí) přijato až dne 28. prosince 2005, tedy dlouho po uzavření smlouvy a dodání lodi. Vše proto nasvědčovalo tomu, že státní podpory pro loděnici ENVC nebyly pobídkou k podepsání smlouvy, vzhledem k tomu, že v době uzavření projektu podpora nebyla k dispozici.

| (13) | Za druhé, Komise pokládala za sporný právní základ pro schválení podpory. Komise upozornila, že použitelnost nařízení DOM skončila dnem 31. března 2005, a že tedy v době oznámení podpory Portugalskem již nařízení nebylo platné. Ačkoli se nařízení používalo na smlouvy uzavřené během období její platnosti, pochybnosti se týkaly toho, zda by Komise ještě mohla oznámené opatření posuzovat na základě nástroje, jež přestal být součástí právního řádu EU. |
| --- | --- |

(13)

Za druhé, Komise pokládala za sporný právní základ pro schválení podpory. Komise upozornila, že použitelnost nařízení DOM skončila dnem 31. března 2005, a že tedy v době oznámení podpory Portugalskem již nařízení nebylo platné. Ačkoli se nařízení používalo na smlouvy uzavřené během období její platnosti, pochybnosti se týkaly toho, zda by Komise ještě mohla oznámené opatření posuzovat na základě nástroje, jež přestal být součástí právního řádu EU.

| (14) | Kromě toho Komise zdůraznila, že Korea zpochybnila slučitelnost nařízení DOM s pravidly Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“). Dne 22. dubna 2005 vydal panel WTO svou zprávu, v níž se vyjádřil v tom smyslu, že režim DOM a národní režimy přijaté v rámci tohoto mechanismu, existující v době, kdy Korea podala stížnost u WTO, byly v rozporu s ustanovením čl. 23 odst. 1 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů (5). Dne 20. června 2005 přijal orgán WTO pro řešení sporů zprávu tohoto panelu, včetně doporučení, aby Společenství uvedlo nařízení DOM a vnitrostátní režimy přijaté na základě tohoto mechanismu do souladu s povinnostmi vyplývajícími z dohod WTO (6). Dne 20. července 2005 Společenství informovalo orgán pro řešení sporů, že již splnilo rozhodnutí a doporučení orgánu, jelikož použitelnost nařízení DOM skončila dnem 31. března 2005 a členské státy již nadále nemohou poskytovat provozní podpory na základě tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Kromě toho Komise zdůraznila, že Korea zpochybnila slučitelnost nařízení DOM s pravidly Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“). Dne 22. dubna 2005 vydal panel WTO svou zprávu, v níž se vyjádřil v tom smyslu, že režim DOM a národní režimy přijaté v rámci tohoto mechanismu, existující v době, kdy Korea podala stížnost u WTO, byly v rozporu s ustanovením čl. 23 odst. 1 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů (5). Dne 20. června 2005 přijal orgán WTO pro řešení sporů zprávu tohoto panelu, včetně doporučení, aby Společenství uvedlo nařízení DOM a vnitrostátní režimy přijaté na základě tohoto mechanismu do souladu s povinnostmi vyplývajícími z dohod WTO (6). Dne 20. července 2005 Společenství informovalo orgán pro řešení sporů, že již splnilo rozhodnutí a doporučení orgánu, jelikož použitelnost nařízení DOM skončila dnem 31. března 2005 a členské státy již nadále nemohou poskytovat provozní podpory na základě tohoto nařízení.

| (15) | Povolit nyní poskytnutí navrhované podpory by znamenalo pokračovat v používání nařízení DOM a v porušování povinnosti Společenství plnit rozhodnutí orgánu pro řešení sporů. Komise se tudíž v této fázi domnívala, že podpora není slučitelná s mezinárodními závazky Společenství. |
| --- | --- |

(15)

Povolit nyní poskytnutí navrhované podpory by znamenalo pokračovat v používání nařízení DOM a v porušování povinnosti Společenství plnit rozhodnutí orgánu pro řešení sporů. Komise se tudíž v této fázi domnívala, že podpora není slučitelná s mezinárodními závazky Společenství.

| (16) | Za třetí, co se týče míry podpory, Komise poukázala na to, že její výše podle všeho převyšuje 6 % smluvní hodnoty, a tedy nedodržuje maximální povolenou výši stanovenou v čl. 2 odst. 3 nařízení DOM. |
| --- | --- |

(16)

Za třetí, co se týče míry podpory, Komise poukázala na to, že její výše podle všeho převyšuje 6 % smluvní hodnoty, a tedy nedodržuje maximální povolenou výši stanovenou v čl. 2 odst. 3 nařízení DOM.

IV.   PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKÝCH ORGÁNŮ

| (17) | Portugalsko uvedlo, že částka podpory uvedená Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (1 401 702 EUR) (7) se neshoduje s výší oznámené podpory (1 461 702 EUR). |
| --- | --- |

(17)

Portugalsko uvedlo, že částka podpory uvedená Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (1 401 702 EUR) (7) se neshoduje s výší oznámené podpory (1 461 702 EUR).

| (18) | Co se týče míry podpory, Portugalsko zdůraznilo, že podle nařízení DOM činí maximální výše podpory 6 % smluvní hodnoty před podporou (na rozdíl od 6 % smluvní hodnoty uvedené v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (8)), a že tedy míra podpory je v tomto smyslu v souladu s nařízením DOM. |
| --- | --- |

(18)

Co se týče míry podpory, Portugalsko zdůraznilo, že podle nařízení DOM činí maximální výše podpory 6 % smluvní hodnoty před podporou (na rozdíl od 6 % smluvní hodnoty uvedené v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (8)), a že tedy míra podpory je v tomto smyslu v souladu s nařízením DOM.

| (19) | Z obecnějšího hlediska Portugalsko zdůraznilo, že účelem nařízení DOM je čelit nekalé hospodářské soutěži ze strany Koreje a že všechny loděnice z EU měly stejné podmínky pro získání podpory na základě nařízení DOM. Podle Portugalska tedy podpora neovlivňuje obchod na společném trhu, a je proto nejisté, zda může být považována za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(19)

Z obecnějšího hlediska Portugalsko zdůraznilo, že účelem nařízení DOM je čelit nekalé hospodářské soutěži ze strany Koreje a že všechny loděnice z EU měly stejné podmínky pro získání podpory na základě nařízení DOM. Podle Portugalska tedy podpora neovlivňuje obchod na společném trhu, a je proto nejisté, zda může být považována za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (20) | Ohledně pobídkového účinku podpory předložilo Portugalsko nové důkazní prvky, které dokládají, že loděnice požádala o podporu dne 25. září 2003, tedy před podpisem smlouvy. V této souvislosti Portugalsko předložilo kopii dopisu portugalských orgánů zaslaného loděnici dne 26. září 2003, v němž potvrzovaly příjem žádosti o podporu a připomínaly loděnici, že poskytnutí podpory je podmíněno schválením Komisí. Dle Portugalska tento dopis dokazuje připravenost portugalských orgánů k poskytnutí podpory, pokud by byly splněny veškeré zákonné podmínky. |
| --- | --- |

(20)

Ohledně pobídkového účinku podpory předložilo Portugalsko nové důkazní prvky, které dokládají, že loděnice požádala o podporu dne 25. září 2003, tedy před podpisem smlouvy. V této souvislosti Portugalsko předložilo kopii dopisu portugalských orgánů zaslaného loděnici dne 26. září 2003, v němž potvrzovaly příjem žádosti o podporu a připomínaly loděnici, že poskytnutí podpory je podmíněno schválením Komisí. Dle Portugalska tento dopis dokazuje připravenost portugalských orgánů k poskytnutí podpory, pokud by byly splněny veškeré zákonné podmínky.

| (21) | Portugalsko také uvedlo, že na základě předchozí praxe existovala dohoda, podle níž mělo Portugalsko žádosti o podporu v odvětví lodního stavitelství podporovat, pokud by existoval právní základ, jež by to umožňoval (v tomto případě nařízení DOM). To, že byla podpora Portugalskem formálně schválena až v prosinci 2005, bylo způsobeno interním administrativním zpožděním. Avšak to nic nemění na faktu, že loděnice očekávala poskytnutí podpory, a to na základě již zmíněných skutečností (viz 20. bod odůvodnění) a též na základě obecné politiky portugalských orgánů v této oblasti. Loděnice mohla doložit, že korejské loděnice nabídly v souvislosti s touto smlouvou nižší ceny a že při akceptaci smlouvy vycházela z toho, že jí portugalské orgány poskytnou podporu. |
| --- | --- |

(21)

Portugalsko také uvedlo, že na základě předchozí praxe existovala dohoda, podle níž mělo Portugalsko žádosti o podporu v odvětví lodního stavitelství podporovat, pokud by existoval právní základ, jež by to umožňoval (v tomto případě nařízení DOM). To, že byla podpora Portugalskem formálně schválena až v prosinci 2005, bylo způsobeno interním administrativním zpožděním. Avšak to nic nemění na faktu, že loděnice očekávala poskytnutí podpory, a to na základě již zmíněných skutečností (viz 20. bod odůvodnění) a též na základě obecné politiky portugalských orgánů v této oblasti. Loděnice mohla doložit, že korejské loděnice nabídly v souvislosti s touto smlouvou nižší ceny a že při akceptaci smlouvy vycházela z toho, že jí portugalské orgány poskytnou podporu.

| (22) | Co se týče právního základu pro schválení podpory, Portugalsko zopakovalo své připomínky předložené v oznámení, podle něhož představuje nařízení DOM vhodný základ pro schválení podpory, jelikož smlouva byla podepsána v době, kdy bylo nařízení DOM ještě platné, a ve skutečnosti ještě předtím, než bylo toto nařízení zpochybněno orgánem pro řešení sporů. Portugalsko uvedlo, že se tedy tento případ neliší od podpor poskytnutých jinými členskými státy (na základě režimů DOM) ve spojitosti se smlouvami podepsanými v době platnosti tohoto nařízení. Rozhodující skutečností pro určení způsobilosti smluv pro poskytnutí podpory je datum podpisu smlouvy, nikoliv datum oznámení či poskytnutí podpory. Portugalsko rovněž upozornilo na to, že po žádných loděnicích – příjemcích podpory – nebylo po zveřejnění zprávy panelu WTO požadováno navrácení podpory. Neschválit podporu společnosti ENVC by tedy bylo v rozporu s obecnou zásadou rovného zacházení. |
| --- | --- |

(22)

Co se týče právního základu pro schválení podpory, Portugalsko zopakovalo své připomínky předložené v oznámení, podle něhož představuje nařízení DOM vhodný základ pro schválení podpory, jelikož smlouva byla podepsána v době, kdy bylo nařízení DOM ještě platné, a ve skutečnosti ještě předtím, než bylo toto nařízení zpochybněno orgánem pro řešení sporů. Portugalsko uvedlo, že se tedy tento případ neliší od podpor poskytnutých jinými členskými státy (na základě režimů DOM) ve spojitosti se smlouvami podepsanými v době platnosti tohoto nařízení. Rozhodující skutečností pro určení způsobilosti smluv pro poskytnutí podpory je datum podpisu smlouvy, nikoliv datum oznámení či poskytnutí podpory. Portugalsko rovněž upozornilo na to, že po žádných loděnicích – příjemcích podpory – nebylo po zveřejnění zprávy panelu WTO požadováno navrácení podpory. Neschválit podporu společnosti ENVC by tedy bylo v rozporu s obecnou zásadou rovného zacházení.

V.   POSOUZENÍ

| (23) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(23)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (24) | Komise se domnívá, že navrhované opatření je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES: má formu subvence financované ze státních prostředků; i kdyby bylo možné nařízení DOM použít ve všech členských státech, tak jak uvádí Portugalsko, jedná se o selektivní opatření, vzhledem k tomu, že se týká pouze společnosti ENVC; tato selektivní subvence může narušit hospodářskou soutěž, neboť společnosti ENVC poskytuje výhodu ve srovnání s ostatními konkurenty, kteří podporu nezískali. A konečně, lodní stavitelství je hospodářskou činností, jež umožňuje obchod mezi členskými státy ve velkém měřítku. Tímto způsobem opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(24)

Komise se domnívá, že navrhované opatření je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES: má formu subvence financované ze státních prostředků; i kdyby bylo možné nařízení DOM použít ve všech členských státech, tak jak uvádí Portugalsko, jedná se o selektivní opatření, vzhledem k tomu, že se týká pouze společnosti ENVC; tato selektivní subvence může narušit hospodářskou soutěž, neboť společnosti ENVC poskytuje výhodu ve srovnání s ostatními konkurenty, kteří podporu nezískali. A konečně, lodní stavitelství je hospodářskou činností, jež umožňuje obchod mezi členskými státy ve velkém měřítku. Tímto způsobem opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (25) | Komise proto potvrzuje, že se na oznámenou podporu vztahuje č. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(25)

Komise proto potvrzuje, že se na oznámenou podporu vztahuje č. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (26) | Po předložení připomínek Portugalskem Komise potvrzuje, že výše oznámené podpory dosahuje 1 461 702 EUR. Podle čl. 2 odst. 3 nařízení DOM je maximální povolená výše podpory 6 % smluvní ceny před podporou (9). Komise došla k závěru, že oznámená podpora je v souladu s maximální mírou povolenou nařízením DOM. |
| --- | --- |

(26)

Po předložení připomínek Portugalskem Komise potvrzuje, že výše oznámené podpory dosahuje 1 461 702 EUR. Podle čl. 2 odst. 3 nařízení DOM je maximální povolená výše podpory 6 % smluvní ceny před podporou (9). Komise došla k závěru, že oznámená podpora je v souladu s maximální mírou povolenou nařízením DOM.

| (27) | Z hlediska obecné zásady může být státní podpora považována za slučitelnou se společným trhem, pouze pokud by byla nezbytná jako pobídka příjemce podpory k jednání způsobem, kterým by přispěl k realizaci cílů dle příslušné výjimky (10). |
| --- | --- |

(27)

Z hlediska obecné zásady může být státní podpora považována za slučitelnou se společným trhem, pouze pokud by byla nezbytná jako pobídka příjemce podpory k jednání způsobem, kterým by přispěl k realizaci cílů dle příslušné výjimky (10).

| (28) | Komise v této souvislosti zdůrazňuje, že účelem nařízení DOM bylo, „aby mohly loděnice Společenství účinně čelit nekalé korejské hospodářské soutěži“ (viz 6. bod odůvodnění). Takto mohly být povoleny přímé podpory v maximální výši 6 % smluvní hodnoty před podporou, pokud o smlouvu usilovala korejská loděnice nabízející nižší cenu (článek 2). |
| --- | --- |

(28)

Komise v této souvislosti zdůrazňuje, že účelem nařízení DOM bylo, „aby mohly loděnice Společenství účinně čelit nekalé korejské hospodářské soutěži“ (viz 6. bod odůvodnění). Takto mohly být povoleny přímé podpory v maximální výši 6 % smluvní hodnoty před podporou, pokud o smlouvu usilovala korejská loděnice nabízející nižší cenu (článek 2).

| (29) | Z nových důkazů předložených Portugalskem vyplývá, že loděnice zažádala o podporu ještě před podpisem smlouvy. Kromě toho poskytlo Portugalsko kopii dopisu příslušných portugalských orgánů (generální ředitelství pro průmysl) ze dne 26. září 2003 adresovaného společnosti ENVC, v němž se potvrzuje obdržení žádosti o podporu, žádá o doložení splnění podmínek čl. 2 odst. 1 nařízení DOM (tedy důkazů o existenci hospodářské soutěže v souvislosti se smlouvou ze strany korejské loděnice nabízející nižší cenu – tento důkaz poté loděnice doložila) a v němž je loděnici připomenuto, že poskytnutí podpory podléhá oznámení Komisi a jejímu schválení. Komise se domnívá, že výše uvedená fakta naznačovala připravenost portugalských orgánů k poskytnutí podpory, pokud by byly splněny všechny podmínky. Jelikož se v tomto případě zdálo, že jsou všechny podmínky způsobilosti splněny, mohla tato skutečnost pro loděnici znamenat nadějné vyhlídky na poskytnutí podpory (11). V tomto ohledu tedy byly pochybnosti Komise o pobídkovém účinku rozptýleny. |
| --- | --- |

(29)

Z nových důkazů předložených Portugalskem vyplývá, že loděnice zažádala o podporu ještě před podpisem smlouvy. Kromě toho poskytlo Portugalsko kopii dopisu příslušných portugalských orgánů (generální ředitelství pro průmysl) ze dne 26. září 2003 adresovaného společnosti ENVC, v němž se potvrzuje obdržení žádosti o podporu, žádá o doložení splnění podmínek čl. 2 odst. 1 nařízení DOM (tedy důkazů o existenci hospodářské soutěže v souvislosti se smlouvou ze strany korejské loděnice nabízející nižší cenu – tento důkaz poté loděnice doložila) a v němž je loděnici připomenuto, že poskytnutí podpory podléhá oznámení Komisi a jejímu schválení. Komise se domnívá, že výše uvedená fakta naznačovala připravenost portugalských orgánů k poskytnutí podpory, pokud by byly splněny všechny podmínky. Jelikož se v tomto případě zdálo, že jsou všechny podmínky způsobilosti splněny, mohla tato skutečnost pro loděnici znamenat nadějné vyhlídky na poskytnutí podpory (11). V tomto ohledu tedy byly pochybnosti Komise o pobídkovém účinku rozptýleny.

| (30) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise upozornila, že použitelnost nařízení DOM skončila dne 31. března 2005, a že tedy nařízení DOM v době, kdy Portugalsko podporu oznámilo, již nebylo platné. Ačkoli se nařízení DOM vztahovalo na smlouvy uzavřené v době jeho platnosti, existovaly pochybnosti o tom, zda Komise může posuzovat oznámené opatření na základě nástroje, který již není součástí právního řádu EU. |
| --- | --- |

(30)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise upozornila, že použitelnost nařízení DOM skončila dne 31. března 2005, a že tedy nařízení DOM v době, kdy Portugalsko podporu oznámilo, již nebylo platné. Ačkoli se nařízení DOM vztahovalo na smlouvy uzavřené v době jeho platnosti, existovaly pochybnosti o tom, zda Komise může posuzovat oznámené opatření na základě nástroje, který již není součástí právního řádu EU.

| (31) | Připomínky předložené Portugalskem po rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení nerozptýlily pochybnosti Komise v této otázce. |
| --- | --- |

(31)

Připomínky předložené Portugalskem po rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení nerozptýlily pochybnosti Komise v této otázce.

| (32) | Komise podotýká, že co se týče oblasti oznamovaných podpor, je praxe Komise taková, že při posuzování se opírá o právní předpisy platné v době posouzení (12), pokud v samotných platných právních předpisech není stanoveno jinak. Portugalsko podporu interně schválilo (přičemž ji podmínilo schválením Komisí) a oznámilo Komisi až dlouho poté, co doba použitelnosti nařízení DOM skončila. |
| --- | --- |

(32)

Komise podotýká, že co se týče oblasti oznamovaných podpor, je praxe Komise taková, že při posuzování se opírá o právní předpisy platné v době posouzení (12), pokud v samotných platných právních předpisech není stanoveno jinak. Portugalsko podporu interně schválilo (přičemž ji podmínilo schválením Komisí) a oznámilo Komisi až dlouho poté, co doba použitelnosti nařízení DOM skončila.

| (33) | Portugalsko ohledně této skutečnosti uvádí, že nařízení DOM lze použít na tuto smlouvu na základě článku 4 uvedeného nařízení, jež stanoví: „Toto nařízení se použije na konečné smlouvy podepsané od vstupu tohoto nařízení v platnost až do konce jeho použitelnosti (...)“. Portugalsko v této souvislosti zdůrazňuje, že dotčená smlouva byla podepsána dne 14. listopadu 2003, tedy ještě v době platnosti nařízení DOM, a je tudíž nadále způsobilá pro poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(33)

Portugalsko ohledně této skutečnosti uvádí, že nařízení DOM lze použít na tuto smlouvu na základě článku 4 uvedeného nařízení, jež stanoví: „Toto nařízení se použije na konečné smlouvy podepsané od vstupu tohoto nařízení v platnost až do konce jeho použitelnosti (...)“. Portugalsko v této souvislosti zdůrazňuje, že dotčená smlouva byla podepsána dne 14. listopadu 2003, tedy ještě v době platnosti nařízení DOM, a je tudíž nadále způsobilá pro poskytnutí podpory.

| (34) | Komise se nicméně domnívá, že citovaný článek 4 neurčuje dobu použitelnosti nařízení DOM. Ta je určena v článku 5 (13) nařízení, jež uvádí, že „použitelnost (nařízení) končí dnem 31. března 2005“. |
| --- | --- |

(34)

Komise se nicméně domnívá, že citovaný článek 4 neurčuje dobu použitelnosti nařízení DOM. Ta je určena v článku 5 (13) nařízení, jež uvádí, že „použitelnost (nařízení) končí dnem 31. března 2005“.

| (35) | Článek 4 oproti tomu stanoví doplňující podmínky slučitelnosti podpory. To je také potvrzeno v druhé části článku 4, jež stanoví, že nařízení DOM se nebude používat na konečné smlouvy podepsané „předtím, než Společenství oznámí v Úředním věstníku Evropských společenství, že zahájilo řízení o urovnání sporu s Koreou (...) a (na konečné smlouvy podepsané) jeden nebo více měsíců poté, co Komise v Úředním věstníku Evropských společenství oznámí, že tato řízení o urovnání sporů jsou ukončena nebo pozastavena“. |
| --- | --- |

(35)

Článek 4 oproti tomu stanoví doplňující podmínky slučitelnosti podpory. To je také potvrzeno v druhé části článku 4, jež stanoví, že nařízení DOM se nebude používat na konečné smlouvy podepsané „předtím, než Společenství oznámí v Úředním věstníku Evropských společenství, že zahájilo řízení o urovnání sporu s Koreou (...) a (na konečné smlouvy podepsané) jeden nebo více měsíců poté, co Komise v Úředním věstníku Evropských společenství oznámí, že tato řízení o urovnání sporů jsou ukončena nebo pozastavena“.

| (36) | S ohledem na předchozí skutečnosti je zřejmé, že nařízení DOM by bylo použitelné pouze tehdy, pokud by existoval nerozhodnutý spor s Koreou (14), a v žádném případě by nebylo použitelné po 31. březnu 2005. |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na předchozí skutečnosti je zřejmé, že nařízení DOM by bylo použitelné pouze tehdy, pokud by existoval nerozhodnutý spor s Koreou (14), a v žádném případě by nebylo použitelné po 31. březnu 2005.

| (37) | Tento výklad se opírá o samotný účel nařízení DOM: bylo vytvořeno „coby výjimečné a dočasné opatření a v zájmu pomoci loděnicím Společenství v těch odvětvích, kterých se dotkly nepříznivé účinky ve formě značných škod a vážného znevýhodnění způsobených nekalou korejskou hospodářskou soutěží, by (...) měl být povolen (...) pouze pro omezená odvětví trhu a po krátké a omezené období“ (15) (3. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(37)

Tento výklad se opírá o samotný účel nařízení DOM: bylo vytvořeno „coby výjimečné a dočasné opatření a v zájmu pomoci loděnicím Společenství v těch odvětvích, kterých se dotkly nepříznivé účinky ve formě značných škod a vážného znevýhodnění způsobených nekalou korejskou hospodářskou soutěží, by (...) měl být povolen (...) pouze pro omezená odvětví trhu a po krátké a omezené období“ (15) (3. bod odůvodnění).

| (38) | Tím, že Rada toto nařízení po skončení jeho použitelnosti neobnovila, zřetelně naznačila, že nemá v úmyslu dále povolovat Komisi schvalování podpor na základě nařízení DOM. To je také v souladu s faktem, že Společenství sdělilo orgánu pro řešení sporů, že členské státy již nadále nebudou moci poskytovat provozní podpory na základě tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Tím, že Rada toto nařízení po skončení jeho použitelnosti neobnovila, zřetelně naznačila, že nemá v úmyslu dále povolovat Komisi schvalování podpor na základě nařízení DOM. To je také v souladu s faktem, že Společenství sdělilo orgánu pro řešení sporů, že členské státy již nadále nebudou moci poskytovat provozní podpory na základě tohoto nařízení.

| (39) | Komise v této souvislosti zdůrazňuje, že výklad nařízení DOM musí být také analyzován s ohledem na mezinárodní závazky Společenství. Podle stávající judikatury Soudního dvora musí být právní předpisy Společenství vykládány způsobem co možná nejslučitelnějším s mezinárodním právem, včetně povinností ES v rámci Světové obchodní organizace (16). |
| --- | --- |

(39)

Komise v této souvislosti zdůrazňuje, že výklad nařízení DOM musí být také analyzován s ohledem na mezinárodní závazky Společenství. Podle stávající judikatury Soudního dvora musí být právní předpisy Společenství vykládány způsobem co možná nejslučitelnějším s mezinárodním právem, včetně povinností ES v rámci Světové obchodní organizace (16).

| (40) | Zpráva panelu a rozhodnutí orgánu pro řešení sporů, jímž byla přijata, zpochybnily nařízení DOM per se z důvodu porušování pravidel Světové obchodní organizace a přiměly Společenství, aby nařízení DOM přestalo používat. Povinnost Společenství aplikovat rozhodnutí orgánu pro řešení sporů se vztahuje také na budoucí rozhodnutí o poskytování nových podpor na základě nařízení DOM (17). Tím, že Společenství orgánu pro řešení sporů sdělilo, že již splnilo jeho rozhodnutí a doporučení, jelikož dne 31. března 2005 skončila použitelnost nařízení DOM a členské státy již nemohou nadále poskytovat provozní podpory na základě tohoto nařízení, na sebe přijalo závazek toto nařízení nadále nepoužívat ke schvalování nových podpor. Proto by schválení této podpory znamenalo porušení mezinárodních závazků Společenství. |
| --- | --- |

(40)

Zpráva panelu a rozhodnutí orgánu pro řešení sporů, jímž byla přijata, zpochybnily nařízení DOM per se z důvodu porušování pravidel Světové obchodní organizace a přiměly Společenství, aby nařízení DOM přestalo používat. Povinnost Společenství aplikovat rozhodnutí orgánu pro řešení sporů se vztahuje také na budoucí rozhodnutí o poskytování nových podpor na základě nařízení DOM (17). Tím, že Společenství orgánu pro řešení sporů sdělilo, že již splnilo jeho rozhodnutí a doporučení, jelikož dne 31. března 2005 skončila použitelnost nařízení DOM a členské státy již nemohou nadále poskytovat provozní podpory na základě tohoto nařízení, na sebe přijalo závazek toto nařízení nadále nepoužívat ke schvalování nových podpor. Proto by schválení této podpory znamenalo porušení mezinárodních závazků Společenství.

| (41) | Konečně je také nutno dodat, že Portugalsko nepředložilo své oznámení v přiměřené lhůtě. Opatření oznámilo až 7. ledna 2006, tedy přibližně 27 měsíců poté, co loděnice předložila žádost o podporu, 10 měsíců po uplynutí doby platnosti nařízení DOM a 6 měsíců poté, co Společenství sdělilo orgánu pro řešení sporů, že členské státy již nadále nemohou poskytovat provozní podpory na základě uvedeného nařízení. Vzhledem k výjimečnému a dočasnému charakteru nařízení a vzhledem k mezinárodním závazkům přijatým v rámci WTO, jež byly Portugalsku známy, nemohlo Portugalsko očekávat, že se bude mechanismus uplatňovat i po skončení jeho platnosti. |
| --- | --- |

(41)

Konečně je také nutno dodat, že Portugalsko nepředložilo své oznámení v přiměřené lhůtě. Opatření oznámilo až 7. ledna 2006, tedy přibližně 27 měsíců poté, co loděnice předložila žádost o podporu, 10 měsíců po uplynutí doby platnosti nařízení DOM a 6 měsíců poté, co Společenství sdělilo orgánu pro řešení sporů, že členské státy již nadále nemohou poskytovat provozní podpory na základě uvedeného nařízení. Vzhledem k výjimečnému a dočasnému charakteru nařízení a vzhledem k mezinárodním závazkům přijatým v rámci WTO, jež byly Portugalsku známy, nemohlo Portugalsko očekávat, že se bude mechanismus uplatňovat i po skončení jeho platnosti.

| (42) | Komise rovněž uvádí, že přestože společnost ENVC předpokládala získání podpory, nárok na její získání jí tím nevznikal; podpora nezávisela pouze na schválení Portugalskem, ale také na oznámení Komisi a jejím schválení. |
| --- | --- |

(42)

Komise rovněž uvádí, že přestože společnost ENVC předpokládala získání podpory, nárok na její získání jí tím nevznikal; podpora nezávisela pouze na schválení Portugalskem, ale také na oznámení Komisi a jejím schválení.

| (43) | Ani zásada rovnosti zacházení není, v rozporu s argumentem Portugalska, v tomto případě zpochybněna. Loděnice z členských států, jež disponovaly režimem v rámci nařízení DOM, mohly přijímat podpory na základě režimů schválených Komisí před 30. březnem 2005, po tomto datu Komise nepřijala žádná další rozhodnutí o schválení nových podpor na základě tohoto nařízení. Komise rovněž podtrhuje, že dle rozhodnutí orgánu pro řešení sporů se povinnost neposkytovat nové podpory na základě nařízení DOM vztahuje jak na podpory v rámci schválených režimů, tak na podpory ad hoc, nerozlišuje se tedy žádným způsobem mezi podporami loděnicím, na něž se vztahuje nějaký režim, a podporami ad hoc mimo působnost jakéhokoliv režimu (viz 14. bod odůvodnění), jako je posuzovaný případ: rozhodnutí orgánu pro řešení sporů doporučovalo, aby Společenství upravilo kromě nařízení DOM také vnitrostátní režimy přijaté na základě tohoto mechanismu, v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími z dohod Světové obchodní organizace. |
| --- | --- |

(43)

Ani zásada rovnosti zacházení není, v rozporu s argumentem Portugalska, v tomto případě zpochybněna. Loděnice z členských států, jež disponovaly režimem v rámci nařízení DOM, mohly přijímat podpory na základě režimů schválených Komisí před 30. březnem 2005, po tomto datu Komise nepřijala žádná další rozhodnutí o schválení nových podpor na základě tohoto nařízení. Komise rovněž podtrhuje, že dle rozhodnutí orgánu pro řešení sporů se povinnost neposkytovat nové podpory na základě nařízení DOM vztahuje jak na podpory v rámci schválených režimů, tak na podpory ad hoc, nerozlišuje se tedy žádným způsobem mezi podporami loděnicím, na něž se vztahuje nějaký režim, a podporami ad hoc mimo působnost jakéhokoliv režimu (viz 14. bod odůvodnění), jako je posuzovaný případ: rozhodnutí orgánu pro řešení sporů doporučovalo, aby Společenství upravilo kromě nařízení DOM také vnitrostátní režimy přijaté na základě tohoto mechanismu, v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími z dohod Světové obchodní organizace.

| (44) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že oznámená podpora nemůže být schválena na základě nařízení DOM. Jelikož nelze uplatnit žádnou další výjimku na základě čl. 87 odst. 2 nebo 3 Smlouvy o ES, je podpora neslučitelná se společným trhem, |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že oznámená podpora nemůže být schválena na základě nařízení DOM. Jelikož nelze uplatnit žádnou další výjimku na základě čl. 87 odst. 2 nebo 3 Smlouvy o ES, je podpora neslučitelná se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oznámená podpora ve výši 1 461 702 EUR, kterou Portugalsko zamýšlelo poskytnout společnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA ve spojitosti se smlouvou podepsanou touto loděnicí, nemůže být povolena na základě nařízení Rady (ES) č. 1177/2002 o dočasném obranném mechanismu pro stavbu lodí, ve znění nařízení Rady (ES) č. 502/2004, a je tedy neslučitelná se společným trhem. Podpora nesmí být udělena.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 24. dubna 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 223, 16.9.2006, s. 4.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Úř. věst. L 172, 2.7.2002, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 81, 19.3.2004, s. 6.

4

(5)  Viz EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, body 7.184–7.222 a bod 8.1 písm. d).

5

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

(6)  Viz dokument WTO WT/DS301/6.

6

(7)  Body 4 a 21 uvedeného rozhodnutí.

7

(8)  Body 10 a 21 uvedeného rozhodnutí.

8

(9)  Ustanovení čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1540/98 (Úř. věst. L 202, 18.7.1998, s. 3), na které odkazuje čl. 2 odst. 6 nařízení DOM, stanoví, že „smluvní hodnotou před podporou se rozumí cena stanovená ve smlouvě navýšená o veškeré podpory poskytnuté přímo loděnici“. V tomto kontextu výše podpory (1 461 702 EUR) odpovídá 6 % „smluvní hodnoty před podporou“ (22 900 000 + 1 461 702) a je v souladu s maximální povolenou mírou.

9

(10)  Viz rozsudek Soudního dvora ve věci Philip Morris v. Komise, 730/79, Sb. rozh. 1980, s. 2671, body 16 a 17.

10

(11)  Obdobně viz bod 38 Pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013: „Podporu lze tedy poskytnout pouze (...), jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti (...)“. V případě podpor, jež mají být oznámeny individuálně a schváleny Komisí, musí být potvrzení o způsobilosti podmíněno rozhodnutím Komise o schválení podpory (Úř. věst C 54, 4.3.2006, s. 13).

11

(12)  Viz věc N 122/2005: „Pokud není stanoveno jinak, Komise na oznámené projekty použije pravidla platná v době posuzování příslušné slučitelnosti“.

12

(13)  Ve znění nařízení Rady (ES) č. 502/2004.

13

(14)  Toto posouzení potvrzuje 7. bod odůvodnění: „Dočasný obranný mechanismus může být povolen pouze poté, co Společenství zahájí řízení o urovnání sporu s Koreou (...) a nesmí být nadále povolen, pokud budou tato řízení o urovnání sporů ukončena nebo pozastavena (...)“.

14

(15)  Podtrženo pouze v tomto textu.

15

(16)  Viz rozsudek Soudního dvora ve věci Hermes International v. FHT Marketing Choise BV, C-53/96, Sb. rozh. 1998, s. I-3603, bod 28; rozsudek Soudního dvora ve věci Petrotub SA a Republica SA v. Rada, C-76/00 P, Sb. rozh. 2003, s. I-79, bod 57.

16

(17)  Viz EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, bod 7.21.

17

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

---

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/30

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. května 2007

o státní podpoře C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalsko – podpora ve prospěch společnosti Djebel

(oznámeno pod číslem K(2007) 1959)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/582/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s těmito ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 5. dubna 2005 od Stálého zastoupení Portugalska, zaevidovaným Komisí dne 7. dubna 2005, oznámily portugalské orgány Komisi svůj záměr poskytnout podporu společnosti Djebel – S.G.P.S., S.A. (dále jen „Djebel“), s cílem napomoci financování investice této společnosti v Brazílii. Na žádost Komise poskytlo Portugalsko doplňující informace v dopise od svého Stálého zastoupení ze dne 25. července 2005 (zaevidovaným Komisí dne 27. července 2005), ze dne 26. září 2005 (zaevidovaným Komisí dne 28. září 2005), a ze dne 23. prosince 2005 (zaevidovaným Komisí dne 3. ledna 2006). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 5. dubna 2005 od Stálého zastoupení Portugalska, zaevidovaným Komisí dne 7. dubna 2005, oznámily portugalské orgány Komisi svůj záměr poskytnout podporu společnosti Djebel – S.G.P.S., S.A. (dále jen „Djebel“), s cílem napomoci financování investice této společnosti v Brazílii. Na žádost Komise poskytlo Portugalsko doplňující informace v dopise od svého Stálého zastoupení ze dne 25. července 2005 (zaevidovaným Komisí dne 27. července 2005), ze dne 26. září 2005 (zaevidovaným Komisí dne 28. září 2005), a ze dne 23. prosince 2005 (zaevidovaným Komisí dne 3. ledna 2006).

| (2) | Dopisem ze dne 22. února 2006 informovala Komise Portugalsko o rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dotčené podpory. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 22. února 2006 informovala Komise Portugalsko o rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dotčené podpory.

| (3) | V dopise ze dne 31. března 2006 (zaevidovaném dne 4. dubna 2006) předložily portugalské orgány své připomínky v souvislosti s výše uvedeným řízením. |
| --- | --- |

(3)

V dopise ze dne 31. března 2006 (zaevidovaném dne 4. dubna 2006) předložily portugalské orgány své připomínky v souvislosti s výše uvedeným řízením.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek. Žádné připomínky třetích stran v této souvislosti předloženy nebyly. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek. Žádné připomínky třetích stran v této souvislosti předloženy nebyly.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (5) | Společnost Djebel – S.G.P.S., S.A. je podnik se sídlem na Madeiře, v Portugalsku. |
| --- | --- |

(5)

Společnost Djebel – S.G.P.S., S.A. je podnik se sídlem na Madeiře, v Portugalsku.

| (6) | Tento podnik je součástí skupiny Pestana, nejdůležitější hotelové skupiny v Portugalsku, na niž se nevztahuje definice malých a středních podniků. Společnost Djebel nesplňuje kritéria nezávislosti stanovená v článku 3 přílohy doporučení Komise ze dne 3. dubna 1996 o definici malých a středních podniků (3) a v doporučení ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (4). Společnost Djebel je proto velký podnik. |
| --- | --- |

(6)

Tento podnik je součástí skupiny Pestana, nejdůležitější hotelové skupiny v Portugalsku, na niž se nevztahuje definice malých a středních podniků. Společnost Djebel nesplňuje kritéria nezávislosti stanovená v článku 3 přílohy doporučení Komise ze dne 3. dubna 1996 o definici malých a středních podniků (3) a v doporučení ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (4). Společnost Djebel je proto velký podnik.

| (7) | Společnost Djebel řídí holdingovou společnost v Brazílii, jež se zaměřuje na investice do hotelů a činností v cestovním ruchu a jejich řízení. |
| --- | --- |

(7)

Společnost Djebel řídí holdingovou společnost v Brazílii, jež se zaměřuje na investice do hotelů a činností v cestovním ruchu a jejich řízení.

| (8) | Skupina Pestana již před rokem 1999 koupila jeden hotel v Mozambiku a následně po koupi hotelu, jehož se týká toto oznámení, ještě další 4 hotely v Brazílii. |
| --- | --- |

(8)

Skupina Pestana již před rokem 1999 koupila jeden hotel v Mozambiku a následně po koupi hotelu, jehož se týká toto oznámení, ještě další 4 hotely v Brazílii.

| (9) | Projekt spočívá v koupi podílu na kapitálu společnosti RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda – brazilského podniku, jehož jediným aktivem je hotel Rio Atlântico v Riu de Janeiro v Brazílii – společností Djebel. |
| --- | --- |

(9)

Projekt spočívá v koupi podílu na kapitálu společnosti RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda – brazilského podniku, jehož jediným aktivem je hotel Rio Atlântico v Riu de Janeiro v Brazílii – společností Djebel.

| (10) | Podíl na kapitálu společnosti RASH byl koupen v říjnu 1999 a v době nabytí byl hotel již zcela provozuschopný. |
| --- | --- |

(10)

Podíl na kapitálu společnosti RASH byl koupen v říjnu 1999 a v době nabytí byl hotel již zcela provozuschopný.

| (11) | Náklady na nákup akcií společnosti RASH činily 14 720 474 EUR. |
| --- | --- |

(11)

Náklady na nákup akcií společnosti RASH činily 14 720 474 EUR.

| (12) | V souvislosti s výše uvedeným projektem zamýšlí Portugalsko poskytnout společnosti zvýhodněnou půjčku ve výši 3 680 119 EUR, odpovídající 25 % způsobilých nákladů. Výše podpory dosahuje 574 466 EUR, což odpovídá čisté míře podpory ve výši 3,90 %. |
| --- | --- |

(12)

V souvislosti s výše uvedeným projektem zamýšlí Portugalsko poskytnout společnosti zvýhodněnou půjčku ve výši 3 680 119 EUR, odpovídající 25 % způsobilých nákladů. Výše podpory dosahuje 574 466 EUR, což odpovídá čisté míře podpory ve výši 3,90 %.

| (13) | Stát by společnosti Djebel poskytl dodatečnou finanční částku na pokrytí nákladů spojených se studiemi a technickou pomocí, s finančními zárukami a s právní pomocí, a to v rámci nařízení o podpoře de minimis
   (5). |
| --- | --- |

(13)

Stát by společnosti Djebel poskytl dodatečnou finanční částku na pokrytí nákladů spojených se studiemi a technickou pomocí, s finančními zárukami a s právní pomocí, a to v rámci nařízení o podpoře de minimis
   (5).

| (14) | Tento režim podpor byl oznámen v rámci portugalského režimu podpor N 667/1999, schváleného Komisí dne 8. srpna 2000 (6). Režim, platný mezi lety 2000 a 2006, měl podporovat moderní a konkurenceschopné podnikatelské strategie. Dle tohoto režimu měly být podpory ve prospěch projektů přímých zahraničních investic prováděných velkými podniky jednotlivě oznamovány Komisi. |
| --- | --- |

(14)

Tento režim podpor byl oznámen v rámci portugalského režimu podpor N 667/1999, schváleného Komisí dne 8. srpna 2000 (6). Režim, platný mezi lety 2000 a 2006, měl podporovat moderní a konkurenceschopné podnikatelské strategie. Dle tohoto režimu měly být podpory ve prospěch projektů přímých zahraničních investic prováděných velkými podniky jednotlivě oznamovány Komisi.

| (15) | Dne 24. května 1999 předložila společnost Djebel společnosti F. Turismo – Capital de Risco, SA, fondu rizikového kapitálu vlastněnému soukromými i státními společnostmi, návrh na její zapojení do plánovaného projektu. Podle portugalských orgánů nevykazují intervence tohoto fondu prvky státní podpory ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(15)

Dne 24. května 1999 předložila společnost Djebel společnosti F. Turismo – Capital de Risco, SA, fondu rizikového kapitálu vlastněnému soukromými i státními společnostmi, návrh na její zapojení do plánovaného projektu. Podle portugalských orgánů nevykazují intervence tohoto fondu prvky státní podpory ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES.

| (16) | Formální žádost o podporu v rámci režimu N 667/1999 byla podána dne 31. ledna 2001. Portugalsko podalo vysvětlení, že dokument předložený společnosti F. Turismo – Capital de Risco, SA (dále jen „FCR“) v roce 1999 představoval prvotní žádost o podporu a že projekt byl poté uskutečněn na základě předpokladu, že bude způsobilý pro podporu dle příslušných portugalských právních předpisů. Z důvodu interního zpoždění portugalské orgány podporu oznámily až v dubnu 2005. |
| --- | --- |

(16)

Formální žádost o podporu v rámci režimu N 667/1999 byla podána dne 31. ledna 2001. Portugalsko podalo vysvětlení, že dokument předložený společnosti F. Turismo – Capital de Risco, SA (dále jen „FCR“) v roce 1999 představoval prvotní žádost o podporu a že projekt byl poté uskutečněn na základě předpokladu, že bude způsobilý pro podporu dle příslušných portugalských právních předpisů. Z důvodu interního zpoždění portugalské orgány podporu oznámily až v dubnu 2005.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (17) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v této věci uvedla, že bude toto opatření posuzovat s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES s cílem určit, zda je podpora určena k usnadnění rozvoje určité hospodářské činnosti, aniž by měnila podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(17)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v této věci uvedla, že bude toto opatření posuzovat s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES s cílem určit, zda je podpora určena k usnadnění rozvoje určité hospodářské činnosti, aniž by měnila podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (18) | Komise také uvedla, že bude opatření posuzovat na základě kritérií obvykle uplatňovaných při posuzování státních podpor ve prospěch velkých podniků určených k financování projektů přímých zahraničních investic (7). V takových případech Komise většinou váží prospěšnost opatření ve smyslu jeho přínosu pro mezinárodní konkurenceschopnost dotčeného hospodářského odvětví Evropské unie oproti možným nepříznivým důsledkům pro Společenství, jako jsou rizika delokalizace nebo možný nepříznivý dopad na zaměstnanost. |
| --- | --- |

(18)

Komise také uvedla, že bude opatření posuzovat na základě kritérií obvykle uplatňovaných při posuzování státních podpor ve prospěch velkých podniků určených k financování projektů přímých zahraničních investic (7). V takových případech Komise většinou váží prospěšnost opatření ve smyslu jeho přínosu pro mezinárodní konkurenceschopnost dotčeného hospodářského odvětví Evropské unie oproti možným nepříznivým důsledkům pro Společenství, jako jsou rizika delokalizace nebo možný nepříznivý dopad na zaměstnanost.

| (19) | Komise také zvažuje nezbytnost podpory s ohledem na rizika spojená s projektem v dané zemi, stejně jako na slabé stránky podniku, podobné těm, s nimiž se potýkají malé a střední podniky. Další kritérium se týká možného příznivého dopadu na region. Komise rovněž vylučuje veškeré podpory pro činnosti spojené s vývozem. |
| --- | --- |

(19)

Komise také zvažuje nezbytnost podpory s ohledem na rizika spojená s projektem v dané zemi, stejně jako na slabé stránky podniku, podobné těm, s nimiž se potýkají malé a střední podniky. Další kritérium se týká možného příznivého dopadu na region. Komise rovněž vylučuje veškeré podpory pro činnosti spojené s vývozem.

| (20) | V této souvislosti si Komise také položila otázku, jaký dopad bude mít projekt na odvětví cestovního ruchu v Portugalsku (a tedy v EU) a zda neovlivní obchodní podmínky v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(20)

V této souvislosti si Komise také položila otázku, jaký dopad bude mít projekt na odvětví cestovního ruchu v Portugalsku (a tedy v EU) a zda neovlivní obchodní podmínky v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (21) | Komise také považovala za spornou nezbytnost podpory a/nebo její pobídkový účinek na provedení investice žadatelem, zejména vzhledem k tomu, že projekt byl dokončen již před formálním podáním žádosti společnosti o státní podporu. Komise vyzvala Portugalsko k předložení připomínek a veškerých doplňujících informací, jež by mohly napomoci posouzení postupu. |
| --- | --- |

(21)

Komise také považovala za spornou nezbytnost podpory a/nebo její pobídkový účinek na provedení investice žadatelem, zejména vzhledem k tomu, že projekt byl dokončen již před formálním podáním žádosti společnosti o státní podporu. Komise vyzvala Portugalsko k předložení připomínek a veškerých doplňujících informací, jež by mohly napomoci posouzení postupu.

IV.   PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKÝCH ORGÁNŮ

| (22) | Portugalsko odůvodnilo nezbytnost podpory tím, že akvizice společnosti RASH představovala první projekt přímé zahraniční investice skupiny Pestana v Brazílii. Jedná se o skupinu, jejíž prakticky veškeré činnosti se soustředily na portugalský trh. Portugalsko uvedlo, že náročný krok v podobě mezinárodní expanze do Brazílie, země se zvýšeným rizikem a zároveň s vysokým potenciálem pro rozvoj a s historickými a kulturními vazbami na Portugalsko, se stal rozhodující otázkou rozvoje skupiny Pestana. |
| --- | --- |

(22)

Portugalsko odůvodnilo nezbytnost podpory tím, že akvizice společnosti RASH představovala první projekt přímé zahraniční investice skupiny Pestana v Brazílii. Jedná se o skupinu, jejíž prakticky veškeré činnosti se soustředily na portugalský trh. Portugalsko uvedlo, že náročný krok v podobě mezinárodní expanze do Brazílie, země se zvýšeným rizikem a zároveň s vysokým potenciálem pro rozvoj a s historickými a kulturními vazbami na Portugalsko, se stal rozhodující otázkou rozvoje skupiny Pestana.

| (23) | Portugalsko upozornilo Evropskou komisi, že žádost o podporu byla podána 24. května 1999 a předložena společnosti F. Turismo – Capital de Risco SA, podniku, jež řídí fond rizikového kapitálu FCR F. Turismo. Oznámená žádost představovala druhou fázi hodnocení projektu. Žádost by tedy měla být posuzována ve světle okolností existujících v květnu 1999. |
| --- | --- |

(23)

Portugalsko upozornilo Evropskou komisi, že žádost o podporu byla podána 24. května 1999 a předložena společnosti F. Turismo – Capital de Risco SA, podniku, jež řídí fond rizikového kapitálu FCR F. Turismo. Oznámená žádost představovala druhou fázi hodnocení projektu. Žádost by tedy měla být posuzována ve světle okolností existujících v květnu 1999.

| (24) | V tomto ohledu podle portugalských orgánů skutečnost, že investice byla uskutečněna bez podpory, dokazuje, že investor byl přesvědčen o tom, že podporu získá, a že musel využít obchodní příležitosti. Portugalské orgány uvedly, že příjemce by neměl být penalizován za to, že mu předložení žádosti trvalo déle než provedení investice. Poukazují také na nevýhody a výjimečná rizika operace, na značnou nestabilitu brazilské měny a na fakt, že se jednalo o první investici společnosti v Brazílii. |
| --- | --- |

(24)

V tomto ohledu podle portugalských orgánů skutečnost, že investice byla uskutečněna bez podpory, dokazuje, že investor byl přesvědčen o tom, že podporu získá, a že musel využít obchodní příležitosti. Portugalské orgány uvedly, že příjemce by neměl být penalizován za to, že mu předložení žádosti trvalo déle než provedení investice. Poukazují také na nevýhody a výjimečná rizika operace, na značnou nestabilitu brazilské měny a na fakt, že se jednalo o první investici společnosti v Brazílii.

| (25) | Portugalsko se domnívá, že tato investice přispěla ke zvýšení konkurenceschopnosti skupiny Pestana a k posílení její pozice v odvětví cestovního ruchu ve světovém měřítku, a to především díky zvýšení povědomí o značce „Pestana Hotels and Resorts“, v důsledku čehož také došlo ke zviditelnění Portugalska jako destinace. |
| --- | --- |

(25)

Portugalsko se domnívá, že tato investice přispěla ke zvýšení konkurenceschopnosti skupiny Pestana a k posílení její pozice v odvětví cestovního ruchu ve světovém měřítku, a to především díky zvýšení povědomí o značce „Pestana Hotels and Resorts“, v důsledku čehož také došlo ke zviditelnění Portugalska jako destinace.

| (26) | Kromě toho nelze zkušenosti skupiny z Mozambiku v žádném případě srovnávat s její zkušeností s internacionalizací z Brazílie, a to vzhledem k odlišnostem těchto dvou trhů. Zatímco mozambický trh se i přes svůj vysoký potenciál nachází v embryonálním stadiu vývoje, brazilský trh je otevřeným trhem s vysokou konkurencí a uspět na něm je o mnoho náročnější než uspět v Mozambiku. Vzhledem k současnému stavu internacionalizace skupiny Pestana nebyla její mozambická skutečnost dostačující pro snížení vysokého stupně rizika a nejistoty spojeného s touto operací. |
| --- | --- |

(26)

Kromě toho nelze zkušenosti skupiny z Mozambiku v žádném případě srovnávat s její zkušeností s internacionalizací z Brazílie, a to vzhledem k odlišnostem těchto dvou trhů. Zatímco mozambický trh se i přes svůj vysoký potenciál nachází v embryonálním stadiu vývoje, brazilský trh je otevřeným trhem s vysokou konkurencí a uspět na něm je o mnoho náročnější než uspět v Mozambiku. Vzhledem k současnému stavu internacionalizace skupiny Pestana nebyla její mozambická skutečnost dostačující pro snížení vysokého stupně rizika a nejistoty spojeného s touto operací.

| (27) | Portugalské orgány také uvedly, že podpora bude mít jen omezené důsledky pro podmínky obchodu v EU, a to zejména protože:






  — | výše podpory dosahuje pouhých 574 466 EUR, což představuje 3,9 % způsobilé investice, |
| --- | --- | --- |

(27)

Portugalské orgány také uvedly, že podpora bude mít jen omezené důsledky pro podmínky obchodu v EU, a to zejména protože:

—

výše podpory dosahuje pouhých 574 466 EUR, což představuje 3,9 % způsobilé investice,

| — | skupina Pestana má pouze 2 % podíl na portugalském trhu, což je v evropských podmínkách zanedbatelné, |
| --- | --- |

—

skupina Pestana má pouze 2 % podíl na portugalském trhu, což je v evropských podmínkách zanedbatelné,

| — | brazilský trh čítá přibližně 10 000 hotelů, z nichž je asi 7 % vlastněno zahraničními společnostmi, |
| --- | --- |

—

brazilský trh čítá přibližně 10 000 hotelů, z nichž je asi 7 % vlastněno zahraničními společnostmi,

| — | Brazílie je konkurenční trh, ale s velmi nízkou koncentrací, |
| --- | --- |

—

Brazílie je konkurenční trh, ale s velmi nízkou koncentrací,

| — | evropští konkurenti společnosti působící v Brazílii již mají velmi vysoké podíly na trhu, v čele s francouzskou skupinou ACCOR se 108 hotely, následovanou španělskou skupinou Sol Melia s 23 hotely, |
| --- | --- |

—

evropští konkurenti společnosti působící v Brazílii již mají velmi vysoké podíly na trhu, v čele s francouzskou skupinou ACCOR se 108 hotely, následovanou španělskou skupinou Sol Melia s 23 hotely,

| — | vzhledem k velikosti brazilského trhu nedosahuje projekt rozměrů, které by mohly způsobit relevantní nárůst místní nabídky nebo ovlivnit postavení evropských společností, které již v Brazílii působí. |
| --- | --- |

—

vzhledem k velikosti brazilského trhu nedosahuje projekt rozměrů, které by mohly způsobit relevantní nárůst místní nabídky nebo ovlivnit postavení evropských společností, které již v Brazílii působí.

Závěrem Portugalsko uvedlo, že není v žádném případě možné, aby měla dotčená investice, týkající se akvizice jediného hotelu, zásadní dopad na podmínky obchodu v EU, a tím méně, aby byl tento dopad v rozporu se společným zájmem.

| (28) | V této souvislosti nebyly předloženy žádné připomínky třetích stran. |
| --- | --- |

(28)

V této souvislosti nebyly předloženy žádné připomínky třetích stran.

V.   POSOUZENÍ

| (29) | Podle čl. 87 odst. 1 jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(29)

Podle čl. 87 odst. 1 jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (30) | Komise ve svém rozhodnutí ze dne 22. února 2006 došla k závěru, že se na podporu vztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a to na základě těchto důvodů:






  — | Podle oznámeného opatření získá velký podnik finanční prostředky na investici v oblasti cestovního ruchu v Brazílii, a to v rámci strategie internacionalizace. Toto opatření znamená zvýhodněné zacházení s příjemcem, jemuž je tímto poskytnuta výhoda či pobídka ve srovnání s jinými podniky, čímž je nebo by mohla být narušena hospodářská soutěž. |
| --- | --- | --- |

(30)

Komise ve svém rozhodnutí ze dne 22. února 2006 došla k závěru, že se na podporu vztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a to na základě těchto důvodů:

—

Podle oznámeného opatření získá velký podnik finanční prostředky na investici v oblasti cestovního ruchu v Brazílii, a to v rámci strategie internacionalizace. Toto opatření znamená zvýhodněné zacházení s příjemcem, jemuž je tímto poskytnuta výhoda či pobídka ve srovnání s jinými podniky, čímž je nebo by mohla být narušena hospodářská soutěž.

| — | Podpora bude udělena společnosti působící na evropského trhu cestovního ruchu, kde dochází či může docházet k obchodu mezi členskými státy nebo na nějž by mohly chtít získat přístup podniky z jiných členských států. Z toho důvodu by opatření mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

Podpora bude udělena společnosti působící na evropského trhu cestovního ruchu, kde dochází či může docházet k obchodu mezi členskými státy nebo na nějž by mohly chtít získat přístup podniky z jiných členských států. Z toho důvodu by opatření mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| — | Podpora je financována z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

—

Podpora je financována z veřejných prostředků.

| (31) | Komise se domnívá, že argumenty předložené Portugalskem (viz 27. bod odůvodnění) nepostačují ke změně těchto závěrů, a to z následujících důvodů:






  — | Skupina Pestana byla, a i nadále zůstává, nejdůležitější portugalskou hotelovou skupinou, a v době podání žádosti o podporu vlastnila v Portugalsku asi 15 hotelů. Pro celé portugalské odvětví cestovního ruchu je rozhodně přínosné, že má jedna z nejdůležitějších portugalských značek své zastoupení v Jižní Americe. Mezinárodní zviditelnění skupině „Pestana Hotels and Restaurants“ umožnilo zvýšit povědomí o své značce, upevnilo její vyjednávací pozici a podpořilo její podnikatelské činnosti v hotelovém odvětví. Tyto faktory přispěly k rozšíření skupiny a ke zvýšení její schopnosti investovat na portugalském trhu. |
| --- | --- | --- |

(31)

Komise se domnívá, že argumenty předložené Portugalskem (viz 27. bod odůvodnění) nepostačují ke změně těchto závěrů, a to z následujících důvodů:

—

Skupina Pestana byla, a i nadále zůstává, nejdůležitější portugalskou hotelovou skupinou, a v době podání žádosti o podporu vlastnila v Portugalsku asi 15 hotelů. Pro celé portugalské odvětví cestovního ruchu je rozhodně přínosné, že má jedna z nejdůležitějších portugalských značek své zastoupení v Jižní Americe. Mezinárodní zviditelnění skupině „Pestana Hotels and Restaurants“ umožnilo zvýšit povědomí o své značce, upevnilo její vyjednávací pozici a podpořilo její podnikatelské činnosti v hotelovém odvětví. Tyto faktory přispěly k rozšíření skupiny a ke zvýšení její schopnosti investovat na portugalském trhu.

| — | Od počátku procesu internacionalizace uskutečnila skupina Pestana v Portugalsku řadu investic, a to zejména i) do výstavby třech nových hotelů, ii) do převzetí řízení sítě „Pousadas de Portugal“, iii) do nákupu dvou nových nevýkonných hotelových společností a následné modernizace jejich hotelů a iv) do rozvoje významných projektů v oblasti cestovního ruchu, jako např. do projektu „Cidade da Criança“ v autonomní oblasti Madeira. |
| --- | --- |

—

Od počátku procesu internacionalizace uskutečnila skupina Pestana v Portugalsku řadu investic, a to zejména i) do výstavby třech nových hotelů, ii) do převzetí řízení sítě „Pousadas de Portugal“, iii) do nákupu dvou nových nevýkonných hotelových společností a následné modernizace jejich hotelů a iv) do rozvoje významných projektů v oblasti cestovního ruchu, jako např. do projektu „Cidade da Criança“ v autonomní oblasti Madeira.

| — | S ohledem na rozměry skupiny Pestana by nebylo výrazné navýšení počtu pracovních míst vytvořených v Portugalsku důsledkem koupě jediného brazilského hotelu. K tomuto nárůstu skutečně došlo, nicméně je především výsledkem několika již zmiňovaných investic, jež skupina provedla v poslední době v Portugalsku a k nimž došlo především díky rozmachu společnosti v souvislosti s procesem internacionalizace. V roce 1999 měla skupina celkem 1 800 zaměstnanců, zatímco v roce 2005, o pouhých šest let později, jejich počet přesahoval 3 500. |
| --- | --- |

—

S ohledem na rozměry skupiny Pestana by nebylo výrazné navýšení počtu pracovních míst vytvořených v Portugalsku důsledkem koupě jediného brazilského hotelu. K tomuto nárůstu skutečně došlo, nicméně je především výsledkem několika již zmiňovaných investic, jež skupina provedla v poslední době v Portugalsku a k nimž došlo především díky rozmachu společnosti v souvislosti s procesem internacionalizace. V roce 1999 měla skupina celkem 1 800 zaměstnanců, zatímco v roce 2005, o pouhých šest let později, jejich počet přesahoval 3 500.

| — | Vzhledem k tomu, že oznámené opatření napomáhá akvizici hotelu v Brazílii v rámci procesu internacionalizace portugalské společnosti, zvýhodňuje určitý podnik nebo určité odvětví výroby. Komise se domnívá, že podpory poskytované podnikům Evropské unie ve prospěch přímé zahraniční investice jsou srovnatelné s podporami udělovanými podnikům, které vyvážejí téměř veškerou svou produkci mimo Společenství. V takových případech nelze, vzhledem k provázanosti trhů, na kterých podniky Společenství vyvíjejí své činnosti, vyloučit, že by podpora mohla narušit hospodářskou soutěž ve Společenství (8). |
| --- | --- |

—

Vzhledem k tomu, že oznámené opatření napomáhá akvizici hotelu v Brazílii v rámci procesu internacionalizace portugalské společnosti, zvýhodňuje určitý podnik nebo určité odvětví výroby. Komise se domnívá, že podpory poskytované podnikům Evropské unie ve prospěch přímé zahraniční investice jsou srovnatelné s podporami udělovanými podnikům, které vyvážejí téměř veškerou svou produkci mimo Společenství. V takových případech nelze, vzhledem k provázanosti trhů, na kterých podniky Společenství vyvíjejí své činnosti, vyloučit, že by podpora mohla narušit hospodářskou soutěž ve Společenství (8).

| (32) | Komise uvedla, že posoudí slučitelnost podpory se Smlouvou o ES ve světle výjimky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, která povoluje poskytnutí podpory, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise také uvedla, že zohlední určitá kritéria uplatňovaná v dřívějších případech poskytnutí podpory velkým podnikům týkajících se projektů přímé investice v zahraničí (viz 18. bod odůvodnění výše), jež měla za cíl dosáhnout rovnováhy mezi výhodami poskytovanými podporou ve smyslu přínosu pro mezinárodní konkurenceschopnost dotčeného průmyslového odvětví EU (např. pokud je podpora nezbytná vzhledem k rizikům spojeným s projektem v třetí zemi) a jejími možnými nepříznivými účinky na trh EU (9). |
| --- | --- |

(32)

Komise uvedla, že posoudí slučitelnost podpory se Smlouvou o ES ve světle výjimky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, která povoluje poskytnutí podpory, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise také uvedla, že zohlední určitá kritéria uplatňovaná v dřívějších případech poskytnutí podpory velkým podnikům týkajících se projektů přímé investice v zahraničí (viz 18. bod odůvodnění výše), jež měla za cíl dosáhnout rovnováhy mezi výhodami poskytovanými podporou ve smyslu přínosu pro mezinárodní konkurenceschopnost dotčeného průmyslového odvětví EU (např. pokud je podpora nezbytná vzhledem k rizikům spojeným s projektem v třetí zemi) a jejími možnými nepříznivými účinky na trh EU (9).

| (33) | Komise zdůraznila, že v tomto ohledu, a též co se týče pobídkového účinku podpory, podle všeho existovaly náznaky toho, že podpora tato kritéria nesplňuje. Navíc Komise vyjádřila pochybnosti ohledně dopadu opatření na společný trh. Tato kritéria zahrnují zejména nezbytnost podpory vzhledem k rizikům spojeným s projektem v dané zemi nebo ke slabým stránkám podniku (podobným těm, s nimiž se mohou potýkat malé a střední podniky). |
| --- | --- |

(33)

Komise zdůraznila, že v tomto ohledu, a též co se týče pobídkového účinku podpory, podle všeho existovaly náznaky toho, že podpora tato kritéria nesplňuje. Navíc Komise vyjádřila pochybnosti ohledně dopadu opatření na společný trh. Tato kritéria zahrnují zejména nezbytnost podpory vzhledem k rizikům spojeným s projektem v dané zemi nebo ke slabým stránkám podniku (podobným těm, s nimiž se mohou potýkat malé a střední podniky).

| (34) | Právní předpisy v oblasti státních podpor stanoví obecnou zásadu, podle níž musí podpora, aby byla slučitelná se společným trhem, prokazatelně vést k rozvoji další činnosti příjemce, jež by se nerealizovala, pokud by podpora nebyla poskytnuta. V opačném případě opatření pouze narušuje hospodářskou soutěž, aniž by mělo jakékoli příznivé účinky. |
| --- | --- |

(34)

Právní předpisy v oblasti státních podpor stanoví obecnou zásadu, podle níž musí podpora, aby byla slučitelná se společným trhem, prokazatelně vést k rozvoji další činnosti příjemce, jež by se nerealizovala, pokud by podpora nebyla poskytnuta. V opačném případě opatření pouze narušuje hospodářskou soutěž, aniž by mělo jakékoli příznivé účinky.

| (35) | Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v této věci vyjádřila pochybnosti o nezbytnosti podpory pro uskutečnění investice společností Djebel. |
| --- | --- |

(35)

Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v této věci vyjádřila pochybnosti o nezbytnosti podpory pro uskutečnění investice společností Djebel.

| (36) | Ve svém rozhodnutí ze dne 22. února 2006 Komise zdůraznila, že oznámený projekt nebyl prvním projektem internacionalizace skupiny Pestana, jíž je společnost Djebel součástí. Skupina již vyvíjela činnosti v Mozambiku, a proto Komise pochybovala o tom, že by podpora byla nezbytná pro realizaci první zkušenosti s internacionalizací skupiny Pestana v Brazílii (10). |
| --- | --- |

(36)

Ve svém rozhodnutí ze dne 22. února 2006 Komise zdůraznila, že oznámený projekt nebyl prvním projektem internacionalizace skupiny Pestana, jíž je společnost Djebel součástí. Skupina již vyvíjela činnosti v Mozambiku, a proto Komise pochybovala o tom, že by podpora byla nezbytná pro realizaci první zkušenosti s internacionalizací skupiny Pestana v Brazílii (10).

| (37) | Společnost Djebel je kromě toho vlastněna největší portugalskou hotelovou skupinou. Od roku 1999 podnik rozvíjí své činnosti v Brazílii, kde v současné době vlastní devět hotelových jednotek a patří k deseti největším hotelovým řetězcům. Tento fakt naznačuje, že investice by byla uskutečněna i bez vyhlídky na získání podpory. Navíc není pravděpodobné, že by podpora poskytnutá dnes na investici uskutečněnou před více než sedmi lety měla jakoukoli praktickou souvislost s touto investicí. |
| --- | --- |

(37)

Společnost Djebel je kromě toho vlastněna největší portugalskou hotelovou skupinou. Od roku 1999 podnik rozvíjí své činnosti v Brazílii, kde v současné době vlastní devět hotelových jednotek a patří k deseti největším hotelovým řetězcům. Tento fakt naznačuje, že investice by byla uskutečněna i bez vyhlídky na získání podpory. Navíc není pravděpodobné, že by podpora poskytnutá dnes na investici uskutečněnou před více než sedmi lety měla jakoukoli praktickou souvislost s touto investicí.

| (38) | Navíc je za účelem zajištění pobídkového účinku podpory nutné prokázat, že žádost o podporu byla podána před zahájením investice. |
| --- | --- |

(38)

Navíc je za účelem zajištění pobídkového účinku podpory nutné prokázat, že žádost o podporu byla podána před zahájením investice.

| (39) | Komise upozorňuje, že investice byla provedena v říjnu 1999, tedy více než rok před tím, než příjemce podal formální žádost o udělení podpory v rámci režimu státních podpor N 667/1999 (dne 31. ledna 2001), a že tedy nebylo splněno kritérium „pobídkového účinku“, obyčejně požadované pravidly Společenství týkajícími se regionálních podpor (11). |
| --- | --- |

(39)

Komise upozorňuje, že investice byla provedena v říjnu 1999, tedy více než rok před tím, než příjemce podal formální žádost o udělení podpory v rámci režimu státních podpor N 667/1999 (dne 31. ledna 2001), a že tedy nebylo splněno kritérium „pobídkového účinku“, obyčejně požadované pravidly Společenství týkajícími se regionálních podpor (11).

| (40) | Portugalské orgány namítly, že návrh účasti společnosti FCR na investici předložený, jež byl podán dne 24. května 1999 (před investicí), je dostatečným důkazem toho, že kritérium bylo splněno. Komise se nedomnívá, že by tento návrh účasti na investici určený společnosti rizikového kapitálu mohl být sám o sobě považován za žádost o poskytnutí státní podpory prokazující pobídkový účinek. |
| --- | --- |

(40)

Portugalské orgány namítly, že návrh účasti společnosti FCR na investici předložený, jež byl podán dne 24. května 1999 (před investicí), je dostatečným důkazem toho, že kritérium bylo splněno. Komise se nedomnívá, že by tento návrh účasti na investici určený společnosti rizikového kapitálu mohl být sám o sobě považován za žádost o poskytnutí státní podpory prokazující pobídkový účinek.

| (41) | Komise také zdůrazňuje, že investice byla provedena asi pět a půl roku před tím, než portugalské orgány předložily oznámení Komisi. |
| --- | --- |

(41)

Komise také zdůrazňuje, že investice byla provedena asi pět a půl roku před tím, než portugalské orgány předložily oznámení Komisi.

| (42) | S ohledem na předchozí informace dospěla Komise k závěru, že nelze nijak prokázat, že by podpora navrhovaná Portugalskem byla nezbytná pro kompenzaci jakýchkoli specifických rizik spojených s projektem. Proto se Komise domnívá, že podpora nebyla nezbytná pro uskutečnění investice skupiny Pestana v Brazílii, ani nebyla impulsem pro investici. Komise má za to, že podpora nemá pobídkový účinek. |
| --- | --- |

(42)

S ohledem na předchozí informace dospěla Komise k závěru, že nelze nijak prokázat, že by podpora navrhovaná Portugalskem byla nezbytná pro kompenzaci jakýchkoli specifických rizik spojených s projektem. Proto se Komise domnívá, že podpora nebyla nezbytná pro uskutečnění investice skupiny Pestana v Brazílii, ani nebyla impulsem pro investici. Komise má za to, že podpora nemá pobídkový účinek.

| (43) | Kromě toho v předešlých případech Komise zastávala názor, že podpory určené na přímé zahraniční investice mohou posílit finanční a strategickou kapacitu příjemce, a tímto způsobem ovlivnit jeho postavení vůči konkurentům na trhu EU (12). |
| --- | --- |

(43)

Kromě toho v předešlých případech Komise zastávala názor, že podpory určené na přímé zahraniční investice mohou posílit finanční a strategickou kapacitu příjemce, a tímto způsobem ovlivnit jeho postavení vůči konkurentům na trhu EU (12).

| (44) | Komise zdůrazňuje, že skupina Pestana rozšiřovala svoji obchodní činnost v hotelovém odvětví po realizaci dotčené investice, jež nebyla její první investicí v zahraničí. Dle informací poskytnutých portugalskými orgány přispěla investice v Brazílii i bez udělení podpory ke zvýšení konkurenceschopnosti skupiny Pestana a k jejímu zviditelnění v odvětví cestovního ruchu v globálním měřítku, především díky zvýšení povědomí o značce „Pestana Hotels & Resorts“. |
| --- | --- |

(44)

Komise zdůrazňuje, že skupina Pestana rozšiřovala svoji obchodní činnost v hotelovém odvětví po realizaci dotčené investice, jež nebyla její první investicí v zahraničí. Dle informací poskytnutých portugalskými orgány přispěla investice v Brazílii i bez udělení podpory ke zvýšení konkurenceschopnosti skupiny Pestana a k jejímu zviditelnění v odvětví cestovního ruchu v globálním měřítku, především díky zvýšení povědomí o značce „Pestana Hotels & Resorts“.

| (45) | A konečně Komise podtrhuje, že přestože investice společnosti Djebel měla pro Portugalsko příznivý dopad, nelze jej přisuzovat podpoře vzhledem k tomu, že, jak je uvedeno výše, podpora v tomto případě neměla pobídkový účinek, poněvadž byl projekt ukončen dříve, než společnost Djebel požádala o podporu, a že její poskytnutí nebylo nezbytné pro zahájení investice. |
| --- | --- |

(45)

A konečně Komise podtrhuje, že přestože investice společnosti Djebel měla pro Portugalsko příznivý dopad, nelze jej přisuzovat podpoře vzhledem k tomu, že, jak je uvedeno výše, podpora v tomto případě neměla pobídkový účinek, poněvadž byl projekt ukončen dříve, než společnost Djebel požádala o podporu, a že její poskytnutí nebylo nezbytné pro zahájení investice.

| (46) | Při posouzení slučitelnosti podpory Komise pečlivě zkoumá rovnováhu mezi jejími příznivými a nepříznivými účinky a rozhoduje o tom, zda příznivé účinky pro Společenství převažují nad těmi nepříznivými s ohledem na hospodářskou soutěž a obchod na trhu EU. Vzhledem k výše uvedenému Komise nenachází důvody pro to, aby se domnívala, že by podpora určená společnosti Djebel týkající se investice v Brazílii přispěla ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského odvětví nebo že by měla příznivý dopad na dotčené regiony EU. Naopak by podpora posílila pozici příjemce a poškodila jeho konkurenty, jimž státní podpora udělena nebyla, a to na trhu, pro nějž je příznačná vysoká míra konkurence. Z toho důvodu se Komise domnívá, že podpora by neměla pro Společenství příznivé účinky, jež by kompenzovaly její nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(46)

Při posouzení slučitelnosti podpory Komise pečlivě zkoumá rovnováhu mezi jejími příznivými a nepříznivými účinky a rozhoduje o tom, zda příznivé účinky pro Společenství převažují nad těmi nepříznivými s ohledem na hospodářskou soutěž a obchod na trhu EU. Vzhledem k výše uvedenému Komise nenachází důvody pro to, aby se domnívala, že by podpora určená společnosti Djebel týkající se investice v Brazílii přispěla ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského odvětví nebo že by měla příznivý dopad na dotčené regiony EU. Naopak by podpora posílila pozici příjemce a poškodila jeho konkurenty, jimž státní podpora udělena nebyla, a to na trhu, pro nějž je příznačná vysoká míra konkurence. Z toho důvodu se Komise domnívá, že podpora by neměla pro Společenství příznivé účinky, jež by kompenzovaly její nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž.

VI.   ZÁVĚR

| (47) | Komise dospěla k závěru, že Portugalsko neprokázalo, že by společnost Djebel investici neprovedla, pokud by podporu nezískala. Účinkem podpory by proto bylo narušení hospodářské soutěže na společném trhu, aniž by podpořila jakoukoliv další činnost na straně dotyčného příjemce. Z toho důvodu není možné se domnívat, že by podpora přispěla k rozvoji hospodářské činnosti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c), a je proto neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(47)

Komise dospěla k závěru, že Portugalsko neprokázalo, že by společnost Djebel investici neprovedla, pokud by podporu nezískala. Účinkem podpory by proto bylo narušení hospodářské soutěže na společném trhu, aniž by podpořila jakoukoliv další činnost na straně dotyčného příjemce. Z toho důvodu není možné se domnívat, že by podpora přispěla k rozvoji hospodářské činnosti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c), a je proto neslučitelná se společným trhem.

| (48) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise nepovažuje za nezbytné posuzovat další aspekty vzbuzující pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory, uvedené v rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2006, |
| --- | --- |

(48)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise nepovažuje za nezbytné posuzovat další aspekty vzbuzující pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory, uvedené v rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2006,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oznámená zvýhodněná půjčka ve výši 3 680 119 EUR, kterou navrhuje Portugalsko ve prospěch společnosti Djebel a která se týká její investice v Brazílii, je neslučitelná se společným trhem, neboť nesplňuje kritéria uvedená v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, a proto nesmí být udělena.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 10. května 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 91, 19.4.2005, s. 25.

1

(2)  Viz pozn. pod čarou č. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 107, 30.4.1996.

3

(4)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003.

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30) a nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5), týkající se stejné věci.

5

de minimis

(6)  Dopisem SG(2000) D/106085 (Úř. věst. C 266, 16.9.2000, s. 4).

6

(7)  Viz věc Austrian LiftGmbH-Doppelmayr, C 77/97 (Úř. věst. L 142, 5.6.1999, s. 32) a věc Vila Galé-Cintra, C 47/02 (Úř. věst. L 61, 27.2.2004, s. 76).

7

(8)  Viz rozsudek Soudního dvora ES ve věci „Tubemeuse“, C-142/87, Sb. rozh. 1990, s. I-959, bod 35.

8

(9)  Viz věc Orfama, C 41/04, rozhodnutí ze dne 7. března 2007, a věc Cordex, C 36/04, rozhodnutí ze dne 21. února 2007.

9

(10)  Pro srovnání viz věc Vila Galé v. Cintra, C 47/02, jež se týkala první zkušenosti s internacionalizací.

10

(11)  Viz bod 4.2 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře, kde se uvádí, že žádost o podporu musí být předložena ještě před zahájením práce na projektu, aby byl zajištěn pobídkový účinek (Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 13).

11

(12)  Viz věc Austrian Lift GmbH-Doppelmayr, C 77/97 (Úř. věst. L 142, 5.6.1999, s. 32).

12

---

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/36

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. června 2007

o státní podpoře C 17/2006 (ex N 3/2006) – podpora na vzdělávání pro společnost Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalsko

(oznámeno pod číslem K(2007) 3130)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/583/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 27. prosince 2005 (registrovaným dne 4. ledna 2006) Portugalsko oznámilo Komisi svůj záměr poskytnout společnosti Autoeuropa – Automóveis Lda (dále jen „Autoeuropa“) podporu ve výši 3 552 423 EUR na její vzdělávací projekt. Komise požádala dopisem ze dne 31. ledna 2006 o doplňující informace, jež Portugalsko předložilo v dopise ze dne 9. března 2006 (registrovaném dne 23. března 2006). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 27. prosince 2005 (registrovaným dne 4. ledna 2006) Portugalsko oznámilo Komisi svůj záměr poskytnout společnosti Autoeuropa – Automóveis Lda (dále jen „Autoeuropa“) podporu ve výši 3 552 423 EUR na její vzdělávací projekt. Komise požádala dopisem ze dne 31. ledna 2006 o doplňující informace, jež Portugalsko předložilo v dopise ze dne 9. března 2006 (registrovaném dne 23. března 2006).

| (2) | Dopisem ze dne 16. května 2006 Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci příslušné podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Portugalské orgány předložily své připomínky k uvedenému řízení v dopise ze dne 31. srpna 2006. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 16. května 2006 Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci příslušné podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Portugalské orgány předložily své připomínky k uvedenému řízení v dopise ze dne 31. srpna 2006.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby podaly připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby podaly připomínky.

| (4) | Komise obdržela připomínky zúčastněných stran, které předala portugalským orgánům, aby se k nim vyjádřily. Připomínky ze strany Portugalska byly zaslány v dopise ze dne 13. listopadu 2006. Dopisem ze dne 2. února 2007 Komise požádala o další informace. |
| --- | --- |

(4)

Komise obdržela připomínky zúčastněných stran, které předala portugalským orgánům, aby se k nim vyjádřily. Připomínky ze strany Portugalska byly zaslány v dopise ze dne 13. listopadu 2006. Dopisem ze dne 2. února 2007 Komise požádala o další informace.

II.   ZPĚTVZETÍ OZNÁMENÍ

| (5) | Dopisem ze dne 4. května 2007 Portugalsko informovalo Komisi, že oznámená podpora již nebude udělena, neboť společnost Autoeuropa změnila svůj vzdělávací projekt, a oznámení tudíž pozbývá účinku. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 4. května 2007 Portugalsko informovalo Komisi, že oznámená podpora již nebude udělena, neboť společnost Autoeuropa změnila svůj vzdělávací projekt, a oznámení tudíž pozbývá účinku.

| (6) | Komise bere na vědomí, že podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3) dotyčný členský stát může vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise ve věci dané podpory. Podle čl. 8 odst. 2 Komise v případech, kdy již zahájila formální vyšetřovací řízení, toto řízení také ukončí. |
| --- | --- |

(6)

Komise bere na vědomí, že podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3) dotyčný členský stát může vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise ve věci dané podpory. Podle čl. 8 odst. 2 Komise v případech, kdy již zahájila formální vyšetřovací řízení, toto řízení také ukončí.

| (7) | Vzhledem ke skutečnosti, že Portugalsko vzalo své oznámení zpět, rozhodla Komise o ukončení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkajícího se dané podpory, |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem ke skutečnosti, že Portugalsko vzalo své oznámení zpět, rozhodla Komise o ukončení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkajícího se dané podpory,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Komise ukončuje formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, týkající se podpory na vzdělávání, kterou Portugalsko hodlalo poskytnout společnosti Autoeuropa – Automóveis Lda, jelikož Portugalsko vzalo své oznámení zpět.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 21. června 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 177, 29.7.2006, s. 25.

1

(2)  Viz poznámka po čarou 1.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

---

| 24.8.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 219/37

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. srpna 2007,

kterým se mění rozhodnutí 2004/558/ES o realizaci směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy

(oznámeno pod číslem K(2007) 3905)

(Text s významem pro EHP)

(2007/584/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 této směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 9 směrnice 64/432/EHS stanoví, že členský stát, který uskutečňuje povinný vnitrostátní program tlumení jedné z nakažlivých chorob uvedených v příloze E části II uvedené směrnice, může svůj program předložit Komisi ke schválení. Uvedený článek také stanoví definici doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány v obchodu uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Článek 9 směrnice 64/432/EHS stanoví, že členský stát, který uskutečňuje povinný vnitrostátní program tlumení jedné z nakažlivých chorob uvedených v příloze E části II uvedené směrnice, může svůj program předložit Komisi ke schválení. Uvedený článek také stanoví definici doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány v obchodu uvnitř Společenství.

| (2) | Článek 10 směrnice 64/432/EHS navíc stanoví, že domnívá-li se členský stát, že jeho území nebo část jeho území jsou prosté jedné z chorob uvedených v příloze E části II uvedené směrnice, předloží Komisi příslušnou podpůrnou dokumentaci. Uvedený článek také stanoví definici doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány v obchodu uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Článek 10 směrnice 64/432/EHS navíc stanoví, že domnívá-li se členský stát, že jeho území nebo část jeho území jsou prosté jedné z chorob uvedených v příloze E části II uvedené směrnice, předloží Komisi příslušnou podpůrnou dokumentaci. Uvedený článek také stanoví definici doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány v obchodu uvnitř Společenství.

| (3) | Rozhodnutí Komise 2004/558/ES ze dne 15. července 2004 o realizaci směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy (2) schvaluje programy tlumení a eradikace infekce způsobené hovězím herpesvirem typu 1 (dále jen „BHV1“) předkládané členskými státy uvedenými v příloze I uvedeného rozhodnutí pro regiony, které jsou uvedené v dané příloze, a na něž se v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS vztahují doplňkové záruky týkající se BHV1. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise 2004/558/ES ze dne 15. července 2004 o realizaci směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy (2) schvaluje programy tlumení a eradikace infekce způsobené hovězím herpesvirem typu 1 (dále jen „BHV1“) předkládané členskými státy uvedenými v příloze I uvedeného rozhodnutí pro regiony, které jsou uvedené v dané příloze, a na něž se v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS vztahují doplňkové záruky týkající se BHV1.

| (4) | Kromě toho příloha II rozhodnutí 2004/558/ES uvádí seznam regionů členských států, které jsou považovány za prosté infekce BHV1 a na něž se v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS vztahují doplňkové záruky. Příloha III rozhodnutí 2004/558/ES definuje hospodářství prostá BHV1. |
| --- | --- |

(4)

Kromě toho příloha II rozhodnutí 2004/558/ES uvádí seznam regionů členských států, které jsou považovány za prosté infekce BHV1 a na něž se v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS vztahují doplňkové záruky. Příloha III rozhodnutí 2004/558/ES definuje hospodářství prostá BHV1.

| (5) | V příloze I rozhodnutí 2004/558/ES jsou v současné době uvedeny všechny regiony Německa. Nyní Německo předložilo podpůrnou dokumentaci ke své žádosti o prohlášení části svého území za část prostou infekce BHV1 a stanovilo pravidla pro vnitrostátní přesuny skotu uvnitř této části jeho území a do ní. Německo odpovídajícím způsobem požádalo o doplňkové záruky v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS pro tyto správní jednotky: vládní obvody (Regierungsbezirke) Horní Falc a Horní Franky ve spolkové zemi Bavorsko. |
| --- | --- |

(5)

V příloze I rozhodnutí 2004/558/ES jsou v současné době uvedeny všechny regiony Německa. Nyní Německo předložilo podpůrnou dokumentaci ke své žádosti o prohlášení části svého území za část prostou infekce BHV1 a stanovilo pravidla pro vnitrostátní přesuny skotu uvnitř této části jeho území a do ní. Německo odpovídajícím způsobem požádalo o doplňkové záruky v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS pro tyto správní jednotky: vládní obvody (Regierungsbezirke) Horní Falc a Horní Franky ve spolkové zemi Bavorsko.

| (6) | Po posouzení žádosti předložené Německem je vhodné, aby byly tyto dvě německé správní jednotky prosté BHV1 uvedeny v příloze II rozhodnutí 2004/558/ES a aby na ně byly rozšířeny doplňkové záruky stanovené v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS. Přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(6)

Po posouzení žádosti předložené Německem je vhodné, aby byly tyto dvě německé správní jednotky prosté BHV1 uvedeny v příloze II rozhodnutí 2004/558/ES a aby na ně byly rozšířeny doplňkové záruky stanovené v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS. Přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (7) | Itálie předložila programy zaměřené na eradikaci infekce BHV1 v autonomní oblasti Friuli-Venezia Giulia a v autonomní provincii Trento. Tyto programy jsou v souladu s kritérii stanovenými v čl. 9 odst. 1 směrnice 64/432/EHS. Tyto programy rovněž stanovily pravidla pro vnitrostátní přesuny skotu uvnitř těchto regionů a do nich, která jsou totožná s pravidly, která byla již dříve zavedena v provincii Bolzano v Itálii, kde byla tato nákaza úspěšně vymýcena. |
| --- | --- |

(7)

Itálie předložila programy zaměřené na eradikaci infekce BHV1 v autonomní oblasti Friuli-Venezia Giulia a v autonomní provincii Trento. Tyto programy jsou v souladu s kritérii stanovenými v čl. 9 odst. 1 směrnice 64/432/EHS. Tyto programy rovněž stanovily pravidla pro vnitrostátní přesuny skotu uvnitř těchto regionů a do nich, která jsou totožná s pravidly, která byla již dříve zavedena v provincii Bolzano v Itálii, kde byla tato nákaza úspěšně vymýcena.

| (8) | Programy předložené Itálií pro tyto dva regiony a doplňkové záruky stanovené v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS by měly být schváleny. Příloha I rozhodnutí 2004/558/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(8)

Programy předložené Itálií pro tyto dva regiony a doplňkové záruky stanovené v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS by měly být schváleny. Příloha I rozhodnutí 2004/558/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (9) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin vydal stanovisko týkající se definice zvířete prostého BHV1 a hospodářství prostého BHV1 a postupů kontroly a zachování tohoto statusu („Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status“) (3). Je vhodné přihlédnout k některým doporučením tohoto stanoviska. Příloha III rozhodnutí 2004/558/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin vydal stanovisko týkající se definice zvířete prostého BHV1 a hospodářství prostého BHV1 a postupů kontroly a zachování tohoto statusu („Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status“) (3). Je vhodné přihlédnout k některým doporučením tohoto stanoviska. Příloha III rozhodnutí 2004/558/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | V zájmu jasnosti právních předpisů Společenství by měly být přílohy I, II a III rozhodnutí 2004/558/ES nahrazeny zněním přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(10)

V zájmu jasnosti právních předpisů Společenství by měly být přílohy I, II a III rozhodnutí 2004/558/ES nahrazeny zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přílohy I, II a III rozhodnutí 2004/558/ES se nahrazují zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 21. srpna 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst 121, 29.7.1964, s. 1977. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/104/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 352).

1

(2)  Úř. věst. L 249, 23.7.2004, s. 20.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA I

| Členské státy | Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční hovězí rinotracheitidu v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS |
| --- | --- |
| Německo | všechny regiony, kromě vládních obvodů (Regierungsbezirke) Horní Falc a Horní Franky ve spolkové zemi Bavorsko |
| Itálie | autonomní oblast Friuli-Venezia Giulia
  autonomní provincie Trento |

Členské státy

Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční hovězí rinotracheitidu v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS

Německo

všechny regiony, kromě vládních obvodů (Regierungsbezirke) Horní Falc a Horní Franky ve spolkové zemi Bavorsko

Itálie

autonomní oblast Friuli-Venezia Giulia

autonomní provincie Trento

PŘÍLOHA II

| Členské státy | Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční hovězí rinotracheitidu v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS |
| --- | --- |
| Dánsko | všechny regiony |
| Německo | vládní obvody (Regierungsbezirke) Horní Falc a Horní Franky ve spolkové zemi Bavorsko |
| Itálie | provincie Bolzano |
| Rakousko | všechny regiony |
| Finsko | všechny regiony |
| Švédsko | všechny regiony |

Členské státy

Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční hovězí rinotracheitidu v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS

Dánsko

všechny regiony

Německo

vládní obvody (Regierungsbezirke) Horní Falc a Horní Franky ve spolkové zemi Bavorsko

Itálie

provincie Bolzano

Rakousko

všechny regiony

Finsko

všechny regiony

Švédsko

všechny regiony

PŘÍLOHA III

Hospodářství prostá BHV1

1.   Hospodářství s chovem skotu bude považováno za prosté infekce BHV1, pokud bude splňovat podmínky stanovené v této příloze.

1.1.   V hospodářství nebylo během posledních šesti měsíců zaznamenáno žádné podezření na infekci BHV1 a všechen skot v hospodářství je prost klinických příznaků indikujících infekci BHV1.

Hospodářství a všechny nepřilehlé pastviny nebo budovy, které – nezávisle na vlastnických poměrech – tvoří součást hospodářství jako epizootologické jednotky, musí být od pastvin a budov s horším statusem, pokud jde o BHV1, účinně odděleny přírodními nebo fyzickými překážkami, aby se účinně předešlo přímému kontaktu zvířat s různým zdravotním statusem.

1.2.   Do hospodářství byl přesunut pouze skot z hospodářství, která se nacházejí v členských státech nebo jejich regionech, které jsou uvedeny v příloze II, nebo z hospodářství prostých BHV1, a žádný kus skotu v hospodářství nebyl v kontaktu s jiným skotem než tím, který pochází z hospodářství nacházejících se v členských státech nebo jejich regionech, které jsou uvedeny v příloze II, nebo z hospodářství prostých BHV1.

1.3.   Samice skotu jsou inseminovány pouze spermatem skotu získaným v souladu se směrnicí 88/407/EHS, nebo jsou oplodněny býky z hospodářství, která se nacházejí v členských státech nebo jejich regionech, které jsou uvedeny v příloze II tohoto rozhodnutí, nebo z hospodářství prostých BHV1.

1.4.   Na hospodářství musí být použit alespoň jeden z následujících kontrolních režimů:

| 1.4.1. | sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na dvou krevních vzorcích odebraných v intervalu pěti až sedmi měsíců od všech samic skotu starších devíti měsíců a od všech samců skotu starších devíti měsíců používaných nebo plánovaných pro plemenitbu; |
| --- | --- |

1.4.1.

sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na dvou krevních vzorcích odebraných v intervalu pěti až sedmi měsíců od všech samic skotu starších devíti měsíců a od všech samců skotu starších devíti měsíců používaných nebo plánovaných pro plemenitbu;

| 1.4.2. | sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:






  — | dvou vzorcích mléka odebraných v intervalu pěti až sedmi měsíců od všech samic skotu produkujících mléko, a to buď na individuálních vzorcích mléka nebo na smíšených vzorcích mléka odebraných nejvýše od pěti zvířat, a |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:

—

dvou vzorcích mléka odebraných v intervalu pěti až sedmi měsíců od všech samic skotu produkujících mléko, a to buď na individuálních vzorcích mléka nebo na smíšených vzorcích mléka odebraných nejvýše od pěti zvířat, a

| — | dvou krevních vzorcích odebraných v intervalu pěti až sedmi měsíců od všech samic skotu neprodukujících mléko starších devíti měsíců a od všech samců skotu starších devíti měsíců používaných nebo plánovaných pro plemenitbu; |
| --- | --- |

—

dvou krevních vzorcích odebraných v intervalu pěti až sedmi měsíců od všech samic skotu neprodukujících mléko starších devíti měsíců a od všech samců skotu starších devíti měsíců používaných nebo plánovaných pro plemenitbu;

| 1.4.3. | v případě hospodářství produkujících mléko, na kterých tvoří alespoň 30 % skotu samice skotu produkující mléko, je sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:






  — | třech vzorcích mléka odebraných z mléka od nejvýše 50 samic skotu produkujících mléko – podle specifikace použitého testu – v intervalu alespoň tří měsíců, a |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

v případě hospodářství produkujících mléko, na kterých tvoří alespoň 30 % skotu samice skotu produkující mléko, je sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:

—

třech vzorcích mléka odebraných z mléka od nejvýše 50 samic skotu produkujících mléko – podle specifikace použitého testu – v intervalu alespoň tří měsíců, a

| — | jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech samic skotu neprodukujících mléko starších devíti měsíců a od všech samců skotu starších devíti měsíců používaných nebo plánovaných pro plemenitbu; |
| --- | --- |

—

jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech samic skotu neprodukujících mléko starších devíti měsíců a od všech samců skotu starších devíti měsíců používaných nebo plánovaných pro plemenitbu;

| 1.4.4. | všechen skot v hospodářství pochází buď z hospodářství, která se nacházejí v členských státech nebo jejich regionech, které jsou uvedeny v příloze II, nebo z hospodářství prostých BHV1. |
| --- | --- |

1.4.4.

všechen skot v hospodářství pochází buď z hospodářství, která se nacházejí v členských státech nebo jejich regionech, které jsou uvedeny v příloze II, nebo z hospodářství prostých BHV1.

2.   Status hospodářství s chovem skotu prostého BHV1 je zachován, pokud:

| 2.1. | podmínky v odstavcích 1.1 až 1.4 stále platí a |
| --- | --- |

2.1.

podmínky v odstavcích 1.1 až 1.4 stále platí a

| 2.2. | je na hospodářství během období dvanácti měsíců použit alespoň jeden z těchto kontrolních režimů:






  2.2.1. | sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech kusů skotu starších 24 měsíců; |
| --- | --- | --- |

2.2.

je na hospodářství během období dvanácti měsíců použit alespoň jeden z těchto kontrolních režimů:

2.2.1.

sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech kusů skotu starších 24 měsíců;

| 2.2.2. | sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:






  — | jednom individuálním vzorku mléka odebraném od všech samic skotu produkujících mléko, a to buď na individuálních vzorcích mléka nebo na smíšených vzorcích mléka odebraných nejvýše od pěti zvířat; a |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:

—

jednom individuálním vzorku mléka odebraném od všech samic skotu produkujících mléko, a to buď na individuálních vzorcích mléka nebo na smíšených vzorcích mléka odebraných nejvýše od pěti zvířat; a

| — | jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech samic skotu neprodukujících mléko starších 24 měsíců a od všech samců skotu starších 24 měsíců; |
| --- | --- |

—

jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech samic skotu neprodukujících mléko starších 24 měsíců a od všech samců skotu starších 24 měsíců;

| 2.2.3. | v případě hospodářství produkujících mléko, na kterých tvoří alespoň 30 % skotu samice skotu produkující mléko, je sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:






  — | dvou vzorcích mléka odebraných z mléka od nejvýše 50 samic skotu produkujících mléko – podle specifikace použitého testu – v intervalu tří až dvanácti měsíců, a |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

v případě hospodářství produkujících mléko, na kterých tvoří alespoň 30 % skotu samice skotu produkující mléko, je sérologické vyšetření protilátek proti BHV1 provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:

—

dvou vzorcích mléka odebraných z mléka od nejvýše 50 samic skotu produkujících mléko – podle specifikace použitého testu – v intervalu tří až dvanácti měsíců, a

| — | jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech samic skotu neprodukujících mléko starších 24 měsíců a od všech samců skotu starších 24 měsíců. |
| --- | --- |

—

jednom individuálním krevním vzorku odebraném od všech samic skotu neprodukujících mléko starších 24 měsíců a od všech samců skotu starších 24 měsíců.

3.   Status hospodářství s chovem skotu prostého BHV1 se pozastavuje tam, kde během vyšetření popsaných v odstavcích 2.2.1 až 2.2.3 mělo některé zvíře v testu na protilátky proti BHV1 pozitivní výsledek.

4.   Status hospodářství prostého BHV1, který byl pozastaven v souladu s odstavcem 3, může být obnoven pouze po provedení sérologického vyšetření protilátek proti BHV1, které je zahájeno nejdříve 30 dnů po odstranění sérologicky pozitivních zvířat, přičemž vyšetření je provedeno s negativním výsledkem v každém případě nejméně na:

| — | dvou vzorcích mléka odebraných v intervalu alespoň dvou měsíců od všech samic skotu produkujících mléko, a to buď na individuálních vzorcích mléka nebo na smíšených vzorcích mléka odebraných nejvýše od pěti zvířat, a |
| --- | --- |

—

dvou vzorcích mléka odebraných v intervalu alespoň dvou měsíců od všech samic skotu produkujících mléko, a to buď na individuálních vzorcích mléka nebo na smíšených vzorcích mléka odebraných nejvýše od pěti zvířat, a

| — | dvou krevních vzorcích odebraných v intervalu alespoň tří měsíců od všech samic skotu neprodukujících mléko a od všech samců skotu. |
| --- | --- |

—

dvou krevních vzorcích odebraných v intervalu alespoň tří měsíců od všech samic skotu neprodukujících mléko a od všech samců skotu.

Pozn.:

| a) | Tam, kde je v této příloze učiněn odkaz na sérologický test na zjištění protilátek proti BHV1, platí zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. c), které se týkají statusu očkování testovaných zvířat. |
| --- | --- |

a)

Tam, kde je v této příloze učiněn odkaz na sérologický test na zjištění protilátek proti BHV1, platí zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. c), které se týkají statusu očkování testovaných zvířat.

| b) | Rozsah smíšených vzorků mléka, na něž se v této příloze odkazuje, může být upraven na základě doložených důkazů o tom, že test je za všech okolností každodenní laboratorní práce dostatečně citlivý, aby zjistil i jedinou slabou pozitivní reakci ve smíšeném vzorku upraveného rozsahu. |
| --- | --- |

b)

Rozsah smíšených vzorků mléka, na něž se v této příloze odkazuje, může být upraven na základě doložených důkazů o tom, že test je za všech okolností každodenní laboratorní práce dostatečně citlivý, aby zjistil i jedinou slabou pozitivní reakci ve smíšeném vzorku upraveného rozsahu.

---