# Euroopan unionin L 184/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 184 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta14. heinäkuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 184

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta14. heinäkuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 824/2007, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2007, tiettyjä kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2007–2009 (
  1
  ) | 1 |
| Komission ja neuvoston lausuma | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 825/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 6 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 826/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 1898/2005 II luvussa säädetyn pysyvän tarjouskilpailun mukaista 35. yksittäistä tarjouskilpailua varten | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 827/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, vilja-alalla 16 päivästä heinäkuuta 2007 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 9 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 828/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä ja väliaikaisesta hyväksymisestä (
  1
  ) | 12 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/36/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007, osakkeenomistajien eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä | 17 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/38/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007, peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin | 25 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 824/2007, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2007, tiettyjä kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2007–2009 (
  1
  )

1

1

Komission ja neuvoston lausuma

5

Komission asetus (EY) N:o 825/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

6

Komission asetus (EY) N:o 826/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 1898/2005 II luvussa säädetyn pysyvän tarjouskilpailun mukaista 35. yksittäistä tarjouskilpailua varten

8

Komission asetus (EY) N:o 827/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, vilja-alalla 16 päivästä heinäkuuta 2007 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

9

*

Komission asetus (EY) N:o 828/2007, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä ja väliaikaisesta hyväksymisestä (
  1
  )

1

12

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/36/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007, osakkeenomistajien eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä

17

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/38/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007, peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin

25

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/496/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2007, päätöksen 2006/415/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3327)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | Euroopan keskuspankki |
| | | 2007/497/EY |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, tehty 3 päivänä heinäkuuta 2007, hankintoja koskevista säännöistä (EKP/2007/5) | 34 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/496/EY

*

Komission päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2007, päätöksen 2006/415/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3327)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3327)

1

29

Euroopan keskuspankki

2007/497/EY

*

Euroopan keskuspankin päätös, tehty 3 päivänä heinäkuuta 2007, hankintoja koskevista säännöistä (EKP/2007/5)

(EKP/2007/5)

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 824/2007,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2007,

tiettyjä kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2007–2009

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräiden kalastustuotteiden tarjonta yhteisössä on nykyisin riippuvainen kolmansista maista tulevasta tuonnista. On yhteisön edun mukaista suspendoida kokonaan tai osittain kyseisten tuotteiden tullit asianmukaisen suuruisissa yhteisön tariffikiintiöissä. Jotta kyseisten tuotteiden kehitysnäkymät eivät vaarantuisi yhteisössä ja jotta asianomaiset yhteisön tuotannonalat saisivat riittävästi tuotteita, tällaisia kiintiöitä olisi avattava soveltaen erilaisia tulleja eri tuotteisiin sen mukaan, miten herkkä asianomainen tuote on yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(1)

Eräiden kalastustuotteiden tarjonta yhteisössä on nykyisin riippuvainen kolmansista maista tulevasta tuonnista. On yhteisön edun mukaista suspendoida kokonaan tai osittain kyseisten tuotteiden tullit asianmukaisen suuruisissa yhteisön tariffikiintiöissä. Jotta kyseisten tuotteiden kehitysnäkymät eivät vaarantuisi yhteisössä ja jotta asianomaiset yhteisön tuotannonalat saisivat riittävästi tuotteita, tällaisia kiintiöitä olisi avattava soveltaen erilaisia tulleja eri tuotteisiin sen mukaan, miten herkkä asianomainen tuote on yhteisön markkinoilla.

| (2) | Kaikille yhteisön tuojille olisi varmistettava yhtäläinen ja keskeytyksetön pääsy mainittuihin kiintiöihin, ja kiintiöille vahvistettavia määriä olisi sovellettava keskeytyksettä kaikkeen kyseisten tuotteiden tuontiin kaikkiin jäsenvaltioihin, kunnes kiintiöt on käytetty. |
| --- | --- |

(2)

Kaikille yhteisön tuojille olisi varmistettava yhtäläinen ja keskeytyksetön pääsy mainittuihin kiintiöihin, ja kiintiöille vahvistettavia määriä olisi sovellettava keskeytyksettä kaikkeen kyseisten tuotteiden tuontiin kaikkiin jäsenvaltioihin, kunnes kiintiöt on käytetty.

| (3) | Kiintiöiden yhteisen hallinnointijärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava lukea kiintiöihin tarvittavat määrät, jotka vastaavat niiden tosiasiallista tuontia. Koska tällainen hallinnointimenetelmä edellyttää tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja komission välillä, komission olisi erityisesti voitava seurata, miten nopeasti kiintiöt käytetään loppuun, ja ilmoitettava tästä jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(3)

Kiintiöiden yhteisen hallinnointijärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava lukea kiintiöihin tarvittavat määrät, jotka vastaavat niiden tosiasiallista tuontia. Koska tällainen hallinnointimenetelmä edellyttää tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja komission välillä, komission olisi erityisesti voitava seurata, miten nopeasti kiintiöt käytetään loppuun, ja ilmoitettava tästä jäsenvaltioille.

| (4) | Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (1) säädetään tariffikiintiöiden hallintajärjestelmästä, jossa sovelletaan tuotteiden vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevien ilmoitusten vastaanottamispäivän mukaista aikajärjestystä. Komission ja jäsenvaltioiden olisi hallinnoitava tämän asetuksen nojalla avattuja tariffikiintiöitä tämän järjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (1) säädetään tariffikiintiöiden hallintajärjestelmästä, jossa sovelletaan tuotteiden vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevien ilmoitusten vastaanottamispäivän mukaista aikajärjestystä. Komission ja jäsenvaltioiden olisi hallinnoitava tämän asetuksen nojalla avattuja tariffikiintiöitä tämän järjestelmän mukaisesti.

| (5) | Koska kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2004–2006 24 päivänä helmikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 379/2004 (2) voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006, 1 päivän tammikuuta 2007 ja tämän asetuksen voimaantulon välisenä aikana ei ollut käytettävissä autonomisia tariffikiintiöitä. Koska kaikkiin tällä asetuksella avattuihin kiintiöihin sovelletaan loppukäyttöä koskevia edellytyksiä edullisen tullikohtelun saamiseksi, tätä asetusta ei voida soveltaa takautuvasti. Aiemman kiintiöjärjestelmän jatkuvuuden varmistamiseksi olisi säädettävä uudesta järjestelmästä, jossa voidaan alentaa 1 päivän tammikuuta 2007 ja tämän asetuksen voimaantulon välisenä aikana vapaaseen liikkeeseen laskettujen kalastustuotteiden tulleja. Uudessa järjestelmässä olisi otettava asianmukaisesti huomioon loppukäyttöä koskevat edellytykset ja kiintiöissä käytettävissä olevat määrät. |
| --- | --- |

(5)

Koska kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista vuosina 2004–2006 24 päivänä helmikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 379/2004 (2) voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006, 1 päivän tammikuuta 2007 ja tämän asetuksen voimaantulon välisenä aikana ei ollut käytettävissä autonomisia tariffikiintiöitä. Koska kaikkiin tällä asetuksella avattuihin kiintiöihin sovelletaan loppukäyttöä koskevia edellytyksiä edullisen tullikohtelun saamiseksi, tätä asetusta ei voida soveltaa takautuvasti. Aiemman kiintiöjärjestelmän jatkuvuuden varmistamiseksi olisi säädettävä uudesta järjestelmästä, jossa voidaan alentaa 1 päivän tammikuuta 2007 ja tämän asetuksen voimaantulon välisenä aikana vapaaseen liikkeeseen laskettujen kalastustuotteiden tulleja. Uudessa järjestelmässä olisi otettava asianmukaisesti huomioon loppukäyttöä koskevat edellytykset ja kiintiöissä käytettävissä olevat määrät.

| (6) | Ottaen huomioon asian kiireellisyyden on syytä poiketa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksiin liitetyn kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan I osan 3 kohdassa tarkoitetusta kuuden viikon määräajasta, |
| --- | --- |

(6)

Ottaen huomioon asian kiireellisyyden on syytä poiketa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksiin liitetyn kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan I osan 3 kohdassa tarkoitetusta kuuden viikon määräajasta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Liitteessä lueteltujen tuotteiden tuontitullit suspendoidaan tariffikiintiöissä liitteessä mainituilla jaksoilla ja kunkin tuotteen osalta mainitun kiintiötullin ja määrällisen kiintiön rajoissa.

2.   Liitteessä lueteltujen tuotteiden tuontiin sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettuja kiintiöitä vain, jos ilmoitettu tullausarvo on vähintään samansuuruinen kuin viitehinta, joka on vahvistettu tai vahvistetaan kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (3) 29 artiklan mukaisesti.

2 artikla

Komissio hallinnoi 1 artiklassa tarkoitettuja tariffikiintiöitä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.

3 artikla

Komissio ja jäsenvaltiot toimivat tiiviissä yhteistyössä tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.

4 artikla

1.   Kalastustuotteiden, jotka on laskettu vapaaseen liikkeeseen 1 päivän tammikuuta 2007 ja 17 päivän heinäkuuta 2007 välisenä aikana ja jotka ovat johonkin liitteessä lueteltuun tariffikiintiöön kuuluvia tuotteita, tulleja voidaan alentaa ilmoittajan pyynnöstä vahvistetun kiintiötullin mukaisesti.

2.   Hakemus, johon on merkittävä kyseinen tariffikiintiö, on esitettävä viimeistään 14 päivänä elokuuta 2007 asianomaisen tuotteen vapaaseen liikkeeseen luovuttamisesta vastaavassa tullitoimipaikassa. Hakemuksen mukana on oltava kaikki tarvittavat asiakirjat, jotka todistavat, että tuontituote kuuluu kiintiöön ja että se on käytetty tai tullaan käyttämään liitteessä kyseiselle kiintiölle vahvistettujen loppukäyttöä koskevien ehtojen mukaisesti.

3.   Tätä artiklaa sovelletaan vain, jos kyseistä tariffikiintiötä ei ole käytetty loppuun asianmukaisesti perustellun pyynnön vastaanottamispäivänä. Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 214/2007 (EUVL L 62, 1.3.2007, s. 6).

1

(2)  EUVL L 64, 2.3.2004, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 1723/2006 (EUVL L 324, 23.11.2006, s. 1).

2

(3)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1759/2006 (EUVL L 335, 1.12.2006, s. 3).

3

---

LIITE

| Järjestysnumero | CN-koodi | Taric-koodi | Tavaran kuvaus | Vuotuinen kiintiö (tonnia) | Kiintiötulli | Kiintiökausi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2759 | ex 0302 50 10 | 20 | Turskat (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 80 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0302 50 90 | 10 |
| ex 0303 52 10 | 10 |
| ex 0303 52 30 | 10 |
| ex 0303 52 90 | 10 |
| 09.2765 | ex 0305 62 00 | 20
  25
  29 | Turskat (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja Boreogadus saida -lajin kalat, suolatut tai suolavedessä, ei kuitenkaan kuivatut tai savustetut, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 10 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0305 69 10 | 10 |
| 09.2761 | ex 0304 29 91 | 10 | Hoki (Macruronus spp.), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2) | 20 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 29 99 | 41
  81 |
| ex 0304 99 99 | 60
  81 |
| 09.2760 | ex 0303 78 11 | 10 | Kummeliturska (Merluccius spp., ei kuitenkaan Merluccius merluccius ja Urophycis spp.) ja partanilkka (Genypterus blacodes), jäädytetty, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 15 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0303 78 12 | 10 |
| ex 0303 78 13 | 10 |
| ex 0303 78 19 | 11
  81 |
| ex 0303 78 90 | 10 |
| ex 0303 79 93 | 10 |
| 09.2766 | ex 0304 29 99 | 71 | Etelän mustakitaturska (Micromesistius australis), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2) | 2 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 99 99 | 91 |
| 09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Sardellit (Engraulis anchoita), suolatut tai suolavedessä, eivät kuitenkaan kuivatut tai savustetut, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 10 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2788 | ex 0302 40 00 | 10 | Silli ja silakka (Clupea harengus, Clupea pallasii), kappalepaino suurempi kuin 100 g tai ns. perhosfileen kappalepaino suurempi kuin 80 g, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 20 000 | 0 % | 1.10.2007–31.12.2007 |
| ex 0303 51 00 | 10 | 1.10.2008–31.12.2008 |
| ex 0304 19 97 | 10 | 1.10.2009–31.12.2009 |
| ex 0304 99 23 | 10 |
| 09.2792 | ex 1604 12 99 | 10 | Silli ja silakka, mausteissa ja/tai etikassa käsitelty, suolavedessä, säilytettynä tynnyreissä, joiden valutettu nettopaino on vähintään 70 kg (1)
   (2) | 10 000 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2790 | ex 1604 14 16 | 20 | Tonnikala- ja boniittifileet (ns. ”loins”), jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 8 000 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2007 |
| 30 | 9 000 | 6 % | 1.1.2008–31.12.2008 |
| 95 | 10 000 | 6 % | 1.1.2009–31.12.2009 |
| 09.2762 | ex 0306 11 10 | 10 | Langustit (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.), jäädytetyt, jalostettavaksi tarkoitetut (1)
   (2)
   (3) | 1 500 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0306 11 90 | 10 |
| 09.2794 | ex 1605 20 10 | 50 | Pandalus borealis -lajin katkaravut, keitetyt ja kuoritut, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)
   (4) | 20 000 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 1605 20 99 | 45 |
| 09.2785 | ex 0307 49 59 | 10 | Kalmarinrenkaat (Ommastrephes spp. – ei kuitenkaan Ommastrephes sagittatus – Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., jäädytetyt, mukana nahka ja evät, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 45 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0307 99 11 | 10 |
| 09.2786 | ex 0307 49 59 | 20 | Kalmari (Ommastrephes spp. – ei kuitenkaan Ommastrephes sagittatus – Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., jäädytetyt, kokonaiset tai lonkerot ja evät, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 1 500 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0307 99 11 | 20 |
| 09.2772 | ex 0304 99 10 | 10 | Surimi, jäädytetty, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2) | 55 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2774 | ex 0304 29 58 | 10 | Kaliforniankummeliturska (Merluccius productus), jäädytetyt fileet, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2) | 15 000 | 4 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2776 | ex 0304 29 21 | 10 | Turskat (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2) | 20 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 29 29 | 20 |
| ex 0304 99 31 | 10 |
| ex 0304 99 33 | 10 |
| 09.2778 | ex 0304 29 99 | 65 | Kampelat (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2) | 5 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 99 99 | 65 |

Järjestysnumero

CN-koodi

Taric-koodi

Tavaran kuvaus

Vuotuinen kiintiö (tonnia)

Kiintiötulli

Kiintiökausi

09.2759

ex 0302 50 10

20

Turskat (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

80 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0302 50 90

10

ex 0303 52 10

10

ex 0303 52 30

10

ex 0303 52 90

10

09.2765

ex 0305 62 00

20

25

29

Turskat (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja Boreogadus saida -lajin kalat, suolatut tai suolavedessä, ei kuitenkaan kuivatut tai savustetut, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

10 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0305 69 10

10

09.2761

ex 0304 29 91

10

Hoki (Macruronus spp.), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2)

20 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 29 99

41

81

ex 0304 99 99

60

81

09.2760

ex 0303 78 11

10

Kummeliturska (Merluccius spp., ei kuitenkaan Merluccius merluccius ja Urophycis spp.) ja partanilkka (Genypterus blacodes), jäädytetty, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

15 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0303 78 12

10

ex 0303 78 13

10

ex 0303 78 19

11

81

ex 0303 78 90

10

ex 0303 79 93

10

09.2766

ex 0304 29 99

71

Etelän mustakitaturska (Micromesistius australis), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2)

2 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 99 99

91

09.2770

ex 0305 63 00

10

Sardellit (Engraulis anchoita), suolatut tai suolavedessä, eivät kuitenkaan kuivatut tai savustetut, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

10 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2788

ex 0302 40 00

10

Silli ja silakka (Clupea harengus, Clupea pallasii), kappalepaino suurempi kuin 100 g tai ns. perhosfileen kappalepaino suurempi kuin 80 g, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

20 000

0 %

1.10.2007–31.12.2007

ex 0303 51 00

10

1.10.2008–31.12.2008

ex 0304 19 97

10

1.10.2009–31.12.2009

ex 0304 99 23

10

09.2792

ex 1604 12 99

10

Silli ja silakka, mausteissa ja/tai etikassa käsitelty, suolavedessä, säilytettynä tynnyreissä, joiden valutettu nettopaino on vähintään 70 kg (1)
   (2)

10 000

6 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2790

ex 1604 14 16

20

Tonnikala- ja boniittifileet (ns. ”loins”), jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

8 000

6 %

1.1.2007–31.12.2007

30

9 000

6 %

1.1.2008–31.12.2008

95

10 000

6 %

1.1.2009–31.12.2009

09.2762

ex 0306 11 10

10

Langustit (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.), jäädytetyt, jalostettavaksi tarkoitetut (1)
   (2)
   (3)

1 500

6 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0306 11 90

10

09.2794

ex 1605 20 10

50

Pandalus borealis -lajin katkaravut, keitetyt ja kuoritut, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)
   (4)

20 000

6 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 1605 20 99

45

09.2785

ex 0307 49 59

10

Kalmarinrenkaat (Ommastrephes spp. – ei kuitenkaan Ommastrephes sagittatus – Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., jäädytetyt, mukana nahka ja evät, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

45 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0307 99 11

10

09.2786

ex 0307 49 59

20

Kalmari (Ommastrephes spp. – ei kuitenkaan Ommastrephes sagittatus – Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., jäädytetyt, kokonaiset tai lonkerot ja evät, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

1 500

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0307 99 11

20

09.2772

ex 0304 99 10

10

Surimi, jäädytetty, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2)

55 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2774

ex 0304 29 58

10

Kaliforniankummeliturska (Merluccius productus), jäädytetyt fileet, jalostettaviksi tarkoitetut (1)
   (2)

15 000

4 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2776

ex 0304 29 21

10

Turskat (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2)

20 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 29 29

20

ex 0304 99 31

10

ex 0304 99 33

10

09.2778

ex 0304 29 99

65

Kampelat (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus), jäädytetyt fileet ja muu kalanliha, jalostettavaksi tarkoitettu (1)
   (2)

5 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 99 99

65

---

(1)  Tähän alanimikkeeseen luokiteltaessa on noudatettava asiaa koskevissa yhteisön säännöksissä määrättyjä edellytyksiä. Ks. asetuksen (ETY) N:o 2454/93 291–300 artikla.

(2)  Tämä kiintiö koskee tuotteita, joille on tarkoitus tehdä mikä tahansa muu käsittely kuin pelkästään jokin tai jotkin seuraavista:

| — | perkaaminen taikka sisälmysten, pyrstön tai pään poisto, |
| --- | --- |

—

perkaaminen taikka sisälmysten, pyrstön tai pään poisto,

| — | paloittelu (ei kuitenkaan kuutioiminen, fileeraus, perhosfileiden leikkaaminen, jäätyneiden harkkojen paloittelu tai limittäin olevien jäätyneiden fileeharkkojen halkaiseminen), |
| --- | --- |

—

paloittelu (ei kuitenkaan kuutioiminen, fileeraus, perhosfileiden leikkaaminen, jäätyneiden harkkojen paloittelu tai limittäin olevien jäätyneiden fileeharkkojen halkaiseminen),

| — | näytteenotto, lajittelu, |
| --- | --- |

—

näytteenotto, lajittelu,

| — | etiketöinti, |
| --- | --- |

—

etiketöinti,

| — | pakkaaminen, |
| --- | --- |

—

pakkaaminen,

| — | jäähdytys, |
| --- | --- |

—

jäähdytys,

| — | jäädytys, |
| --- | --- |

—

jäädytys,

| — | pakastus, |
| --- | --- |

—

pakastus,

| — | sulatus, erottelu. |
| --- | --- |

—

sulatus, erottelu.

Kiintiötä ei sovelleta tuotteisiin, joille on tämän lisäksi tarkoitus tehdä kiintiön käyttöön oikeuttava käsittely (tai toimet), kun tällainen käsittely (tai toimet) tehdään vähittäismyynti- tai ateriapalveluvaiheessa. Tullinalennus myönnetään ainoastaan ihmisravinnoksi tarkoitetuille kaloille.

(3)  CN-koodeihin 0306111010 ja 0306119010 kuuluvat tuotteet kuuluvat kuitenkin kiintiöön, jos niille tehdään yksi tai useampi seuraavista:

| — | jäädytetyn hummerin halkaiseminen, |
| --- | --- |

—

jäädytetyn hummerin halkaiseminen,

| — | jäädytetyn hummerin lämpökäsittely hummerin sisältä tulevan perkausjätteen poistamiseksi. |
| --- | --- |

—

jäädytetyn hummerin lämpökäsittely hummerin sisältä tulevan perkausjätteen poistamiseksi.

(4)  CN-koodeihin 1605201050 ja 1605209945 kuuluvat tuotteet kuuluvat kuitenkin kiintiöön, jos niille tehdään seuraava:

| — | katkarapujen pakkauskaasukäsittely, sellaisena kuin se on määriteltynä elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista 20 päivänä helmikuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/2/EY, (EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/52/EY (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 10). |
| --- | --- |

—

katkarapujen pakkauskaasukäsittely, sellaisena kuin se on määriteltynä elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista 20 päivänä helmikuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/2/EY, (EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/52/EY (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 10).

---

KOMISSION JA NEUVOSTON LAUSUMA

Komissio ja neuvosto toteavat toistamiseen, että jäällä kuorruttaminen on rinnastettava tuotteen jäädyttämiseen, eikä se siten ole jalostusta, joka oikeuttaa kiintiön käyttöön b alaviitteessä tarkoitetussa merkityksessä.

---

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 825/2007,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 756/2007 (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 13 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MK | 48,1 |
| TR | 83,4 |
| XS | 23,6 |
| ZZ | 51,7 |
| 0707 00 05 | TR | 114,3 |
| ZZ | 114,3 |
| 0709 90 70 | TR | 88,7 |
| ZZ | 88,7 |
| 0805 50 10 | AR | 52,7 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,5 |
| BR | 83,0 |
| CL | 88,0 |
| CN | 100,8 |
| NZ | 102,2 |
| US | 108,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 89,8 |
| 0808 20 50 | AR | 82,8 |
| CL | 86,0 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 119,4 |
| ZZ | 108,3 |
| 0809 10 00 | TR | 192,1 |
| ZZ | 192,1 |
| 0809 20 95 | TR | 294,0 |
| US | 359,1 |
| ZZ | 326,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MK

48,1

TR

83,4

XS

23,6

ZZ

51,7

0707 00 05

TR

114,3

ZZ

114,3

0709 90 70

TR

88,7

ZZ

88,7

0805 50 10

AR

52,7

UY

55,7

ZA

57,0

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

87,5

BR

83,0

CL

88,0

CN

100,8

NZ

102,2

US

108,3

UY

60,7

ZA

87,8

ZZ

89,8

0808 20 50

AR

82,8

CL

86,0

NZ

144,9

ZA

119,4

ZZ

108,3

0809 10 00

TR

192,1

ZZ

192,1

0809 20 95

TR

294,0

US

359,1

ZZ

326,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 826/2007,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007,

asetuksen (EY) N:o 1898/2005 II luvussa säädetyn pysyvän tarjouskilpailun mukaista 35. yksittäistä tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kerman, voin ja voiöljyn myyntiä yhteisön markkinoilla koskevien toimenpiteiden osalta 9 päivänä marraskuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1898/2005 (2) mukaisesti interventioelimet voivat myydä pysyvällä tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntää kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 25 artiklassa säädetään, että jokaisessa yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähimmäismyyntihinta voille sekä tuen enimmäismäärä kermalle, voille ja voiöljylle. Lisäksi säädetään, että hinta tai tuki voi vaihdella voin aiotun käyttötarkoituksen, rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 1898/2005 28 artiklassa tarkoitetun jalostusvakuuden määrä olisi vahvistettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kerman, voin ja voiöljyn myyntiä yhteisön markkinoilla koskevien toimenpiteiden osalta 9 päivänä marraskuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1898/2005 (2) mukaisesti interventioelimet voivat myydä pysyvällä tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntää kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 25 artiklassa säädetään, että jokaisessa yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähimmäismyyntihinta voille sekä tuen enimmäismäärä kermalle, voille ja voiöljylle. Lisäksi säädetään, että hinta tai tuki voi vaihdella voin aiotun käyttötarkoituksen, rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 1898/2005 28 artiklassa tarkoitetun jalostusvakuuden määrä olisi vahvistettava tämän mukaisesti.

| (2) | Saatujen tarjousten tutkiminen johtaa tarjouskilpailun jättämiseen ratkaisematta. |
| --- | --- |

(2)

Saatujen tarjousten tutkiminen johtaa tarjouskilpailun jättämiseen ratkaisematta.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1898/2005 II luvussa säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetty 35. tarjouskilpailu on jätetty ratkaisematta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUVL L 308, 25.11.2005, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2107/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 827/2007,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007,

vilja-alalla 16 päivästä heinäkuuta 2007 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä heinäkuuta 2007 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä heinäkuuta 2007 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 16 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1816/2005 (EUVL L 292, 8.11.2005, s. 5).

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 16 päivästä heinäkuuta 2007 sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 13,96 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 13,96 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 0,00 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

0,00

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

13,96

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

13,96

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

0,00

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

29.6.2007-12.7.2007

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 180,35 | 96,77 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 191,58 | 181,58 | 161,58 | 154,83 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 14,82 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 10,10 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

180,35

96,77

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

191,58

181,58

161,58

154,83

Palkkio Meksikon-lahdella

—

14,82

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

10,10

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 36,47 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 32,62 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

36,47 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

32,62 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 828/2007,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2007,

tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä ja väliaikaisesta hyväksymisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan, 9 d artiklan 1 kohdan ja 9 e artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (2) ja erityisesti sen 25 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten rehussa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten rehussa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 25 artiklassa vahvistetaan siirtymäsäännökset rehun lisäaineiden hyväksymistä koskeville hakemuksille, jotka on jätetty direktiivin 70/524/ETY mukaisesti ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 25 artiklassa vahvistetaan siirtymäsäännökset rehun lisäaineiden hyväksymistä koskeville hakemuksille, jotka on jätetty direktiivin 70/524/ETY mukaisesti ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää.

| (3) | Tämän asetuksen liitteissä lueteltujen lisäaineiden hyväksymistä koskevat hakemukset on jätetty ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. |
| --- | --- |

(3)

Tämän asetuksen liitteissä lueteltujen lisäaineiden hyväksymistä koskevat hakemukset on jätetty ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää.

| (4) | Direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan 4 kohdan mukaiset hakemuksia koskevat alustavat huomautukset toimitettiin komissiolle ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. Siksi näitä hakemuksia käsitellään edelleen direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan 4 kohdan mukaiset hakemuksia koskevat alustavat huomautukset toimitettiin komissiolle ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. Siksi näitä hakemuksia käsitellään edelleen direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan mukaisesti.

| (5) | Entsyymivalmisteen endo-1,4-beta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203), käyttö broilerien ruokinnassa hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran komission asetuksella (EY) N:o 1436/98 (3). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen valmisteen hyväksymiseksi broilerien ruokinnassa ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa tämän asetuksen liitteessä I vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(5)

Entsyymivalmisteen endo-1,4-beta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203), käyttö broilerien ruokinnassa hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran komission asetuksella (EY) N:o 1436/98 (3). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen valmisteen hyväksymiseksi broilerien ruokinnassa ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa tämän asetuksen liitteessä I vahvistetuin edellytyksin.

| (6) | Entsyymivalmisteen endo-1,4-beta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), käyttö lihakalkkunoiden ruokinnassa hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran komission asetuksella (EY) N:o 1353/2000 (4). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen valmisteen hyväksymiseksi kalkkunoiden ruokinnassa ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa tämän asetuksen liitteessä II vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(6)

Entsyymivalmisteen endo-1,4-beta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), käyttö lihakalkkunoiden ruokinnassa hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran komission asetuksella (EY) N:o 1353/2000 (4). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen valmisteen hyväksymiseksi kalkkunoiden ruokinnassa ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa tämän asetuksen liitteessä II vahvistetuin edellytyksin.

| (7) | On toimitettu tietoja, jotka tukevat hakemusta astaksantiinirikkaan Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) -valmisteen hyväksymiseksi neljäksi vuodeksi lohen ja taimenen ruokinnassa. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen esitti lausuntonsa tämän valmisteen käytöstä 25 päivänä tammikuuta 2006. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 9 e artiklan 1 kohdassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä väliaikaisesti neljäksi vuodeksi tämän asetuksen liitteessä III vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(7)

On toimitettu tietoja, jotka tukevat hakemusta astaksantiinirikkaan Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) -valmisteen hyväksymiseksi neljäksi vuodeksi lohen ja taimenen ruokinnassa. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen esitti lausuntonsa tämän valmisteen käytöstä 25 päivänä tammikuuta 2006. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 9 e artiklan 1 kohdassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä väliaikaisesti neljäksi vuodeksi tämän asetuksen liitteessä III vahvistetuin edellytyksin.

| (8) | Hakemusasiakirjojen arvioinnin perusteella voidaan todeta, että joitakin menettelyitä olisi vaadittava työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta liitteissä mainituille lisäaineille. Tällaisen suojan pitäisi olla taattu sovellettaessa toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettua neuvoston direktiiviä 89/391/ETY (5). |
| --- | --- |

(8)

Hakemusasiakirjojen arvioinnin perusteella voidaan todeta, että joitakin menettelyitä olisi vaadittava työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta liitteissä mainituille lisäaineille. Tällaisen suojan pitäisi olla taattu sovellettaessa toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettua neuvoston direktiiviä 89/391/ETY (5).

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteen I mukaisesti ryhmään ”Entsyymit” kuuluvan valmisteen käyttö lisäaineena eläinten ruokinnassa ilman määräaikaa kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Hyväksytään liitteen II mukaisesti ryhmään ”Entsyymit” kuuluvan valmisteen käyttö lisäaineena eläinten ruokinnassa ilman määräaikaa kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

3 artikla

Hyväksytään liitteen III mukaisesti ryhmään ”Väriaineet, pigmentit mukaan lukien” kuuluvan valmisteen käyttö lisäaineena eläinten ruokinnassa väliaikaisesti neljäksi vuodeksi kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1800/2004 (EUVL L 317, 16.10.2004, s. 37).

1

(2)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 378/2005 (EUVL L 59, 5.3.2005, s. 8).

2

(3)  EYVL L 191, 7.7.1998, s. 15.

3

(4)  EYVL L 155, 28.6.2000, s. 15.

4

(5)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/30/EY (EUVL L 165, 27.6.2007, s. 21).

5

---

LIITE I

| EY-nro | Lisäaine | Kemiallinen kaava, kuvaus | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua |
| Entsyymit |
| E 1641 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi -valmiste, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203) ja jonka vähimmäisaktiivisuus on: | kiinteänä: 1 500 AXC/g (1) |

EY-nro

Lisäaine

Kemiallinen kaava, kuvaus

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua

Entsyymit

E 1641

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi -valmiste, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203) ja jonka vähimmäisaktiivisuus on:

kiinteänä: 1 500 AXC/g (1)

| | nesteenä: 200 AXC/ml |
| --- | --- |

nesteenä: 200 AXC/ml

Broilerit

—

55 AXC

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: 55–100 AXC. |
| --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua: 55–100 AXC.

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 50 % vehnää. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 50 % vehnää.

Ei määräaikaa

---

(1)  1 AXC on entsyymimäärä, joka vapauttaa kauran ksylaanista 17,2 mikromoolia pelkistäviä sokereita (maltoosiekvivalentteina) minuutissa (pH 4,7; 30 °C).

---

LIITE II

| Nro | Lisäaine | Kemiallinen kaava, kuvaus | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua |
| Entsyymit |
| E 1617 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 | Endo-1,4-beeta-ksylanaasivalmiste, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) ja jonka vähimmäisaktiivisuus on: | kiinteänä: 6 000 EPU/g (1) |

Nro

Lisäaine

Kemiallinen kaava, kuvaus

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua

Entsyymit

E 1617

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Endo-1,4-beeta-ksylanaasivalmiste, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) ja jonka vähimmäisaktiivisuus on:

kiinteänä: 6 000 EPU/g (1)

| | nesteenä: 6 000 EPU/ml |
| --- | --- |

nesteenä: 6 000 EPU/ml

Lihakalkkunat

—

1 050 EPU

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: 1 050–3 000 EPU. |
| --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua: 1 050–3 000 EPU.

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 40 % vehnää. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 40 % vehnää.

Ei määräaikaa

---

(1)  1 EPU on entsyymimäärä, joka vapauttaa kauran/spelttivehnän ksylaanista 0,0083 mikromoolia pelkistäviä sokereita (ksyloosiekvivalentteina) minuutissa (pH 4,7; 30 °C).

---

LIITE III

| EY-nro | Lisäaine | Kemiallinen kaava, kuvaus | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täysrehua |
| Väriaineet, pigmentit mukaan lukien |
| E 161y | Astaksantiinirikas

  Phaffia rhodozyma

  (ATCC SD-5340) | Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) -hiivan kuolleista soluista saatu konsentroitu biomassa, sisältää vähintään 10,0 grammaa astaksantiinia kilogrammaa lisäainetta kohti. | Lohi | — | — | 100 | Enimmäispitoisuus ilmaistaan astaksantiinina.
  Käyttö sallitaan ainoastaan kuuden kuukauden iästä alkaen
  Lisäaineen sekoittaminen kantaksantiinin kanssa sallitaan, jos astaksantiinin ja kantaksantiinin kokonaismäärä täysrehussa on enintään 100 mg/kg. | 3. elokuuta 2011 |
| Taimen | — | 100 |

EY-nro

Lisäaine

Kemiallinen kaava, kuvaus

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg/kg täysrehua

Väriaineet, pigmentit mukaan lukien

E 161y

Astaksantiinirikas

Phaffia rhodozyma

(ATCC SD-5340)

Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) -hiivan kuolleista soluista saatu konsentroitu biomassa, sisältää vähintään 10,0 grammaa astaksantiinia kilogrammaa lisäainetta kohti.

Lohi

—

—

100

Enimmäispitoisuus ilmaistaan astaksantiinina.

Käyttö sallitaan ainoastaan kuuden kuukauden iästä alkaen

Lisäaineen sekoittaminen kantaksantiinin kanssa sallitaan, jos astaksantiinin ja kantaksantiinin kokonaismäärä täysrehussa on enintään 100 mg/kg.

3. elokuuta 2011

Taimen

—

100

---

DIREKTIIVIT

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/17

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2007/36/EY,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007,

osakkeenomistajien eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 ja 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentille ja neuvostolle 21 päivänä toukokuuta 2003 antamassaan tiedonannossa ”Yhtiöoikeuden uudistaminen ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantaminen Euroopan unionissa – etenemissuunnitelma” komissio toteaa, että uusia erityisaloitteita olisi toteutettava julkisesti noteerattujen yhtiöiden osakkeenomistajien oikeuksien vahvistamiseksi ja että rajatylittävään äänestämiseen liittyvät ongelmat olisi ratkaistava kiireellisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentille ja neuvostolle 21 päivänä toukokuuta 2003 antamassaan tiedonannossa ”Yhtiöoikeuden uudistaminen ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantaminen Euroopan unionissa – etenemissuunnitelma” komissio toteaa, että uusia erityisaloitteita olisi toteutettava julkisesti noteerattujen yhtiöiden osakkeenomistajien oikeuksien vahvistamiseksi ja että rajatylittävään äänestämiseen liittyvät ongelmat olisi ratkaistava kiireellisesti.

| (2) | Euroopan parlamentti antoi 21 päivänä huhtikuuta 2004 antamassaan päätöslauselmassa (3) tukensa komission aikeelle vahvistaa osakkeenomistajien oikeuksia erityisesti laajentamalla avoimuussääntöjä, oikeutta äänestää asiamiehen välityksellä ja mahdollisuutta osallistua yhtiökokouksiin sähköisesti sekä varmistamalla, että valtion rajat ylittävää äänioikeutta voidaan käyttää. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentti antoi 21 päivänä huhtikuuta 2004 antamassaan päätöslauselmassa (3) tukensa komission aikeelle vahvistaa osakkeenomistajien oikeuksia erityisesti laajentamalla avoimuussääntöjä, oikeutta äänestää asiamiehen välityksellä ja mahdollisuutta osallistua yhtiökokouksiin sähköisesti sekä varmistamalla, että valtion rajat ylittävää äänioikeutta voidaan käyttää.

| (3) | Äänivaltaisten osakkeiden omistajien pitäisi voida käyttää näitä oikeuksia, sillä äänioikeus on myös vaikuttanut osakkeista maksettuun hintaan. Lisäksi osakkeenomistajien harjoittama asianmukainen valvonta on tehokkaan omistajaohjauksen edellytys, minkä vuoksi sitä olisi helpotettava ja kannustettava. Tämän vuoksi on tarpeen toteuttaa toimia, joilla jäsenvaltioiden lainsäädäntöä lähennetään tältä osin. Osakkeenomistajien äänestämiseltä olisi poistettava esteitä, kuten osakkeiden tallettaminen tai muu pysäyttäminen tietyksi ajanjaksoksi ennen yhtiökokousta äänioikeuksien käytölle asetettuna edellytyksenä. Tämä direktiivi ei kuitenkaan vaikuta voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön, joka koskee yhteissijoitusyrityksen liikkeeseen laskemia osuuksia tai hankittuja tai luovutettuja osuuksia tällaisissa yrityksissä. |
| --- | --- |

(3)

Äänivaltaisten osakkeiden omistajien pitäisi voida käyttää näitä oikeuksia, sillä äänioikeus on myös vaikuttanut osakkeista maksettuun hintaan. Lisäksi osakkeenomistajien harjoittama asianmukainen valvonta on tehokkaan omistajaohjauksen edellytys, minkä vuoksi sitä olisi helpotettava ja kannustettava. Tämän vuoksi on tarpeen toteuttaa toimia, joilla jäsenvaltioiden lainsäädäntöä lähennetään tältä osin. Osakkeenomistajien äänestämiseltä olisi poistettava esteitä, kuten osakkeiden tallettaminen tai muu pysäyttäminen tietyksi ajanjaksoksi ennen yhtiökokousta äänioikeuksien käytölle asetettuna edellytyksenä. Tämä direktiivi ei kuitenkaan vaikuta voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön, joka koskee yhteissijoitusyrityksen liikkeeseen laskemia osuuksia tai hankittuja tai luovutettuja osuuksia tällaisissa yrityksissä.

| (4) | Voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö ei riitä tämän tavoitteen saavuttamiseen. Arvopaperien ottamisesta viralliselle pörssilistalle sekä siihen liittyvästä tiedonantovelvollisuudesta 28 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/34/EY (4) keskitytään tietoihin, jotka liikkeeseenlaskijoiden on ilmoitettava markkinoille, eikä siinä näin ollen suoranaisesti säädetä osakkeenomistajan äänestysmenettelystä. Lisäksi, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/109/EY (5) velvoitetaan liikkeeseenlaskijat asettamaan saataville tietyt yhtiökokouksille tärkeät tiedot ja asiakirjat, mutta tällaiset tiedot ja asiakirjat on asetettava saataville liikkeeseenlaskijan kotijäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön tietyt vähimmäisvaatimukset, joiden tarkoituksena on suojella sijoittajia ja edistää osakkeenomistajien äänivaltaisiin osakkeisiin liittyvien oikeuksien sujuvaa ja tehokasta käyttöä. Muiden oikeuksien kuin äänioikeuden osalta jäsenvaltiot voivat ulottaa kyseisten vähimmäisvaatimusten soveltamisen myös äänivallattomiin osakkeisiin siltä osin kuin tällaiset vaatimukset eivät jo koske näitä osakkeita. |
| --- | --- |

(4)

Voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö ei riitä tämän tavoitteen saavuttamiseen. Arvopaperien ottamisesta viralliselle pörssilistalle sekä siihen liittyvästä tiedonantovelvollisuudesta 28 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/34/EY (4) keskitytään tietoihin, jotka liikkeeseenlaskijoiden on ilmoitettava markkinoille, eikä siinä näin ollen suoranaisesti säädetä osakkeenomistajan äänestysmenettelystä. Lisäksi, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/109/EY (5) velvoitetaan liikkeeseenlaskijat asettamaan saataville tietyt yhtiökokouksille tärkeät tiedot ja asiakirjat, mutta tällaiset tiedot ja asiakirjat on asetettava saataville liikkeeseenlaskijan kotijäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön tietyt vähimmäisvaatimukset, joiden tarkoituksena on suojella sijoittajia ja edistää osakkeenomistajien äänivaltaisiin osakkeisiin liittyvien oikeuksien sujuvaa ja tehokasta käyttöä. Muiden oikeuksien kuin äänioikeuden osalta jäsenvaltiot voivat ulottaa kyseisten vähimmäisvaatimusten soveltamisen myös äänivallattomiin osakkeisiin siltä osin kuin tällaiset vaatimukset eivät jo koske näitä osakkeita.

| (5) | Huomattava osuus julkisesti noteerattujen yhtiöiden osakkeista on osakkeenomistajilla, jotka eivät asu siinä jäsenvaltiossa, jossa yhtiön sääntömääräinen kotipaikka on. Muussa valtiossa asuvien osakkeenomistajien olisi pystyttävä käyttämään oikeuksiaan yhtiökokouksessa yhtä helposti kuin niitä käyttävät osakkeenomistajat, jotka asuvat siinä jäsenvaltiossa, jossa yhtiön sääntömääräinen kotipaikka on. Tämän vuoksi olisi poistettava olemassa olevat esteet, jotka estävät muussa valtiossa asuvia osakkeenomistajia saamasta yhtiökokouksen kannalta merkityksellisiä tietoja ja käyttämästä äänioikeutta olematta henkilökohtaisesti läsnä yhtiökokouksessa. Näiden esteiden poistamisen pitäisi hyödyttää myös yhtiön sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltiossa asuvia osakkeenomistajia, jotka eivät osallistu tai eivät voi osallistua yhtiökokoukseen. |
| --- | --- |

(5)

Huomattava osuus julkisesti noteerattujen yhtiöiden osakkeista on osakkeenomistajilla, jotka eivät asu siinä jäsenvaltiossa, jossa yhtiön sääntömääräinen kotipaikka on. Muussa valtiossa asuvien osakkeenomistajien olisi pystyttävä käyttämään oikeuksiaan yhtiökokouksessa yhtä helposti kuin niitä käyttävät osakkeenomistajat, jotka asuvat siinä jäsenvaltiossa, jossa yhtiön sääntömääräinen kotipaikka on. Tämän vuoksi olisi poistettava olemassa olevat esteet, jotka estävät muussa valtiossa asuvia osakkeenomistajia saamasta yhtiökokouksen kannalta merkityksellisiä tietoja ja käyttämästä äänioikeutta olematta henkilökohtaisesti läsnä yhtiökokouksessa. Näiden esteiden poistamisen pitäisi hyödyttää myös yhtiön sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltiossa asuvia osakkeenomistajia, jotka eivät osallistu tai eivät voi osallistua yhtiökokoukseen.

| (6) | Osakkeenomistajien olisi asuinpaikastaan riippumatta pystyttävä äänestämään riittävin tiedoin yhtiökokouksessa tai sitä ennen. Kaikilla osakkeenomistajilla pitäisi olla riittävästi aikaa tutkia asiakirjoja, jotka aiotaan esittää yhtiökokoukselle, ja päättää osakkeidensa tuottaman äänioikeuden käytöstä. Tämän vuoksi yhtiökokouksesta olisi ilmoitettava ajoissa ja osakkeenomistajille olisi annettava täydellisinä tiedot, jotka aiotaan esittää yhtiökokoukselle. Nykytekniikan tarjoamia mahdollisuuksia asettaa tiedot välittömästi saataville olisi hyödynnettävä. Tässä direktiivissä lähdetään olettamuksesta, että kaikilla julkisesti noteeratuilla yhtiöillä on jo Internet-sivusto. |
| --- | --- |

(6)

Osakkeenomistajien olisi asuinpaikastaan riippumatta pystyttävä äänestämään riittävin tiedoin yhtiökokouksessa tai sitä ennen. Kaikilla osakkeenomistajilla pitäisi olla riittävästi aikaa tutkia asiakirjoja, jotka aiotaan esittää yhtiökokoukselle, ja päättää osakkeidensa tuottaman äänioikeuden käytöstä. Tämän vuoksi yhtiökokouksesta olisi ilmoitettava ajoissa ja osakkeenomistajille olisi annettava täydellisinä tiedot, jotka aiotaan esittää yhtiökokoukselle. Nykytekniikan tarjoamia mahdollisuuksia asettaa tiedot välittömästi saataville olisi hyödynnettävä. Tässä direktiivissä lähdetään olettamuksesta, että kaikilla julkisesti noteeratuilla yhtiöillä on jo Internet-sivusto.

| (7) | Osakkeenomistajilla pitäisi periaatteessa olla mahdollisuus saada asioita yhtiökokouksen asialistalle ja tehdä päätösehdotuksia asialistalla olevista asioista. Rajoittamatta eri puolilla yhteisöä nykyään noudatettavien erilaisten määräaikojen ja yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamista, näiden oikeuksien käytölle olisi asetettava kaksi perusedellytystä: näiden oikeuksien käytön edellytykseksi mahdollisesti asetettava raja saisi olla enintään viisi prosenttia yhtiön osakepääomasta ja kaikkien osakkeenomistajien olisi joka tapauksessa saatava asialistan lopullinen versio hyvissä ajoin, jotta he voivat valmistautua kutakin asialistalla olevaa asiaa koskevaan keskusteluun ja äänestykseen. |
| --- | --- |

(7)

Osakkeenomistajilla pitäisi periaatteessa olla mahdollisuus saada asioita yhtiökokouksen asialistalle ja tehdä päätösehdotuksia asialistalla olevista asioista. Rajoittamatta eri puolilla yhteisöä nykyään noudatettavien erilaisten määräaikojen ja yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamista, näiden oikeuksien käytölle olisi asetettava kaksi perusedellytystä: näiden oikeuksien käytön edellytykseksi mahdollisesti asetettava raja saisi olla enintään viisi prosenttia yhtiön osakepääomasta ja kaikkien osakkeenomistajien olisi joka tapauksessa saatava asialistan lopullinen versio hyvissä ajoin, jotta he voivat valmistautua kutakin asialistalla olevaa asiaa koskevaan keskusteluun ja äänestykseen.

| (8) | Jokaisella osakkeenomistajalla olisi periaatteessa oltava mahdollisuus esittää kysymyksiä yhtiökokouksen asialistalla olevista asioista ja saada niihin vastaukset, vaikkakin säännöt siitä, miten ja milloin kysymyksiä esitetään ja niihin vastataan, tulisi jättää jäsenvaltioiden määriteltäviksi. |
| --- | --- |

(8)

Jokaisella osakkeenomistajalla olisi periaatteessa oltava mahdollisuus esittää kysymyksiä yhtiökokouksen asialistalla olevista asioista ja saada niihin vastaukset, vaikkakin säännöt siitä, miten ja milloin kysymyksiä esitetään ja niihin vastataan, tulisi jättää jäsenvaltioiden määriteltäviksi.

| (9) | Yhtiöillä ei saisi olla oikeudellisia esteitä tarjota osakkeenomistajilleen mahdollisuus osallistua yhtiökokoukseen sähköisesti. Äänestämiselle olematta henkilökohtaisesti läsnä yhtiökokouksessa ei pitäisi asettaa muita rajoituksia kuin mitä henkilöllisyyden todentaminen ja sähköisen viestinnän turvallisuus edellyttävät riippumatta siitä, tapahtuuko äänestäminen kirjeitse tai sähköisesti. Tämä ei kuitenkaan saisi estää jäsenvaltioita antamasta sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan, että äänestystulokset ilmentävät osakkeenomistajien tahtoa kaikissa olosuhteissa, esimerkiksi sääntöjä, joilla pyritään varautumaan tilanteisiin, joissa uusia seikkoja ilmenee tai sellaisia todetaan sen jälkeen, kun osakkeenomistaja on äänestänyt kirjeitse tai sähköisesti. |
| --- | --- |

(9)

Yhtiöillä ei saisi olla oikeudellisia esteitä tarjota osakkeenomistajilleen mahdollisuus osallistua yhtiökokoukseen sähköisesti. Äänestämiselle olematta henkilökohtaisesti läsnä yhtiökokouksessa ei pitäisi asettaa muita rajoituksia kuin mitä henkilöllisyyden todentaminen ja sähköisen viestinnän turvallisuus edellyttävät riippumatta siitä, tapahtuuko äänestäminen kirjeitse tai sähköisesti. Tämä ei kuitenkaan saisi estää jäsenvaltioita antamasta sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan, että äänestystulokset ilmentävät osakkeenomistajien tahtoa kaikissa olosuhteissa, esimerkiksi sääntöjä, joilla pyritään varautumaan tilanteisiin, joissa uusia seikkoja ilmenee tai sellaisia todetaan sen jälkeen, kun osakkeenomistaja on äänestänyt kirjeitse tai sähköisesti.

| (10) | Hyvä omistajaohjaus edellyttää sujuvaa ja tehokasta menettelyä asiamiehen välityksellä äänestettäessä. Asiamiehen välityksellä äänestämistä haittaavat ja sille kustannuksia aiheuttavat nykyiset rajoitukset olisi siksi poistettava. Hyvä omistajaohjaus edellyttää kuitenkin myös riittäviä takeita asiamiehen välityksellä annettujen äänten mahdollista väärinkäyttöä vastaan. Asiamiehellä olisi sen vuoksi oltava velvollisuus noudattaa kaikkia osakkeenomistajalta mahdollisesti saamiaan ohjeita, ja jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus ottaa käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei asiamies aja muuta etua kuin osakkeenomistajan etua, riippumatta syystä, joka on aiheuttanut eturistiriidan. Mahdollisen väärinkäytön vastaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä erityisesti järjestelyjä, joita jäsenvaltiot voivat erityisesti riittävän luotettavuuden ja avoimuuden varmistamiseksi ottaa käyttöön säännelläkseen sellaisten henkilöiden toimintaa, jotka keräävät aktiivisesti valtuutuksia tai jotka ovat tosiasiallisesti keränneet enemmän kuin tietyn merkittävän määrän valtuutuksia. Osakkeenomistajilla on tämän direktiivin mukaisesti rajoittamaton oikeus nimetä tällaisia henkilöitä asiamiehinä osallistumaan yhtiökokoukseen ja äänestämään siinä heidän nimissään. Tämä direktiivi ei kuitenkaan vaikuta sääntöihin tai seuraamuksiin, joita jäsenvaltiot voivat kohdistaa tällaisiin henkilöihin, jos kerättyjä valtuutuksia on äänestettäessä käytetty vilpillisesti. Tämä direktiivi ei myöskään aseta yhtiöille velvoitetta varmistaa, että asiamiehet äänestävät heidät nimenneiden osakkeenomistajien antamien äänestysohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Hyvä omistajaohjaus edellyttää sujuvaa ja tehokasta menettelyä asiamiehen välityksellä äänestettäessä. Asiamiehen välityksellä äänestämistä haittaavat ja sille kustannuksia aiheuttavat nykyiset rajoitukset olisi siksi poistettava. Hyvä omistajaohjaus edellyttää kuitenkin myös riittäviä takeita asiamiehen välityksellä annettujen äänten mahdollista väärinkäyttöä vastaan. Asiamiehellä olisi sen vuoksi oltava velvollisuus noudattaa kaikkia osakkeenomistajalta mahdollisesti saamiaan ohjeita, ja jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus ottaa käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei asiamies aja muuta etua kuin osakkeenomistajan etua, riippumatta syystä, joka on aiheuttanut eturistiriidan. Mahdollisen väärinkäytön vastaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä erityisesti järjestelyjä, joita jäsenvaltiot voivat erityisesti riittävän luotettavuuden ja avoimuuden varmistamiseksi ottaa käyttöön säännelläkseen sellaisten henkilöiden toimintaa, jotka keräävät aktiivisesti valtuutuksia tai jotka ovat tosiasiallisesti keränneet enemmän kuin tietyn merkittävän määrän valtuutuksia. Osakkeenomistajilla on tämän direktiivin mukaisesti rajoittamaton oikeus nimetä tällaisia henkilöitä asiamiehinä osallistumaan yhtiökokoukseen ja äänestämään siinä heidän nimissään. Tämä direktiivi ei kuitenkaan vaikuta sääntöihin tai seuraamuksiin, joita jäsenvaltiot voivat kohdistaa tällaisiin henkilöihin, jos kerättyjä valtuutuksia on äänestettäessä käytetty vilpillisesti. Tämä direktiivi ei myöskään aseta yhtiöille velvoitetta varmistaa, että asiamiehet äänestävät heidät nimenneiden osakkeenomistajien antamien äänestysohjeiden mukaisesti.

| (11) | Rahoituslaitosten välityksellä toimittaessa ohjeiden mukaisen äänestämisen tehokkuus riippuu paljolti välittäjäketjun tehokkuudesta, koska sijoittajat eivät usein voi käyttää osakkeidensa tuottamaa äänioikeutta, elleivät ketjun kaikki välittäjät, joilla ei välttämättä ole taloudellisia etuja osakkeiden suhteen, myötävaikuta siihen. Sen vuoksi on tärkeää, että välittäjät edistävät äänioikeuden käyttämistä, jotta sijoittaja voisi käyttää äänioikeuttaan valtion rajat ylittävissä tilanteissa. Komission olisi jatkettava tämän kysymyksen tarkastelua annettavan suosituksen yhteydessä sen varmistamiseksi, että sijoittajilla on käytettävissään tehokkaat äänestyspalvelut ja että äänioikeutta käytetään sijoittajien antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Rahoituslaitosten välityksellä toimittaessa ohjeiden mukaisen äänestämisen tehokkuus riippuu paljolti välittäjäketjun tehokkuudesta, koska sijoittajat eivät usein voi käyttää osakkeidensa tuottamaa äänioikeutta, elleivät ketjun kaikki välittäjät, joilla ei välttämättä ole taloudellisia etuja osakkeiden suhteen, myötävaikuta siihen. Sen vuoksi on tärkeää, että välittäjät edistävät äänioikeuden käyttämistä, jotta sijoittaja voisi käyttää äänioikeuttaan valtion rajat ylittävissä tilanteissa. Komission olisi jatkettava tämän kysymyksen tarkastelua annettavan suosituksen yhteydessä sen varmistamiseksi, että sijoittajilla on käytettävissään tehokkaat äänestyspalvelut ja että äänioikeutta käytetään sijoittajien antamien ohjeiden mukaisesti.

| (12) | Jäsenvaltiot voivat määrätä ajankohdasta, jona ennen yhtiökokousta sähköisesti tai kirjeitse annetut äänet on julkistettava hallinto-, johto- tai valvontaelimelle sekä yleisölle, vaikkakin kyseisestä ajankohdasta päättäminen kuuluu tärkeänä osana omistajaohjaukseen. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltiot voivat määrätä ajankohdasta, jona ennen yhtiökokousta sähköisesti tai kirjeitse annetut äänet on julkistettava hallinto-, johto- tai valvontaelimelle sekä yleisölle, vaikkakin kyseisestä ajankohdasta päättäminen kuuluu tärkeänä osana omistajaohjaukseen.

| (13) | Äänestystulokset olisi vahvistettava sellaisin menetelmin, jotka osoittavat osakkeenomistajien äänestyksessä ilmaiseman tahdon, ja ne olisi julkistettava yhtiökokouksen jälkeen ainakin yhtiön Internet-sivustolla. |
| --- | --- |

(13)

Äänestystulokset olisi vahvistettava sellaisin menetelmin, jotka osoittavat osakkeenomistajien äänestyksessä ilmaiseman tahdon, ja ne olisi julkistettava yhtiökokouksen jälkeen ainakin yhtiön Internet-sivustolla.

| (14) | Jäsenvaltiot eivät voi yhteisön nykyisen lainsäädännön perusteella riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on mahdollisuuden antaminen osakkeenomistajille oikeuksiensa tehokkaaseen käyttöön koko yhteisön alueella, vaan se voidaan toimenpiteiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltiot eivät voi yhteisön nykyisen lainsäädännön perusteella riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on mahdollisuuden antaminen osakkeenomistajille oikeuksiensa tehokkaaseen käyttöön koko yhteisön alueella, vaan se voidaan toimenpiteiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (15) | Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (6) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja sen kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen edellyttämien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne, |
| --- | --- |

(15)

Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (6) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja sen kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen edellyttämien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä säädetään vaatimuksista, jotka koskevat äänivaltaisiin osakkeisiin liittyvien osakkeenomistajien eräiden oikeuksien käyttöä sellaisten yhtiöiden yhtiökokouksissa, joiden sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltion alueella ja joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltiossa sijaitsevilla tai toimivilla säännellyillä markkinoilla.

2.   Toimivaltainen sääntelemään tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia asioita on se jäsenvaltio, jonka alueella yhtiön sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, ja viittaukset ”sovellettavaan lainsäädäntöön” ovat viittauksia kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöön.

3.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa tämän direktiivin soveltamisesta seuraavanlaiset yhtiöt:

| a) | arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY (7) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteissijoitusyritykset; |
| --- | --- |

a)

arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY (7) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteissijoitusyritykset;

| b) | yritykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on yleisöltä saatujen varojen yhteinen sijoittaminen ja jotka toimivat riskin hajauttamisen periaatteella ja jotka eivät pyri hankkimaan oikeudellista tai liikkeenjohdollista määräysvaltaa hoitamiensa sijoitusten liikkeeseenlaskijoissa, edellyttäen että kyseisillä yhteissijoitusyrityksillä on toimilupa, niitä valvovat toimivaltaiset viranomaiset ja niillä on säilytysyhteisö, joka vastaa direktiivin 85/611/ETY mukaisia toimintoja vastaavista toiminnoista; |
| --- | --- |

b)

yritykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on yleisöltä saatujen varojen yhteinen sijoittaminen ja jotka toimivat riskin hajauttamisen periaatteella ja jotka eivät pyri hankkimaan oikeudellista tai liikkeenjohdollista määräysvaltaa hoitamiensa sijoitusten liikkeeseenlaskijoissa, edellyttäen että kyseisillä yhteissijoitusyrityksillä on toimilupa, niitä valvovat toimivaltaiset viranomaiset ja niillä on säilytysyhteisö, joka vastaa direktiivin 85/611/ETY mukaisia toimintoja vastaavista toiminnoista;

| c) | osuuskunnat. |
| --- | --- |

c)

osuuskunnat.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| a) | ’säännellyillä markkinoilla’ rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (8) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa määriteltyjä markkinoita; |
| --- | --- |

a)

’säännellyillä markkinoilla’ rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (8) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa määriteltyjä markkinoita;

| b) | ’osakkeenomistajalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka katsotaan sovellettavan lainsäädännön nojalla olevan osakkeenomistaja; |
| --- | --- |

b)

’osakkeenomistajalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka katsotaan sovellettavan lainsäädännön nojalla olevan osakkeenomistaja;

| c) | ’valtuutuksella’ osakkeenomistajan luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle antamaa kelpuutusta käyttää yhtiökokouksessa joitakin tai kaikkia kyseisen osakkeenomistajan oikeuksia tämän nimissä. |
| --- | --- |

c)

’valtuutuksella’ osakkeenomistajan luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle antamaa kelpuutusta käyttää yhtiökokouksessa joitakin tai kaikkia kyseisen osakkeenomistajan oikeuksia tämän nimissä.

3 artikla

Kansalliset lisätoimenpiteet

Tämä direktiivi ei estä jäsenvaltioita asettamasta yhtiöille lisävelvoitteita tai muulla tavoin toteuttamasta lisätoimenpiteitä osakkeenomistajien tässä direktiivissä tarkoitettujen oikeuksien käyttämisen helpottamiseksi.

II   LUKU

OSAKKEENOMISTAJIEN YHTIÖKOKOUKSET

4 artikla

Osakkeenomistajien yhdenvertainen kohtelu

Yhtiön on huolehdittava siitä, että kaikkia yhtiökokoukseen osallistumisen ja äänioikeuksien yhtiökokouksessa käyttämisen osalta samassa asemassa olevia osakkeenomistajia kohdellaan yhdenvertaisesti.

5 artikla

Tiedottaminen ennen yhtiökokousta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhtiö esittää yhtiökokouskutsun jollakin tämän artiklan 2 kohdassa säädetyistä tavoista viimeistään 21 päivänä ennen kokouspäivää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta julkisista ostotarjouksista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/25/EY (9) 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 4 kohdan soveltamista.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että jos yhtiö tarjoaa osakkeenomistajille kaikkien osakkeenomistajien käytettävissä olevan mahdollisuuden äänestää sähköisesti, osakkeenomistajien yhtiökokous voi päättää, että yhtiön on esitettävä muun kuin varsinaisen yhtiökokouksen kokouskutsu jollakin tämän artiklan 2 kohdassa säädetyistä tavoista viimeistään 14 päivänä ennen kokouspäivää. Päätös on tehtävä vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä edustettuina olevien osakkeiden tai edustettuna olevan merkityn pääoman tuottamasta äänimäärästä, ja se saa olla voimassa korkeintaan seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka.

Jäsenvaltioiden ei tarvitse soveltaa ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettuja vähimmäisaikoja yhtiökokouksen kokouskutsuun, joka esitetään toisen tai useamman kerran siksi, että ensimmäisellä kokouskutsulla koolle kutsuttua kokousta varten vaadittua päätösvaltaisuutta ei saavutettu, edellyttäen että tätä artiklaa noudatettiin ensimmäisen kokouskutsun osalta, että asialistalle ei ole lisätty uusia asioita ja että lopullisen kokouskutsun ja yhtiökokouksen päivämäärän välillä on vähintään kymmenen päivää.

2.   Yhtiötä on vaadittava esittämään 1 kohdassa tarkoitettu kokouskutsu tavalla, joka mahdollistaa sen nopean saannin ketään syrjimättä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita 1 artiklan 2 kohdassa määritellyn toimivaltaisen jäsenvaltion asettamia ilmoittamista tai julkaisemista koskevia vaatimuksia. Jäsenvaltion on vaadittava, että yhtiö käyttää tiedotuskanavaa, jonka voidaan kohtuudella olettaa levittävän tiedot tehokkaasti yleisölle koko yhteisössä. Jäsenvaltio ei saa velvoittaa käyttämään ainoastaan sellaisia tiedotuskanavia, joiden ylläpitäjät ovat sijoittautuneet sen alueelle.

Jäsenvaltion ei tarvitse soveltaa ensimmäistä alakohtaa yhtiöihin, jotka voivat tunnistaa osakkeenomistajiensa nimet ja osoitteet ajan tasalla olevasta osakasluettelosta, edellyttäen että yhtiö on velvollinen lähettämään kokouskutsun kaikille luetteloon merkityille osakkeenomistajilleen.

Yhtiö ei saa kummassakaan tapauksessa veloittaa erityisiä kuluja kokouskutsun esittämisestä säädetyllä tavalla.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kokouskutsussa on vähintään

| a) | ilmoitettava täsmällisesti yhtiökokouksen aika ja paikka ja esitettävä ehdotus yhtiökokouksen asialistaksi; |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava täsmällisesti yhtiökokouksen aika ja paikka ja esitettävä ehdotus yhtiökokouksen asialistaksi;

| b) | esitettävä selkeä ja tarkka kuvaus menettelyistä, joita osakkeenomistajien on noudatettava voidakseen osallistua yhtiökokoukseen ja äänestää siinä. Näihin sisältyvät tiedot






  i) | osakkeenomistajille 6 artiklan mukaan kuuluvista oikeuksista, niiltä osin kuin kyseisiä oikeuksia voidaan käyttää kokouskutsun esittämisen jälkeen, ja 9 artiklan mukaan kuuluvista oikeuksista sekä päivämääristä, joihin asti näitä oikeuksia voidaan käyttää; kokouskutsussa voidaan esittää pelkät päivämäärät, joihin asti oikeuksia on mahdollista käyttää, edellyttäen että siinä viitataan yhtiön Internet-sivustolla saataville asetettaviin tarkempiin tietoihin näistä oikeuksista; |
| --- | --- | --- |

b)

esitettävä selkeä ja tarkka kuvaus menettelyistä, joita osakkeenomistajien on noudatettava voidakseen osallistua yhtiökokoukseen ja äänestää siinä. Näihin sisältyvät tiedot

i)

osakkeenomistajille 6 artiklan mukaan kuuluvista oikeuksista, niiltä osin kuin kyseisiä oikeuksia voidaan käyttää kokouskutsun esittämisen jälkeen, ja 9 artiklan mukaan kuuluvista oikeuksista sekä päivämääristä, joihin asti näitä oikeuksia voidaan käyttää; kokouskutsussa voidaan esittää pelkät päivämäärät, joihin asti oikeuksia on mahdollista käyttää, edellyttäen että siinä viitataan yhtiön Internet-sivustolla saataville asetettaviin tarkempiin tietoihin näistä oikeuksista;

| ii) | menettelystä asiamiehen välityksellä äänestettäessä, ennen kaikkea asiamiehen välityksellä äänestettäessä käytettävistä lomakkeista sekä tavoista, joilla toimitetut sähköiset ilmoitukset asiamiehen nimeämisestä yhtiö voi hyväksyä; ja |
| --- | --- |

ii)

menettelystä asiamiehen välityksellä äänestettäessä, ennen kaikkea asiamiehen välityksellä äänestettäessä käytettävistä lomakkeista sekä tavoista, joilla toimitetut sähköiset ilmoitukset asiamiehen nimeämisestä yhtiö voi hyväksyä; ja

| iii) | menettelyt äänestettäessä kirjeitse tai sähköisesti silloin, kun tällaista äänestystä käytetään; |
| --- | --- |

iii)

menettelyt äänestettäessä kirjeitse tai sähköisesti silloin, kun tällaista äänestystä käytetään;

| c) | ilmoitettava 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu määräpäivä silloin, kun tällaista määräpäivää käytetään, ja selitettävä, että ainoastaan niillä henkilöillä, jotka ovat osakkeenomistajia kyseisenä päivänä, on oikeus osallistua yhtiökokoukseen ja äänestää siinä; |
| --- | --- |

c)

ilmoitettava 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu määräpäivä silloin, kun tällaista määräpäivää käytetään, ja selitettävä, että ainoastaan niillä henkilöillä, jotka ovat osakkeenomistajia kyseisenä päivänä, on oikeus osallistua yhtiökokoukseen ja äänestää siinä;

| d) | ilmoitettava, missä ja miten 4 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen ja päätösehdotusten lyhentämättömät versiot ovat saatavilla; |
| --- | --- |

d)

ilmoitettava, missä ja miten 4 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen ja päätösehdotusten lyhentämättömät versiot ovat saatavilla;

| e) | ilmoitettava sen Internet-sivuston osoite, jolla 4 kohdassa tarkoitetut tiedot asetetaan saataville. |
| --- | --- |

e)

ilmoitettava sen Internet-sivuston osoite, jolla 4 kohdassa tarkoitetut tiedot asetetaan saataville.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhtiö asettaa yhtäjaksoiseksi ajaksi, joka alkaa viimeistään 21 päivänä ennen yhtiökokousta ja jatkuu yhtiökokouspäivän loppuun asti, Internet-sivustollaan osakkeenomistajiensa saataville vähintään seuraavat tiedot:

| a) | 1 kohdassa tarkoitettu kokouskutsu; |
| --- | --- |

a)

1 kohdassa tarkoitettu kokouskutsu;

| b) | osakkeiden ja äänioikeuksien kokonaismäärä kokouskutsun päivänä (mukaan lukien kokonaismäärät kunkin osakelajin osalta, jos yhtiön pääoma on jaettu kahteen tai useampaan osakelajiin); |
| --- | --- |

b)

osakkeiden ja äänioikeuksien kokonaismäärä kokouskutsun päivänä (mukaan lukien kokonaismäärät kunkin osakelajin osalta, jos yhtiön pääoma on jaettu kahteen tai useampaan osakelajiin);

| c) | yhtiökokoukselle esitettävät asiakirjat; |
| --- | --- |

c)

yhtiökokoukselle esitettävät asiakirjat;

| d) | sovellettavan lainsäädännön mukaisesti nimetyn yhtiön toimivaltaisen elimen päätösehdotus tai, jos päätöstä ei ehdoteta tehtäväksi, selitys yhtiökokouksen asialistaehdotuksen kunkin kohdan osalta; lisäksi osakkeenomistajien esittämät päätösehdotukset on lisättävä Internet-sivustolle niin pian kuin se on käytännössä mahdollista sen jälkeen, kun yhtiö on ne saanut; |
| --- | --- |

d)

sovellettavan lainsäädännön mukaisesti nimetyn yhtiön toimivaltaisen elimen päätösehdotus tai, jos päätöstä ei ehdoteta tehtäväksi, selitys yhtiökokouksen asialistaehdotuksen kunkin kohdan osalta; lisäksi osakkeenomistajien esittämät päätösehdotukset on lisättävä Internet-sivustolle niin pian kuin se on käytännössä mahdollista sen jälkeen, kun yhtiö on ne saanut;

| e) | jos äänestys tapahtuu asiamiehen välityksellä tai kirjeitse, tällaista äänestystä varten käytettävät lomakkeet, jollei lomakkeita ole lähetetty suoraan kullekin osakkeenomistajalle. |
| --- | --- |

e)

jos äänestys tapahtuu asiamiehen välityksellä tai kirjeitse, tällaista äänestystä varten käytettävät lomakkeet, jollei lomakkeita ole lähetetty suoraan kullekin osakkeenomistajalle.

Jos e alakohdassa tarkoitettuja lomakkeita ei voida teknisistä syistä asettaa saataville Internet-sivustolla, yhtiön on ilmoitettava sivustollaan, miten paperilomakkeet voi saada. Tässä tapauksessa yhtiötä on vaadittava lähettämään lomakkeet postitse maksutta jokaiselle osakkeenomistajalle, joka sitä pyytää.

Jos yhtiökokouskutsu esitetään direktiivin 2004/25/EY 9 artiklan 4 kohdan tai 11 artiklan 4 kohdan tai tämän artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti myöhemmin kuin 21 päivänä ennen kokousta, tässä kohdassa säädettyä aikaa lyhennetään vastaavasti.

6 artikla

Oikeus saada asioita yhtiökokouksen asialistalle ja tehdä päätösehdotuksia

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että osakkeenomistajilla on yksin tai yhdessä toimien oikeus

| a) | saada asioita yhtiökokouksen asialistalle edellyttäen, että kuhunkin asiaan on liitetty perustelut tai ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi; ja |
| --- | --- |

a)

saada asioita yhtiökokouksen asialistalle edellyttäen, että kuhunkin asiaan on liitetty perustelut tai ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi; ja

| b) | tehdä päätösehdotuksia yhtiökokouksen asialistaan sisältyvistä tai siihen sisällytettävistä asioista. |
| --- | --- |

b)

tehdä päätösehdotuksia yhtiökokouksen asialistaan sisältyvistä tai siihen sisällytettävistä asioista.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että a alakohdassa tarkoitettua oikeutta voidaan käyttää ainoastaan varsinaisen yhtiökokouksen osalta edellyttäen, että osakkeenomistajilla on yksin tai yhdessä toimien oikeus kutsua tai vaatia yhtiötä kutsumaan koolle muu kuin varsinainen yhtiökokous, jonka asialistalla ovat vähintään kaikki kyseisten osakkeenomistajien pyytämät asiat.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että kyseisiä oikeuksia on käytettävä kirjallisesti (postitse tai sähköisesti).

2.   Mikäli jokin 1 kohdassa tarkoitetuista oikeuksista edellyttää, että kyseisellä osakkeenomistajalla tai kyseisillä osakkeenomistajilla on tietty vähimmäisosuus yhtiössä, tämä vähimmäisosuus saa olla enintään viisi prosenttia liikkeeseenlaskijan osakepääomasta.

3.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava yksi ajankohta, joka määritellään yhtiökokousta tai kokouskutsua edeltävien päivien lukumääränä, johon mennessä osakkeenomistajat voivat käyttää 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua oikeutta. Vastaavasti kukin jäsenvaltio voi asettaa ajankohdan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun oikeuden käyttämiselle.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun oikeuden käyttämisestä seuraa osakkeenomistajille jo ilmoitetun yhtiökokouksen asialistan muuttaminen, yhtiön on asetettava saataville tarkistettu asialista samalla tavalla kuin edellinen asialista ennen määräpäivää tai, jos määräpäivää ei ole, riittävän ajoissa ennen yhtiökokousta, jotta muut osakkeenomistajat voivat nimetä asiamiehen tai, jos kirjeitse äänestämistä käytetään, äänestää kirjeitse.

7 artikla

Yhtiökokoukseen osallistumista ja siinä äänestämistä koskevat vaatimukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | osakkeenomistajan oikeudelle osallistua yhtiökokoukseen ja äänestää ei aseteta hänen minkään osakkeidensa osalta edellytykseksi, että hänen osakkeensa olisi talletettava jonkin toisen luonnollisen tai oikeushenkilön haltuun, siirrettävä tällaiselle henkilölle tai rekisteröitävä tällaisen henkilön nimiin ennen yhtiökokousta; ja |
| --- | --- |

a)

osakkeenomistajan oikeudelle osallistua yhtiökokoukseen ja äänestää ei aseteta hänen minkään osakkeidensa osalta edellytykseksi, että hänen osakkeensa olisi talletettava jonkin toisen luonnollisen tai oikeushenkilön haltuun, siirrettävä tällaiselle henkilölle tai rekisteröitävä tällaisen henkilön nimiin ennen yhtiökokousta; ja

| b) | osakkeenomistajan oikeuteen myydä tai muulla tavoin siirtää osakkeitaan 2 kohdassa määritellyn määräpäivän ja sitä koskevan yhtiökokouksen välisenä aikana ei sovelleta rajoituksia, joita siihen ei sovelleta muina aikoina. |
| --- | --- |

b)

osakkeenomistajan oikeuteen myydä tai muulla tavoin siirtää osakkeitaan 2 kohdassa määritellyn määräpäivän ja sitä koskevan yhtiökokouksen välisenä aikana ei sovelleta rajoituksia, joita siihen ei sovelleta muina aikoina.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että osakkeenomistajan oikeus osallistua yhtiökokoukseen ja äänestää osakkeidensa perusteella määräytyy kyseisen osakkeenomistajan tiettynä yhtiökokousta edeltävänä päivänä (”määräpäivä”) omistamien osakkeiden perusteella.

Jäsenvaltion ei tarvitse soveltaa ensimmäistä alakohtaa yhtiöihin, jotka voivat tunnistaa osakkeenomistajiensa nimet ja osoitteet ajan tasalla olevasta osakasluettelosta yhtiökokouspäivänä.

3.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että kaikkiin yhtiöihin sovelletaan yhtä ainoaa määräpäivää; jäsenvaltio voi kuitenkin asettaa haltijaosakkeita liikkeeseen laskeneille yhtiöille eri määräajan kuin rekisteröityjä osakkeita liikkeeseen laskeneille edellyttäen, että molempia osaketyyppejä liikkeeseen laskeneisiin yhtiöihin sovelletaan yhtä ainoaa määräpäivää. Määräpäivä saa olla enintään kolmekymmentä päivää ennen sitä yhtiökokousta, jota määräpäivä koskee. Pannessaan täytäntöön tätä säännöstä ja 5 artiklan 1 kohtaa kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että yhtiökokouksen myöhäisimmän sallitun koollekutsumispäivän ja määräpäivän välillä on vähintään kahdeksan päivää. Kumpaakaan näistä päivistä ei oteta huomioon päivien lukumäärää laskettaessa. Edellä 5 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa jäsenvaltio voi kuitenkin vaatia, että yhtiökokouksen toisen tai jonkin seuraavan kokouskutsun viimeisen sallitun päivämäärän ja määräpäivän välillä on oltava vähintään kuusi päivää. Kumpaakaan näistä päivistä ei oteta huomioon päivien lukumäärää laskettaessa.

4.   Osakkeenomistajan aseman toteamiselle voidaan asettaa ainoastaan sellaisia vaatimuksia, jotka ovat tarpeen osakkeenomistajien henkilöllisyyden varmistamiseksi ja jotka ovat oikeassa suhteessa tämän tavoitteen saavuttamiseen.

8 artikla

Osallistuminen yhtiökokoukseen sähköisesti

1.   Jäsenvaltioiden on sallittava yhtiöiden tarjota osakkeenomistajilleen mahdollisuus osallistua yhtiökokoukseen sähköisesti, erityisesti käyttäen jotakin tai kaikkia seuraavista osallistumistavoista:

| a) | yhtiökokouksen reaaliaikainen lähetys; |
| --- | --- |

a)

yhtiökokouksen reaaliaikainen lähetys;

| b) | reaaliaikainen kaksisuuntainen viestintäyhteys, jonka avulla muualla olevat osakkeenomistajat voivat osallistua yhtiökokoukseen; |
| --- | --- |

b)

reaaliaikainen kaksisuuntainen viestintäyhteys, jonka avulla muualla olevat osakkeenomistajat voivat osallistua yhtiökokoukseen;

| c) | mekanismi äänten antamiseksi joko ennen yhtiökokousta tai sen aikana ilman, että on tarpeen nimetä kokouksessa henkilökohtaisesti läsnä oleva asiamies. |
| --- | --- |

c)

mekanismi äänten antamiseksi joko ennen yhtiökokousta tai sen aikana ilman, että on tarpeen nimetä kokouksessa henkilökohtaisesti läsnä oleva asiamies.

2.   Sähköisten välineiden käytölle siihen tarkoitukseen, että osakkeenomistajat voivat osallistua yhtiökokoukseen, voidaan asettaa ainoastaan sellaisia vaatimuksia ja rajoituksia, jotka ovat tarpeen osakkeenomistajien henkilöllisyyden ja sähköisen viestinnän turvallisuuden varmistamiseksi ja jotka ovat oikeassa suhteessa näiden tavoitteiden saavuttamiseen.

Tämä ei rajoita sellaisten säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot ovat säätäneet tai voivat säätää sähköisten osallistumismuotojen käyttöönottoa tai toteuttamista koskevasta päätöksentekoprosessista yhtiössä.

9 artikla

Oikeus esittää kysymyksiä

1.   Jokaisella osakkeenomistajalla on oltava oikeus esittää kysymyksiä yhtiökokouksen asialistalla olevista asioista. Yhtiön on vastattava osakkeenomistajien sille esittämiin kysymyksiin.

2.   Kysymysten esittämisoikeus ja vastaamisvelvollisuus ovat riippuvaisia toimista, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa tai sallia yhtiöiden toteuttavan osakkeenomistajien henkilöllisyyden tarkistamisen ja yhtiökokousten asianmukaisen sujumisen ja niiden valmistelun varmistamiseksi sekä tietojen luottamuksellisuuden ja yhtiöiden liiketoimintaan liittyvien etujen suojaamiseksi. Jäsenvaltiot voivat sallia, että yhtiöt antavat yhden yleisen vastauksen samansisältöisiin kysymyksiin.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että vastaus katsotaan annetuksi, jos asiaankuuluvat tiedot ovat saatavilla yhtiön Internet-sivustolla kysymysten ja vastausten muodossa.

10 artikla

Asiamiehen välityksellä äänestäminen

1.   Jokaisella osakkeenomistajalla on oltava oikeus nimetä toinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö asiamieheksi osallistumaan yhtiökokoukseen ja äänestämään siellä osakkeenomistajan nimissä. Asiamiehellä on oltava sama oikeus käyttää puheenvuoroja ja esittää kysymyksiä yhtiökokouksessa kuin hänen edustamallaan osakkeenomistajalla olisi.

Asiamiehen oikeustoimikelpoisuutta koskevaa vaatimusta lukuun ottamatta jäsenvaltioiden on kumottava sellaiset säännökset, joilla rajoitetaan tai sallitaan yhtiöiden rajoittaa henkilöiden kelpoisuutta tulla nimetyiksi asiamiehiksi.

2.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa asiamiehen nimeämisen koskemaan yksittäistä kokousta tai jonakin tiettynä ajanjaksona pidettäviä kokouksia.

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa niiden henkilöiden lukumäärää, jotka osakkeenomistaja voi nimetä yksittäiseen yhtiökokoukseen asiamiehiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan 5 kohdan soveltamista. Jos kuitenkin osakkeenomistajalla on jonkin yhtiön osakkeita säilytettävinä useammalla kuin yhdellä arvopaperitilillä, tällainen rajoitus ei saa estää osakkeenomistajaa nimeämästä yksittäiseen yhtiökokoukseen eri henkilöä asiamieheksi kullakin arvopaperitilillä säilytettävien osakkeiden osalta. Tämä ei vaikuta sovellettavassa lainsäädännössä vahvistettuihin sääntöihin, jotka kieltävät äänestämästä eri tavoin saman osakkeenomistajan hallussa olevien osakkeiden osalta.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa nimenomaisesti sallittuja rajoituksia lukuun ottamatta jäsenvaltiot saavat rajoittaa tai sallia yhtiöiden rajoittavan osakkeenomistajien oikeuksien käyttämistä asiamiesten välityksellä ainoastaan asiamiehen ja osakkeenomistajan, jonka etujen mukaisesti asiamiehen on määrä toimia, välisten mahdollisten eturistiriitojen ratkaisemiseksi, ja näin tehdessään jäsenvaltiot saavat asettaa ainoastaan seuraavanlaisia vaatimuksia:

| a) | jäsenvaltiot voivat edellyttää, että asiamies ilmoittaa tietyt määritellyt tiedot, joilla voi olla merkitystä osakkeenomistajille näiden arvioidessa mahdollisuutta, että asiamies saattaisi ajaa muuta etua kuin osakkeenomistajan etua; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot voivat edellyttää, että asiamies ilmoittaa tietyt määritellyt tiedot, joilla voi olla merkitystä osakkeenomistajille näiden arvioidessa mahdollisuutta, että asiamies saattaisi ajaa muuta etua kuin osakkeenomistajan etua;

| b) | jäsenvaltiot voivat rajoittaa osakkeenomistajien oikeuksien käyttämistä tai kieltää niiden käyttämisen sellaisten asiamiesten välityksellä, joilla ei ole täsmällisiä äänestysohjeita kunkin päätöksen osalta, josta asiamiehen on määrä äänestää osakkeenomistajan puolesta; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiot voivat rajoittaa osakkeenomistajien oikeuksien käyttämistä tai kieltää niiden käyttämisen sellaisten asiamiesten välityksellä, joilla ei ole täsmällisiä äänestysohjeita kunkin päätöksen osalta, josta asiamiehen on määrä äänestää osakkeenomistajan puolesta;

| c) | jäsenvaltiot voivat rajoittaa valtuutuksen siirtämistä toiselle henkilölle tai kieltää sen, mutta tämä ei estä asiamieheksi nimettyä oikeushenkilöä käyttämästä sille annettua valtuutusta hallinto- tai johtoelimensä jäsenen tai työntekijänsä välityksellä. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot voivat rajoittaa valtuutuksen siirtämistä toiselle henkilölle tai kieltää sen, mutta tämä ei estä asiamieheksi nimettyä oikeushenkilöä käyttämästä sille annettua valtuutusta hallinto- tai johtoelimensä jäsenen tai työntekijänsä välityksellä.

Tässä kohdassa tarkoitettu eturistiriita saattaa erityisesti syntyä, jos asiamies

| i) | on yhtiön määräysvaltainen osakkeenomistaja tai tällaisen osakkeenomistajan määräysvallassa oleva muu yhteenliittymä; |
| --- | --- |

i)

on yhtiön määräysvaltainen osakkeenomistaja tai tällaisen osakkeenomistajan määräysvallassa oleva muu yhteenliittymä;

| ii) | on yhtiön tai i alakohdassa tarkoitetun määräysvaltaisen osakkeenomistajan tai tämän määräysvallassa olevan muun yhteenliittymän hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen; |
| --- | --- |

ii)

on yhtiön tai i alakohdassa tarkoitetun määräysvaltaisen osakkeenomistajan tai tämän määräysvallassa olevan muun yhteenliittymän hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen;

| iii) | on yhtiön tai i alakohdassa tarkoitetun määräysvaltaisen osakkeenomistajan tai tämän määräysvallassa olevan muun yhteenliittymän työntekijä tai tilintarkastaja; |
| --- | --- |

iii)

on yhtiön tai i alakohdassa tarkoitetun määräysvaltaisen osakkeenomistajan tai tämän määräysvallassa olevan muun yhteenliittymän työntekijä tai tilintarkastaja;

| iv) | on perhesuhteessa i–iii alakohdassa tarkoitettuun luonnolliseen henkilöön. |
| --- | --- |

iv)

on perhesuhteessa i–iii alakohdassa tarkoitettuun luonnolliseen henkilöön.

4.   Asiamiehen on äänestettävä nimeävän osakkeenomistajan antamien ohjeiden mukaisesti.

Jäsenvaltiot voivat edellyttää asiamiesten pitävän kirjaa äänestysohjeista määritellyn vähimmäisajan ja vahvistamaan pyynnöstä, että äänestysohjeita on noudatettu.

5.   Asiamiehellä voi olla valtuutus useammalta kuin yhdeltä osakkeenomistajalta, eikä tämän edustamien osakkeenomistajien lukumäärä ole rajoitettu. Jos asiamiehellä on valtuutus usealta osakkeenomistajalta, sovellettavassa lainsäädännössä on annettava hänelle mahdollisuus äänestää eri tavoin eri osakkeenomistajien osalta.

11 artikla

Asiamiehen nimeämistä ja nimeämisestä ilmoittamista koskevat muodollisuudet

1.   Jäsenvaltioiden on sallittava osakkeenomistajien nimeävän asiamiehen sähköisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden on sallittava yhtiöiden hyväksyvän nimeämisestä ilmoittamisen sähköisesti, ja niiden on varmistettava, että jokainen yhtiö tarjoaa osakkeenomistajilleen vähintään yhden tehokkaan tavan tehdä sähköinen ilmoitus.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asiamiehiä voidaan nimetä ja nimeämisestä ilmoittaa yhtiölle ainoastaan kirjallisesti. Tätä perusmuotovaatimusta lukuun ottamatta asiamiehen nimeämiselle, nimeämisestä yhtiölle tehtävälle ilmoitukselle ja äänestysohjeiden mahdolliselle antamiselle asiamiehelle saa asettaa ainoastaan sellaisia muotovaatimuksia, jotka ovat tarpeen osakkeenomistajan ja asiamiehen henkilöllisyyden varmistamiseksi tai äänestysohjeiden sisällön tarkistamismahdollisuuden varmistamiseksi ja jotka ovat oikeassa suhteessa näiden tavoitteiden saavuttamiseen.

3.   Tämän artiklan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin asiamiehen nimeämisen peruuttamiseen.

12 artikla

Kirjeitse äänestäminen

Jäsenvaltioiden on sallittava yhtiöiden tarjota osakkeenomistajilleen mahdollisuus äänestää kirjeitse ennen yhtiökokousta. Kirjeitse äänestämiselle voidaan asettaa ainoastaan sellaisia vaatimuksia ja velvoitteita, jotka ovat tarpeen osakkeenomistajien henkilöllisyyden varmistamiseksi ja jotka ovat laajuudeltaan oikeassa suhteessa tämän tavoitteen saavuttamiseen.

13 artikla

Äänestysoikeuksien tehokasta käyttöä rajoittavien tiettyjen esteiden poistaminen

1.   Tätä artiklaa sovelletaan, jos luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka katsotaan sovellettavan lainsäädännön nojalla olevan osakkeenomistaja, toimii liiketoiminnan yhteydessä toisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön (”asiakkaan”) lukuun.

2.   Jos sovellettavassa lainsäädännössä asetetaan 1 kohdassa tarkoitetun osakkeenomistajan äänioikeuden käytön edellytykseksi tiedonantovaatimuksia, vaatimukset saavat tarkoittaa enintään luetteloa, josta yhtiölle selviävät kunkin asiakkaan henkilöllisyys ja niiden osakkeiden lukumäärä, jolla asiakkaan puolesta äänestetään.

3.   Jos sovellettavassa lainsäädännössä asetetaan muodollisia vaatimuksia, jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitetun osakkeenomistajan valtuuttamista käyttämään äänioikeuksia tai äänestysohjeita, tällaiset muodolliset vaatimukset eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen asiakkaan tunnistamiseksi tai äänestysohjeiden sisällön tarkistamisen varmistamiseksi ja mikä on oikeassa suhteessa näiden tavoitteiden saavuttamiseen.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun osakkeenomistajan on sallittava äänestää eri osakkeiden osalta eri tavoin.

5.   Jos sovellettavassa lainsäädännössä rajoitetaan 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti niiden henkilöiden lukumäärää, jotka osakkeenomistaja voi nimetä asiamiehiksi, tällainen rajoitus ei saa estää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua osakkeenomistajaa antamasta valtuutusta jokaiselle asiakkaalleen tai asiakkaan nimeämälle kolmannelle osapuolelle.

14 artikla

Äänestystulokset

1.   Yhtiön on vahvistettava kunkin päätöksen osalta ainakin niiden osakkeiden lukumäärä, joiden osalta on pätevästi äänestetty, kyseisiä ääniä vastaava osuus osakepääomasta, pätevästi annettujen äänten yhteismäärä sekä kunkin päätöksen osalta puolesta ja vastaan annettujen äänten lukumäärä ja, jos äänestyksestä pidättäytyneitä on, näiden lukumäärä.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää tai sallia yhtiöiden määrätä, että jos yksikään osakkeenomistaja ei vaadi täyttä ääntenlaskentaa, riittää, että äänestystulokset vahvistetaan vain siltä osin kuin on tarpeen sen varmistamiseksi, että vaadittu enemmistö on saavutettu kunkin päätöksen osalta.

2.   Yhtiön on julkaistava Internet-sivustollaan 1 kohdan mukaisesti vahvistetut äänestystulokset sovellettavassa lainsäädännössä vahvistettavassa määräajassa, joka on enintään viisitoista päivää yhtiökokouksesta.

3.   Tällä artiklalla ei rajoiteta sellaisten säännösten soveltamista, jotka jäsenvaltiot ovat säätäneet tai saattavat säätää muodollisuuksista, joita päätöksen pätevyys edellyttää, tai mahdollisuudesta riitauttaa äänestystulos myöhemmin.

III   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

15 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 3 päivänä elokuuta 2009. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säädökset kirjallisina komissiolle.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden, joissa 1 päivänä heinäkuuta 2006 oli voimassa kansallisia säädöksiä, joissa rajoitetaan asiamiehen nimeämistä tai kielletään se 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, on tällaisen rajoituksen tai kiellon osalta saatettava tämän direktiivin 10 artiklan 3 kohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 3 päivänä elokuuta 2012.

Jäsenvaltioiden on viipymättä ilmoitettava 6 artiklan 3 kohdassa ja 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen päivien lukumäärä ja niihin myöhemmin mahdollisesti tehtävät muutokset komissiolle, joka julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Jäsenvaltioiden antamissa ensimmäisessä kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

17 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä heinäkuuta 2007.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  EUVL C 318, 23.12.2006, s. 42.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 15. helmikuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös 12. kesäkuuta 2007.

2

(3)  EUVL C 104 E, 30.4.2004, s. 714.

3

(4)  EYVL L 184, 6.7.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/1/EY (EUVL L 79, 24.3.2005, s. 9).

4

(5)  EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38.

5

(6)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

6

(7)  EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3.

7

(8)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

8

(9)  EUVL L 142, 30.4.2004, s. 12.

9

---

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/25

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2007/38/EY,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007,

peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan c alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Monien onnettomuuksien syynä on se, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuljettajat eivät huomaa muita tienkäyttäjiä, jotka ovat hyvin lähellä heidän ajoneuvoaan tai sen vieressä. Tällaiset onnettomuudet liittyvät usein suunnan vaihdoksiin risteyksissä, liittymissä tai liikenneympyröissä, joissa kuljettajat eivät huomaa muita tienkäyttäjiä oman ajoneuvonsa välittömässä läheisyydessä olevista kuolleista kulmista. Arvioiden mukaan tällaisissa olosuhteissa kuolee Euroopassa joka vuosi noin 400 henkilöä, joista useimmat ovat onnettomuuksille alttiita tienkäyttäjiä, kuten polkupyöräilijöitä, moottoripyöräilijöitä ja jalankulkijoita. |
| --- | --- |

(1)

Monien onnettomuuksien syynä on se, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuljettajat eivät huomaa muita tienkäyttäjiä, jotka ovat hyvin lähellä heidän ajoneuvoaan tai sen vieressä. Tällaiset onnettomuudet liittyvät usein suunnan vaihdoksiin risteyksissä, liittymissä tai liikenneympyröissä, joissa kuljettajat eivät huomaa muita tienkäyttäjiä oman ajoneuvonsa välittömässä läheisyydessä olevista kuolleista kulmista. Arvioiden mukaan tällaisissa olosuhteissa kuolee Euroopassa joka vuosi noin 400 henkilöä, joista useimmat ovat onnettomuuksille alttiita tienkäyttäjiä, kuten polkupyöräilijöitä, moottoripyöräilijöitä ja jalankulkijoita.

| (2) | Komissio asettaa 12 päivänä syyskuuta 2001 antamassaan valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” tavoitteeksi liikennekuolemien lukumäärän puolittamisen Euroopan unionissa vuoteen 2010 mennessä. Kolmannessa tieliikenneturvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassaan komissio sitoutui selvittämään kysymystä epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden jälkiasentamisesta jo liikenteessä oleviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin näiden ajoneuvojen kuolleiden kulmien pienentämiseksi, mikä vähentäisi osaltaan liikennekuolemia. |
| --- | --- |

(2)

Komissio asettaa 12 päivänä syyskuuta 2001 antamassaan valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” tavoitteeksi liikennekuolemien lukumäärän puolittamisen Euroopan unionissa vuoteen 2010 mennessä. Kolmannessa tieliikenneturvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassaan komissio sitoutui selvittämään kysymystä epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden jälkiasentamisesta jo liikenteessä oleviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin näiden ajoneuvojen kuolleiden kulmien pienentämiseksi, mikä vähentäisi osaltaan liikennekuolemia.

| (3) | Korkean tason CARS 21 -työryhmän loppuraporttiin ”A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century” sisältyvässä 10-vuotissuunnitelmassa suositellaan liikenneturvallisuuden suhteen integroitua lähestymistapaa, johon sisältyy uusien turvallisuusominaisuuksien pakollinen käyttöönotto, muun muassa peilit, joilla pienennetään raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuolleita kulmia. |
| --- | --- |

(3)

Korkean tason CARS 21 -työryhmän loppuraporttiin ”A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century” sisältyvässä 10-vuotissuunnitelmassa suositellaan liikenneturvallisuuden suhteen integroitua lähestymistapaa, johon sisältyy uusien turvallisuusominaisuuksien pakollinen käyttöönotto, muun muassa peilit, joilla pienennetään raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuolleita kulmia.

| (4) | Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet, kuten laajakulma- ja lähietäisyyspeilit, kamerat, monitorit tai muut tyyppihyväksytyt epäsuoran näkemän tarjoavat järjestelmät, parantavat näkyvyyttä kuljettajan paikalta ja ajoneuvojen turvallisuutta. |
| --- | --- |

(4)

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet, kuten laajakulma- ja lähietäisyyspeilit, kamerat, monitorit tai muut tyyppihyväksytyt epäsuoran näkemän tarjoavat järjestelmät, parantavat näkyvyyttä kuljettajan paikalta ja ajoneuvojen turvallisuutta.

| (5) | Epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden sekä tällaisilla laitteilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/97/EY (3) tarjoaa hyvät mahdollisuudet vähentää kuolonuhrien määrää, mutta se koskee ainoastaan ensirekisteröityjä ajoneuvoja. |
| --- | --- |

(5)

Epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden sekä tällaisilla laitteilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/97/EY (3) tarjoaa hyvät mahdollisuudet vähentää kuolonuhrien määrää, mutta se koskee ainoastaan ensirekisteröityjä ajoneuvoja.

| (6) | Direktiivissä 2003/97/EY asetetut velvollisuudet eivät näin ollen koske jo liikenteessä olevia ajoneuvoja. Arvioiden mukaan kaikki tällaiset ajoneuvot on korvattu uusilla vasta vuonna 2023. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivissä 2003/97/EY asetetut velvollisuudet eivät näin ollen koske jo liikenteessä olevia ajoneuvoja. Arvioiden mukaan kaikki tällaiset ajoneuvot on korvattu uusilla vasta vuonna 2023.

| (7) | Jotta tällä välin voitaisiin vähentää näiden ajoneuvojen aiheuttamia kuolemaan johtavia tai muuten vakavia liikenneonnettomuuksia onnettomuuksille alttiille tienkäyttäjäryhmille, on tarkoituksenmukaista säätää epäsuoraa näkemää parantavien laitteiden asentamisesta kyseisiin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(7)

Jotta tällä välin voitaisiin vähentää näiden ajoneuvojen aiheuttamia kuolemaan johtavia tai muuten vakavia liikenneonnettomuuksia onnettomuuksille alttiille tienkäyttäjäryhmille, on tarkoituksenmukaista säätää epäsuoraa näkemää parantavien laitteiden asentamisesta kyseisiin ajoneuvoihin.

| (8) | Jo liikenteessä olevat ajoneuvot olisi varustettava direktiivin 2003/97/EY teknisten vaatimusten mukaisilla peileillä, jotka pienentävät ajoneuvon sivulla olevia kuolleita kulmia. Tämä on teknisesti toteutettavissa suurimmassa osassa kyseisiä ajoneuvoja. |
| --- | --- |

(8)

Jo liikenteessä olevat ajoneuvot olisi varustettava direktiivin 2003/97/EY teknisten vaatimusten mukaisilla peileillä, jotka pienentävät ajoneuvon sivulla olevia kuolleita kulmia. Tämä on teknisesti toteutettavissa suurimmassa osassa kyseisiä ajoneuvoja.

| (9) | On kuitenkin tarkoituksenmukaista ja oikeasuhtaista säätää poikkeuksista ja poikkeussäännöistä ajoneuvoille, joiden jäljellä oleva käyttöikä on lyhyt, sellaisilla sivupeileillä varustetuille ajoneuvoille, joiden tarjoama näkökenttä on vain marginaalisesti pienempi kuin direktiivissä 2003/97/EY vaadittu näkökenttä, sekä ajoneuvoille, joiden varustaminen mainitun direktiivin vaatimusten mukaisilla peileillä ei ole taloudellisesti toteutettavissa. |
| --- | --- |

(9)

On kuitenkin tarkoituksenmukaista ja oikeasuhtaista säätää poikkeuksista ja poikkeussäännöistä ajoneuvoille, joiden jäljellä oleva käyttöikä on lyhyt, sellaisilla sivupeileillä varustetuille ajoneuvoille, joiden tarjoama näkökenttä on vain marginaalisesti pienempi kuin direktiivissä 2003/97/EY vaadittu näkökenttä, sekä ajoneuvoille, joiden varustaminen mainitun direktiivin vaatimusten mukaisilla peileillä ei ole taloudellisesti toteutettavissa.

| (10) | Tämän direktiivin säännöt ja menettelyt eivät koske luokkiin N2 ja N3 kuuluvia ajoneuvoja, jotka oli alun perin rekisteröity ja/tai tyyppihyväksytty ja/tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 2000 ja joita käytetään pääasiallisesti niiden historiallisen merkityksen vuoksi. |
| --- | --- |

(10)

Tämän direktiivin säännöt ja menettelyt eivät koske luokkiin N2 ja N3 kuuluvia ajoneuvoja, jotka oli alun perin rekisteröity ja/tai tyyppihyväksytty ja/tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 2000 ja joita käytetään pääasiallisesti niiden historiallisen merkityksen vuoksi.

| (11) | Niiden raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen osalta, joissa tämän direktiivin vaatimuksia ei teknisistä ja/tai taloudellisista syistä voida täysin noudattaa, toimivaltaisten viranomaisten olisi sallittava ja hyväksyttävä vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden olisi toimitettava luettelot sallituista ja hyväksytyistä teknisistä ratkaisuista komissiolle, jonka olisi puolestaan annettava ne kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön. |
| --- | --- |

(11)

Niiden raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen osalta, joissa tämän direktiivin vaatimuksia ei teknisistä ja/tai taloudellisista syistä voida täysin noudattaa, toimivaltaisten viranomaisten olisi sallittava ja hyväksyttävä vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden olisi toimitettava luettelot sallituista ja hyväksytyistä teknisistä ratkaisuista komissiolle, jonka olisi puolestaan annettava ne kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön.

| (12) | On syytä säätää siirtymäajasta, jotta markkinat voivat vastata peilien korkeaan kysyntään lyhyenä aikana. |
| --- | --- |

(12)

On syytä säätää siirtymäajasta, jotta markkinat voivat vastata peilien korkeaan kysyntään lyhyenä aikana.

| (13) | Raskaat tavarankuljetusajoneuvot, joihin on ennen direktiivin 2003/97/EY saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä säädettyjä määräaikoja jälkiasennettu sellaiset epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet, jotka suurelta osin kattavat mainitun direktiivin edellyttämän näkökentän, olisi vapautettava tämän direktiivin vaatimuksista. |
| --- | --- |

(13)

Raskaat tavarankuljetusajoneuvot, joihin on ennen direktiivin 2003/97/EY saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä säädettyjä määräaikoja jälkiasennettu sellaiset epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet, jotka suurelta osin kattavat mainitun direktiivin edellyttämän näkökentän, olisi vapautettava tämän direktiivin vaatimuksista.

| (14) | Jälkiasennushankkeeseen olisi liityttävä tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuolleisiin kulmiin liittyvistä vaaroista, mukaan luettuina tiedotuskampanjat onnettomuuksille alttiina oleville tienkäyttäjille sekä tiedotuskampanjat epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden oikeasta asennuksesta ja käytöstä. |
| --- | --- |

(14)

Jälkiasennushankkeeseen olisi liityttävä tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuolleisiin kulmiin liittyvistä vaaroista, mukaan luettuina tiedotuskampanjat onnettomuuksille alttiina oleville tienkäyttäjille sekä tiedotuskampanjat epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden oikeasta asennuksesta ja käytöstä.

| (15) | Myös muut kuin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat ajoneuvotyypit kuten kevyet tavarankuljetusajoneuvot ja linja-autot, joihin ei ole asennettu epäsuoraa näkemää parantavia laitteita, ovat usein osallisina kuolleen kulman onnettomuuksissa. Tästä syystä aktiivisia ja passiivisia turvallisuusvaatimuksia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä on jatkuvasti tarkasteltava uudelleen, jotta tieliikenteen turvallisuutta voidaan parantaa ja edistää. |
| --- | --- |

(15)

Myös muut kuin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat ajoneuvotyypit kuten kevyet tavarankuljetusajoneuvot ja linja-autot, joihin ei ole asennettu epäsuoraa näkemää parantavia laitteita, ovat usein osallisina kuolleen kulman onnettomuuksissa. Tästä syystä aktiivisia ja passiivisia turvallisuusvaatimuksia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä on jatkuvasti tarkasteltava uudelleen, jotta tieliikenteen turvallisuutta voidaan parantaa ja edistää.

| (16) | Jotta kuolleesta kulmasta johtuvia onnettomuuksia voitaisiin analysoida kattavammin ja laatia näiden onnettomuuksien vähentämistä koskeva tuleva strategia, komission olisi tieliikenneonnettomuuksia koskevan yhteisön tietokannan perustamisesta 30 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/704/EY (4) ja muiden yhteisön säädösten kuten yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2003–2007 16 päivänä joulukuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2367/2002/EY (5) perusteella kerättävä jäsenvaltioista asiaa koskevia tietoja ja huolehdittava näiden tietojen asianmukaisesta käsittelystä. |
| --- | --- |

(16)

Jotta kuolleesta kulmasta johtuvia onnettomuuksia voitaisiin analysoida kattavammin ja laatia näiden onnettomuuksien vähentämistä koskeva tuleva strategia, komission olisi tieliikenneonnettomuuksia koskevan yhteisön tietokannan perustamisesta 30 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/704/EY (4) ja muiden yhteisön säädösten kuten yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2003–2007 16 päivänä joulukuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2367/2002/EY (5) perusteella kerättävä jäsenvaltioista asiaa koskevia tietoja ja huolehdittava näiden tietojen asianmukaisesta käsittelystä.

| (17) | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä joulukuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/96/EY (6) säädetään, että tavaroiden kuljettamiseen käytettäville ajoneuvoille, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia, on suoritettava määräaikaiset katsastukset ainakin vuosittain. Raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin olisi niiden katsastuksessa hyväksymiseksi muun muassa asennettava taustapeilit, jotka täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. Katsastustodistukset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet alueellaan rekisteröidyille ajoneuvoille, tunnustetaan vastavuoroisesti, jotta ajoneuvoilla voidaan ajaa vapaasti jäsenvaltioiden maanteillä. |
| --- | --- |

(17)

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä joulukuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/96/EY (6) säädetään, että tavaroiden kuljettamiseen käytettäville ajoneuvoille, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia, on suoritettava määräaikaiset katsastukset ainakin vuosittain. Raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin olisi niiden katsastuksessa hyväksymiseksi muun muassa asennettava taustapeilit, jotka täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. Katsastustodistukset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet alueellaan rekisteröidyille ajoneuvoille, tunnustetaan vastavuoroisesti, jotta ajoneuvoilla voidaan ajaa vapaasti jäsenvaltioiden maanteillä.

| (18) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on peilien jälkiasentaminen yhteisössä jo liikenteessä oleviin ajoneuvoihin, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on peilien jälkiasentaminen yhteisössä jo liikenteessä oleviin ajoneuvoihin, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (19) | Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (7) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne, |
| --- | --- |

(19)

Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (7) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tässä direktiivissä säädetään vaatimuksista, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY (8) liitteessä II olevan A jakson 2 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin N2 ja N3 kuuluvien yhteisössä rekisteröityjen ajoneuvojen varustamista epäsuoran näkemän tarjoavilla järjestelmillä.

2 artikla

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan luokkiin N2 ja N3 kuuluviin ajoneuvoihin, joita ei ole tyyppihyväksytty tai hyväksytty yksittäisenä ajoneuvona direktiivin 2003/97/EY mukaisesti.

2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin:

| a) | luokkiin N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot, jotka on rekisteröity ennen 1 päivää tammikuuta 2000; |
| --- | --- |

a)

luokkiin N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot, jotka on rekisteröity ennen 1 päivää tammikuuta 2000;

| b) | luokkaan N2 kuuluvat ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia ja joihin on mahdotonta asentaa luokan V peiliä tavalla, joka varmistaa seuraavien ehtojen täyttymisen:






  i) | yksikään peilin osa ei säätöasennosta riippumatta ole alle 2 metrin (+ 10 cm:n poikkeama voidaan hyväksyä) korkeudella maanpinnasta, kun ajoneuvoon kohdistuva kuorma vastaa sen suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa, ja |
| --- | --- | --- |

b)

luokkaan N2 kuuluvat ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on enintään 7,5 tonnia ja joihin on mahdotonta asentaa luokan V peiliä tavalla, joka varmistaa seuraavien ehtojen täyttymisen:

i)

yksikään peilin osa ei säätöasennosta riippumatta ole alle 2 metrin (+ 10 cm:n poikkeama voidaan hyväksyä) korkeudella maanpinnasta, kun ajoneuvoon kohdistuva kuorma vastaa sen suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa, ja

| ii) | kuljettaja näkee peilin kokonaan ajoasennosta; |
| --- | --- |

ii)

kuljettaja näkee peilin kokonaan ajoasennosta;

| c) | luokkiin N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot, joihin sovelletaan kansallisia toimenpiteitä, jotka tulivat voimaan ennen direktiivin 2003/97/EY saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä säädettyjä määräaikoja ja jotka edellyttävät muiden sellaisten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamista matkustajan puoleiselle sivulle, jotka kattavat vähintään 95 prosenttia mainitun direktiivin mukaisilta luokan IV ja luokan V peileiltä maanpinnan tasolla vaaditusta kokonaisnäkökentästä. |
| --- | --- |

c)

luokkiin N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot, joihin sovelletaan kansallisia toimenpiteitä, jotka tulivat voimaan ennen direktiivin 2003/97/EY saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä säädettyjä määräaikoja ja jotka edellyttävät muiden sellaisten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamista matkustajan puoleiselle sivulle, jotka kattavat vähintään 95 prosenttia mainitun direktiivin mukaisilta luokan IV ja luokan V peileiltä maanpinnan tasolla vaaditusta kokonaisnäkökentästä.

3 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on 6 päivästä elokuuta 2007 alkaen ja viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2009 vaadittava, että kaikkiin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin ajoneuvoihin on asennettu matkustajan puolelle direktiivin 2003/97/EY mukaiset luokan IV laajakulmapeilit ja luokan V lähietäisyyspeilit.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tämän direktiivin vaatimusten katsotaan täyttyvän, jos ajoneuvot on varustettu matkustajan puolella laajakulma- ja lähietäisyyspeileillä, joiden yhdistetty näkökenttä kattaa vähintään 95 prosenttia direktiivin 2003/97/EY mukaiselta luokan IV peililtä ja vähintään 85 prosenttia luokan V peililtä maanpinnan tasolla vaaditusta näkökentästä.

3.   Edellä 2 artiklassa tarkoitetut ajoneuvot, joita ei voida varustaa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisilla peileillä, koska saatavilla ei ole taloudellisesti kannattavia teknisiä ratkaisuja, voidaan varustaa lisäpeileillä ja/tai muilla epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla edellyttäen, että tällaiset laitteet yhdessä kattavat vähintään 95 prosenttia direktiivin 2003/97/EY mukaiselta luokan IV peililtä ja vähintään 85 prosenttia luokan V peililtä maanpinnan tasolla vaaditusta näkökentästä.

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava luettelo tämän artiklan mukaisista teknisistä ratkaisuista komissiolle. Komissio antaa ilmoitetut tiedot kaikkien jäsenvaltioiden saataville julkaisemalla ne verkkosivuillaan ja muilla asianmukaisilla tavoilla.

4 artikla

1.   Edellä 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on osoitettava jäsenvaltion antamalla todistuksella direktiivin 96/96/EY 3 artiklan mukaisesti.

2.   Komissio, jota avustavat direktiivin 96/96/EY 8 artiklassa ja direktiivin 70/156/ETY 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut komiteat kumpikin toimivaltansa rajoissa, ryhtyy tarkoituksenmukaisiin toimiin varmistaakseen, että tämän direktiivin 3 artiklassa mainitut laitteet asennetaan ja ne testataan niiden vaatimustenmukaisuuden ja liikennekelpoisuuden vahvistamiseksi tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti. Nämä toimet on toteutettava viimeistään 6 päivänä elokuuta 2008.

5 artikla

Komissio antaa 6 päivään elokuuta 2011 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen sekä kuolleen kulman onnettomuuksia koskevan tutkimuksen, joka kattaa kaikki ajoneuvot ja tieturvallisuuden parantamisesta aiheutuvat kustannukset. Kattavamman kustannus-hyötyanalyysin perusteella komissio liittää kertomukseensa tarvittaessa ehdotuksen voimassa olevan lainsäädännön uudelleen tarkastelemiseksi.

6 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 6 päivään elokuuta 2008 mennessä. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

7 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä heinäkuuta 2007.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  Lausunto annettu 14. maaliskuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 10. toukokuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 25. kesäkuuta 2007.

2

(3)  EUVL L 25, 29.1.2004, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 2006/96/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 81).

3

(4)  EYVL L 329, 30.12.1993, s. 63. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 787/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 12).

5

(6)  EUVL L 46, 17.2.1997, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

6

(7)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

7

(8)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2007/37/EY, (EUVL L 161, 22.6.2007, s. 60).

8

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä heinäkuuta 2007,

päätöksen 2006/415/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3327)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/496/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/94/EY (3) ja erityisesti sen 63 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä ja päätöksen 2006/135/EY kumoamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyssä komission päätöksessä 2006/415/EY (4) säädetään tietyistä suojatoimenpiteistä, jotta estetään kyseisen taudin leviäminen, mukaan luettuna alueiden A ja B muodostaminen epäillyn tai vahvistetun taudinpurkauksen jälkeen. |
| --- | --- |

(1)

Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä ja päätöksen 2006/135/EY kumoamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyssä komission päätöksessä 2006/415/EY (4) säädetään tietyistä suojatoimenpiteistä, jotta estetään kyseisen taudin leviäminen, mukaan luettuna alueiden A ja B muodostaminen epäillyn tai vahvistetun taudinpurkauksen jälkeen.

| (2) | Sen jälkeen, kun Tšekissä ilmeni korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyyppiä oleva taudinpurkaus, komissio teki 21 päivänä kesäkuuta 2007 päätöksen 2007/434/EY (5), jolla muutetaan päätöstä 2006/415/EY siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5-alatyypin esiintymiseen Tšekin siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(2)

Sen jälkeen, kun Tšekissä ilmeni korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyyppiä oleva taudinpurkaus, komissio teki 21 päivänä kesäkuuta 2007 päätöksen 2007/434/EY (5), jolla muutetaan päätöstä 2006/415/EY siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5-alatyypin esiintymiseen Tšekin siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä.

| (3) | Muutaman päivän kuluttua tästä komissio teki 29 päivänä kesäkuuta 2007 päätöksen 2007/454/EY (6), jolla muutetaan päätöstä 2006/415/EY siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä; päätöksellä vahvistetaan Tšekissä sijaitsevat alueet A ja B sekä kyseisen aluejaon kesto. |
| --- | --- |

(3)

Muutaman päivän kuluttua tästä komissio teki 29 päivänä kesäkuuta 2007 päätöksen 2007/454/EY (6), jolla muutetaan päätöstä 2006/415/EY siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä; päätöksellä vahvistetaan Tšekissä sijaitsevat alueet A ja B sekä kyseisen aluejaon kesto.

| (4) | Sen jälkeen, kun Saksassa ilmeni korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyyppiä oleva taudinpurkaus, komissio teki 9 päivänä heinäkuuta 2007 päätöksen 2007/483/EY (7), jolla muutetaan päätöstä 2006/415/EY siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen Saksan siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Sen jälkeen, kun Saksassa ilmeni korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyyppiä oleva taudinpurkaus, komissio teki 9 päivänä heinäkuuta 2007 päätöksen 2007/483/EY (7), jolla muutetaan päätöstä 2006/415/EY siltä osin kuin on kyse korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin esiintymiseen Saksan siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä.

| (5) | Komissio on tarkastellut kyseisiä toimenpiteitä yhteistyössä Saksan kanssa ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien alueiden A ja B rajat ovat riittävällä etäisyydellä taudinpurkauksen todellisesta esiintymispaikasta. Saksassa sijaitsevat alueet A ja B sekä kyseisen aluejaon kesto voidaan näin ollen vahvistaa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on tarkastellut kyseisiä toimenpiteitä yhteistyössä Saksan kanssa ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien alueiden A ja B rajat ovat riittävällä etäisyydellä taudinpurkauksen todellisesta esiintymispaikasta. Saksassa sijaitsevat alueet A ja B sekä kyseisen aluejaon kesto voidaan näin ollen vahvistaa.

| (6) | Päätöksissä 2007/434/EY ja 2007/483/EY säädetyt väliaikaiset suojatoimenpiteet on nyt vahvistettava. Tšekin siipikarjassa esiintyvän lintuinfluenssan taudinpurkauksen epidemiologinen tilanne edellyttää lisäksi rajoitusalueiden ja toimenpiteiden keston muuttamista. |
| --- | --- |

(6)

Päätöksissä 2007/434/EY ja 2007/483/EY säädetyt väliaikaiset suojatoimenpiteet on nyt vahvistettava. Tšekin siipikarjassa esiintyvän lintuinfluenssan taudinpurkauksen epidemiologinen tilanne edellyttää lisäksi rajoitusalueiden ja toimenpiteiden keston muuttamista.

| (7) | Lisäksi Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaikki korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin aiheuttamiin taudinpurkauksiin liittyvät torjuntatoimenpiteet niiden alueella on lopetettu 12 päivään maaliskuuta 2007 mennessä, ja tästä syystä 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetut alueita A ja B koskevat toimenpiteet eivät enää ole tarpeen. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaikki korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N1-alatyypin aiheuttamiin taudinpurkauksiin liittyvät torjuntatoimenpiteet niiden alueella on lopetettu 12 päivään maaliskuuta 2007 mennessä, ja tästä syystä 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetut alueita A ja B koskevat toimenpiteet eivät enää ole tarpeen.

| (8) | Päätöstä 2006/415/EY olisi siksi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Päätöstä 2006/415/EY olisi siksi muutettava.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2006/415/EY liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33); oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 12.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/33/EY (EYVL L 315, 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16.

3

(4)  EUVL L 164, 16.6.2006, s. 51. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2007/483/EY (EUVL L 180, 10.7.2007, s. 43).

4

(5)  EUVL L 161, 22.6.2007, s. 70.

5

(6)  EUVL L 172, 30.6.2007, s. 87.

6

(7)  EUVL L 180, 10.7.2007, s. 43.

7

---

LIITE

”LIITE

A   osa

Edellä olevan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistettu alue A:

| Maan ISO-koodi | Jäsenvaltio | Alue A | Päivämäärä, johon asti voimassa;
  4 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Koodi
  (jos käytössä) | Nimi |
| CZ | Tšekki | | | 31.7.2007 |
| | Suojavyöhyke | | BOHUŇOVICE
  CEREKVICE NAD LOUČNOU
  ČESKÉ HEŘMANICE
  CHOCEŇ (osittain)
  DŽBÁNOV
  HORKY
  HRUŠOVÁ (osittain)
  KOSOŘÍN
  TISOVÁ
  VRAČOVICE-ORLOV (osittain)
  VYSOKÉ MÝTO
  ZÁLŠÍ | |
| | Valvontavyöhyke | | BĚSTOVICE
  BOHUŇOVICE
  BOROVNICE
  BOŠÍN
  BRANDÝS NAD ORLICÍ
  BUČINA
  CEREKVICE NAD LOUČNOU
  ČESKÉ HEŘMANICE
  CHOCEŇ
  CHOTOVICE (osittain)
  DOBŘÍKOV
  DOLNÍ ÚJEZD
  DŽBÁNOV
  HORKY
  HRÁDEK
  HRUŠOVÁ
  JAVORNÍK
  JEHNĚDÍ
  KOLDÍN
  KOSTELECKÉ HORKY
  LEŠTINA (osittain)
  LHOTY U PODŠTEJNA
  LIBECINA
  LITOMYŠL (osittain)
  MAKOV
  MORAŠICE
  MOSTEK
  NASAVRKY
  NĚMČICE (osittain)
  NOVÁ SÍDLA
  NOVÉ HRADY
  ORLICKÉ PODHŮŘÍ
  OSÍK
  OUCMANICE
  PLCHOVICE
  PODLESÍ
  PODLESÍ (osittain)
  PŘÍLUKA
  PUSTINA
  ŘEPNÍKY
  ŘETOVÁ
  ŘETŮVKA (osittain)
  ŘÍDKÝ
  SEČ
  SEDLIŠTĚ
  SKOŘENICE
  SLATINA
  SLOUPNICE
  SRUBY
  SUCHÁ LHOTA
  SUDISLAV NAD ORLICÍ
  SUDSLAVA
  SVATÝ JIŘÍ
  TISOVÁ
  TRŽEK
  TÝNIŠTKO
  ÚJEZD U CHOCNĚ
  ÚJEZDEC
  ÚSTÍ NAD ORLICÍ
  VELKÁ SKROVNICE
  VIDLATÁ SEČ
  VLČKOV (osittain)
  VODĚRADY
  VRACLAV
  VRAČOVICE-ORLOV
  VYSOKÉ MÝTO
  ZÁDOLÍ
  ZÁLŠÍ
  ZÁMRSK
  ZÁŘECKÁ LHOTA | |
| DE | Saksa | | Seuraavat kunnat: | 6.8.2007 |
| | | | ALLENDORF
  ARNSGEREUTH
  BAD BLANKENBURG
  BECHSTEDT
  CURSDORF
  DEESBACH
  DÖSCHNITZ
  GRÄFENTHAL
  LICHTE
  LICHTENHAIN
  MARKTGÖLITZ
  MELLENBACH-GLASBACH
  MEURA
  OBERHAIN
  OBERWEISSBACH
  PIESAU
  PROBSTZELLA
  REICHMANNSDORF
  ROHRBACH
  SAALFELD
  SAALFELDER HÖHE
  SCHMIEDEFELD
  SCHWARZBURG
  SITZENDORF
  UNTERWEISSBACH
  WITTGENDORF | |

Maan ISO-koodi

Jäsenvaltio

Alue A

Päivämäärä, johon asti voimassa;

4 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohta

Koodi

(jos käytössä)

Nimi

CZ

Tšekki

31.7.2007

Suojavyöhyke

BOHUŇOVICE

CEREKVICE NAD LOUČNOU

ČESKÉ HEŘMANICE

CHOCEŇ (osittain)

DŽBÁNOV

HORKY

HRUŠOVÁ (osittain)

KOSOŘÍN

TISOVÁ

VRAČOVICE-ORLOV (osittain)

VYSOKÉ MÝTO

ZÁLŠÍ

Valvontavyöhyke

BĚSTOVICE

BOHUŇOVICE

BOROVNICE

BOŠÍN

BRANDÝS NAD ORLICÍ

BUČINA

CEREKVICE NAD LOUČNOU

ČESKÉ HEŘMANICE

CHOCEŇ

CHOTOVICE (osittain)

DOBŘÍKOV

DOLNÍ ÚJEZD

DŽBÁNOV

HORKY

HRÁDEK

HRUŠOVÁ

JAVORNÍK

JEHNĚDÍ

KOLDÍN

KOSTELECKÉ HORKY

LEŠTINA (osittain)

LHOTY U PODŠTEJNA

LIBECINA

LITOMYŠL (osittain)

MAKOV

MORAŠICE

MOSTEK

NASAVRKY

NĚMČICE (osittain)

NOVÁ SÍDLA

NOVÉ HRADY

ORLICKÉ PODHŮŘÍ

OSÍK

OUCMANICE

PLCHOVICE

PODLESÍ

PODLESÍ (osittain)

PŘÍLUKA

PUSTINA

ŘEPNÍKY

ŘETOVÁ

ŘETŮVKA (osittain)

ŘÍDKÝ

SEČ

SEDLIŠTĚ

SKOŘENICE

SLATINA

SLOUPNICE

SRUBY

SUCHÁ LHOTA

SUDISLAV NAD ORLICÍ

SUDSLAVA

SVATÝ JIŘÍ

TISOVÁ

TRŽEK

TÝNIŠTKO

ÚJEZD U CHOCNĚ

ÚJEZDEC

ÚSTÍ NAD ORLICÍ

VELKÁ SKROVNICE

VIDLATÁ SEČ

VLČKOV (osittain)

VODĚRADY

VRACLAV

VRAČOVICE-ORLOV

VYSOKÉ MÝTO

ZÁDOLÍ

ZÁLŠÍ

ZÁMRSK

ZÁŘECKÁ LHOTA

DE

Saksa

Seuraavat kunnat:

6.8.2007

ALLENDORF

ARNSGEREUTH

BAD BLANKENBURG

BECHSTEDT

CURSDORF

DEESBACH

DÖSCHNITZ

GRÄFENTHAL

LICHTE

LICHTENHAIN

MARKTGÖLITZ

MELLENBACH-GLASBACH

MEURA

OBERHAIN

OBERWEISSBACH

PIESAU

PROBSTZELLA

REICHMANNSDORF

ROHRBACH

SAALFELD

SAALFELDER HÖHE

SCHMIEDEFELD

SCHWARZBURG

SITZENDORF

UNTERWEISSBACH

WITTGENDORF

B   osa

Edellä olevan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistettu alue B:

| Maan ISO-koodi | Jäsenvaltio | Alue B | Päivämäärä, johon asti voimassa;
  4 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Koodi
  (jos käytössä) | Nimi |
| CZ | Tšekki | 00053 | PARDUBICKÝ KRAJ:







  OKRES | : | Chrudim, Pardubice
  Svitavy
  Ústí nad Orlicí |

Maan ISO-koodi

Jäsenvaltio

Alue B

Päivämäärä, johon asti voimassa;

4 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohta

Koodi

(jos käytössä)

Nimi

CZ

Tšekki

00053

PARDUBICKÝ KRAJ:

OKRES

:

Chrudim, Pardubice

Svitavy

Ústí nad Orlicí

31.7.2007

00052

KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ:

| OKRES | : | Hradec Králové
  Rychnov nad Kněžnou |
| --- | --- | --- |

OKRES

:

Hradec Králové

Rychnov nad Kněžnou

DE

Saksa

DRÖBISCHAU

KAULSDORF

KÖNIGSEE

LEUTENBERG

MEUSELBACH-SCHWARZMÜHLE

ROTTENBACH

RUDOLSTADT

6.8.2007”

---

Euroopan keskuspankki

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/34

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä heinäkuuta 2007,

hankintoja koskevista säännöistä

(EKP/2007/5)

(2007/497/EY)

EUROOPAN KESKUSPANKIN JOHTOKUNTA, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 11.6 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä 19 päivänä helmikuuta 2004 tehdyn päätöksen EKP/2004/2 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankki (EKP) on sitoutunut kustannustehokkuuden periaatteeseen, ja se pyrkii parhaaseen hinta/laatu-suhteeseen tehdessään tavara- ja palveluhankintoja sekä rakennusurakoita koskevia hankintoja. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankki (EKP) on sitoutunut kustannustehokkuuden periaatteeseen, ja se pyrkii parhaaseen hinta/laatu-suhteeseen tehdessään tavara- ja palveluhankintoja sekä rakennusurakoita koskevia hankintoja.

| (2) | EKP:hen ei sovelleta julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/18/EY (2) (”hankintadirektiivi”) eikä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) (”varainhoitoasetus”). |
| --- | --- |

(2)

EKP:hen ei sovelleta julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/18/EY (2) (”hankintadirektiivi”) eikä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) (”varainhoitoasetus”).

| (3) | EKP noudattaa julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön yleisiä periaatteita, sellaisina kuin ne ilmenevät hankintadirektiivistä ja varainhoitoasetuksesta, |
| --- | --- |

(3)

EKP noudattaa julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön yleisiä periaatteita, sellaisina kuin ne ilmenevät hankintadirektiivistä ja varainhoitoasetuksesta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

I   JAKSO

YLEISSÄÄNNÖT

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä käytetään seuraavia määritelmiä:

| a) | ’sopimuksia’ ovat kirjalliset sopimukset, jotka on tehty rahallista vastiketta vastaan EKP:n ja yhden tai useamman tavarantoimittajan välillä ja joiden tarkoituksena on rakennusurakoiden toteuttaminen, tavaroiden hankinta tai palvelujen suorittaminen; |
| --- | --- |

a)

’sopimuksia’ ovat kirjalliset sopimukset, jotka on tehty rahallista vastiketta vastaan EKP:n ja yhden tai useamman tavarantoimittajan välillä ja joiden tarkoituksena on rakennusurakoiden toteuttaminen, tavaroiden hankinta tai palvelujen suorittaminen;

| b) | ’rakennusurakoita koskevia sopimuksia’ ovat sopimukset, joiden tarkoituksena on jonkin rakennusurakan toteuttaminen tai sekä toteuttaminen että suunnittelu. ’Rakennusurakka’ on talon- tai maan- tai vesirakennustöiden kokonaisuuden tulos, joka sellaisenaan riittää täyttämään jonkin taloudellisen tai teknisen tehtävän; |
| --- | --- |

b)

’rakennusurakoita koskevia sopimuksia’ ovat sopimukset, joiden tarkoituksena on jonkin rakennusurakan toteuttaminen tai sekä toteuttaminen että suunnittelu. ’Rakennusurakka’ on talon- tai maan- tai vesirakennustöiden kokonaisuuden tulos, joka sellaisenaan riittää täyttämään jonkin taloudellisen tai teknisen tehtävän;

| c) | ’tavarahankintoja koskevia sopimuksia’ ovat muut kuin b alakohdassa tarkoitetut sopimukset, joiden tarkoituksena on tuotteiden osto, leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä. Sopimusta, jonka tarkoituksena on tuotteiden toimittaminen ja johon tämän ohella kuuluu kokoamis- ja asennustöitä, pidetään ’tavarahankintoja koskevana sopimuksena’; |
| --- | --- |

c)

’tavarahankintoja koskevia sopimuksia’ ovat muut kuin b alakohdassa tarkoitetut sopimukset, joiden tarkoituksena on tuotteiden osto, leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä. Sopimusta, jonka tarkoituksena on tuotteiden toimittaminen ja johon tämän ohella kuuluu kokoamis- ja asennustöitä, pidetään ’tavarahankintoja koskevana sopimuksena’;

| d) | ’palveluhankintoja koskevia sopimuksia’ ovat muut kuin rakennusurakoita ja tavarahankintoja koskevat sopimukset, joiden kohteena on palvelujen suorittaminen. Sopimusta, jonka kohteena ovat sekä tuotteet että palvelut, pidetään ’palveluhankintoja koskevana sopimuksena’, jos palvelujen ennakoitu arvo on suurempi kuin sopimukseen sisältyvien tuotteiden arvo. Sopimusta, jonka kohteena ovat palvelut ja johon niiden ohella sisältyy lisäksi rakennusurakoihin liittyviä toimintoja, pidetään palveluhankintoja koskevana sopimuksena; |
| --- | --- |

d)

’palveluhankintoja koskevia sopimuksia’ ovat muut kuin rakennusurakoita ja tavarahankintoja koskevat sopimukset, joiden kohteena on palvelujen suorittaminen. Sopimusta, jonka kohteena ovat sekä tuotteet että palvelut, pidetään ’palveluhankintoja koskevana sopimuksena’, jos palvelujen ennakoitu arvo on suurempi kuin sopimukseen sisältyvien tuotteiden arvo. Sopimusta, jonka kohteena ovat palvelut ja johon niiden ohella sisältyy lisäksi rakennusurakoihin liittyviä toimintoja, pidetään palveluhankintoja koskevana sopimuksena;

| e) | ’puitejärjestely’ on EKP:n ja yhden tai useamman tavarantoimittajan välinen sopimus, jonka tarkoituksena on vahvistaa tietyn ajan kuluessa tehtäviä sopimuksia koskevat ehdot erityisesti hintojen ja tarvittaessa ennakoitujen määrien osalta; |
| --- | --- |

e)

’puitejärjestely’ on EKP:n ja yhden tai useamman tavarantoimittajan välinen sopimus, jonka tarkoituksena on vahvistaa tietyn ajan kuluessa tehtäviä sopimuksia koskevat ehdot erityisesti hintojen ja tarvittaessa ennakoitujen määrien osalta;

| f) | ’tavarantoimittaja’ on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai julkinen yksikkö taikka tällaisten henkilöiden ja/tai laitosten ryhmittymä, joka tarjoaa markkinoilla rakennustöiden ja/tai -urakoiden toteuttamista, tuotteita tai palveluja. ’Ehdokkaalla’ tarkoitetaan tavarantoimittajaa, joka on jättänyt osallistumishakemuksen rajoitettuun menettelyyn tai neuvottelumenettelyyn taikka kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn ’Tarjoajalla’ tarkoitetaan tavarantoimittajaa, joka on jättänyt tarjouksen; |
| --- | --- |

f)

’tavarantoimittaja’ on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai julkinen yksikkö taikka tällaisten henkilöiden ja/tai laitosten ryhmittymä, joka tarjoaa markkinoilla rakennustöiden ja/tai -urakoiden toteuttamista, tuotteita tai palveluja. ’Ehdokkaalla’ tarkoitetaan tavarantoimittajaa, joka on jättänyt osallistumishakemuksen rajoitettuun menettelyyn tai neuvottelumenettelyyn taikka kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn ’Tarjoajalla’ tarkoitetaan tavarantoimittajaa, joka on jättänyt tarjouksen;

| g) | ’avoin menettely’ on menettely, jossa kaikki halukkaat tavarantoimittajat voivat jättää tarjouksen; |
| --- | --- |

g)

’avoin menettely’ on menettely, jossa kaikki halukkaat tavarantoimittajat voivat jättää tarjouksen;

| h) | ’rajoitettu menettely’ on menettely, johon kaikki tavarantoimittajat voivat pyytää saada osallistua ja jossa ainoastaan EKP:n kutsumat ehdokkaat voivat jättää tarjouksia; |
| --- | --- |

h)

’rajoitettu menettely’ on menettely, johon kaikki tavarantoimittajat voivat pyytää saada osallistua ja jossa ainoastaan EKP:n kutsumat ehdokkaat voivat jättää tarjouksia;

| i) | ’neuvottelumenettely’ on menettely, jossa EKP ottaa yhteyttä valitsemiinsa tavarantoimittajiin ja neuvottelee sopimuksen ehdot niistä yhden tai useamman kanssa; |
| --- | --- |

i)

’neuvottelumenettely’ on menettely, jossa EKP ottaa yhteyttä valitsemiinsa tavarantoimittajiin ja neuvottelee sopimuksen ehdot niistä yhden tai useamman kanssa;

| j) | ’kilpailullinen neuvottelumenettely’ on menettely, johon kaikki tavarantoimittajat voivat pyytää saada osallistua ja jossa EKP neuvottelee menettelyyn hyväksyttyjen ehdokkaiden kanssa löytääkseen yhden tai useampia sopivia ratkaisuja, jotka vastaavat sen tarpeita; |
| --- | --- |

j)

’kilpailullinen neuvottelumenettely’ on menettely, johon kaikki tavarantoimittajat voivat pyytää saada osallistua ja jossa EKP neuvottelee menettelyyn hyväksyttyjen ehdokkaiden kanssa löytääkseen yhden tai useampia sopivia ratkaisuja, jotka vastaavat sen tarpeita;

| k) | ’dynaaminen hankintajärjestelmä’ on täysin sähköinen hankintaprosessi tavanomaisille ostoille, joiden markkinoilla yleisesti saatavilla olevat ominaisuudet täyttävät EKP:n tarpeet. Tämän järjestelmän kesto on rajoitettu, ja se on koko kestonsa ajan avoin kaikille valintaperusteet täyttäville tavarantoimittajille, jotka ovat esittäneet tarjouspyyntöasiakirjan mukaisen alustavan tarjouksen; |
| --- | --- |

k)

’dynaaminen hankintajärjestelmä’ on täysin sähköinen hankintaprosessi tavanomaisille ostoille, joiden markkinoilla yleisesti saatavilla olevat ominaisuudet täyttävät EKP:n tarpeet. Tämän järjestelmän kesto on rajoitettu, ja se on koko kestonsa ajan avoin kaikille valintaperusteet täyttäville tavarantoimittajille, jotka ovat esittäneet tarjouspyyntöasiakirjan mukaisen alustavan tarjouksen;

| l) | ’sähköinen huutokauppa’ on toistuva prosessi, jonka kuluessa uusia alennettuja hintoja ja/tai tarjouksen sisältämiä tiettyjä tekijöitä koskevia uusia arvoja esitetään sähköisesti ja joka toteutetaan sen jälkeen, kun tarjousten arviointi on saatu kokonaisuudessaan ensimmäisen kerran päätökseen, mikä mahdollistaa tarjousten luokittelun automaattisten arviointimenetelmien pohjalta; |
| --- | --- |

l)

’sähköinen huutokauppa’ on toistuva prosessi, jonka kuluessa uusia alennettuja hintoja ja/tai tarjouksen sisältämiä tiettyjä tekijöitä koskevia uusia arvoja esitetään sähköisesti ja joka toteutetaan sen jälkeen, kun tarjousten arviointi on saatu kokonaisuudessaan ensimmäisen kerran päätökseen, mikä mahdollistaa tarjousten luokittelun automaattisten arviointimenetelmien pohjalta;

| m) | ’tarjouspyyntö’ on ehdokkaille tai tavarantoimittajille lähetetty tarjouksen jättämistä koskeva pyyntö, jossa yksilöidään menettely, EKP:n vaatimukset sekä sopimusehdot; |
| --- | --- |

m)

’tarjouspyyntö’ on ehdokkaille tai tavarantoimittajille lähetetty tarjouksen jättämistä koskeva pyyntö, jossa yksilöidään menettely, EKP:n vaatimukset sekä sopimusehdot;

| n) | ilmaisulla ’kirjallinen’ tai ’kirjallisesti’ tarkoitetaan sanojen tai numeroiden yhdistelmää, joka voidaan lukea, tuottaa uudelleen ja sen jälkeen antaa tiedoksi. Tämä ilmaisu voi sisältää sähköisessä muodossa lähetettyjä ja tallennettuja tietoja; |
| --- | --- |

n)

ilmaisulla ’kirjallinen’ tai ’kirjallisesti’ tarkoitetaan sanojen tai numeroiden yhdistelmää, joka voidaan lukea, tuottaa uudelleen ja sen jälkeen antaa tiedoksi. Tämä ilmaisu voi sisältää sähköisessä muodossa lähetettyjä ja tallennettuja tietoja;

| o) | ilmaisulla ’päivät’ tarkoitetaan kalenteripäiviä. |
| --- | --- |

o)

ilmaisulla ’päivät’ tarkoitetaan kalenteripäiviä.

2 artikla

Soveltamisala

1.   EKP järjestää omat tavarahankintoja, palveluhankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelynsä tässä päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

2.   EKP voi myös järjestää tämän päätöksen mukaisesti yhteisiä tarjousmenettelyjä omaan lukuunsa ja yhden tai usean kansallisen keskuspankin ja/tai yhteisön toimielinten ja elinten ja/tai kansainvälisten järjestöjen lukuun. EKP yksilöi tällaisissa tapauksissa tarjousasiakirjoissa, mitkä muut hankintaviranomaiset osallistuvat tarjousmenettelyyn, ja suunnitellun sopimussuhteiden rakenteen.

3.   Tätä päätöstä ei sovelleta sopimuksiin, jotka koskevat:

| a) | palvelujen suorittamista ja tavaroiden luovuttamista kansallisilta keskuspankeilta EKP:lle niiden eurojärjestelmään/EKPJ:ään liittyvien julkisten tehtävien hoitamiseksi; |
| --- | --- |

a)

palvelujen suorittamista ja tavaroiden luovuttamista kansallisilta keskuspankeilta EKP:lle niiden eurojärjestelmään/EKPJ:ään liittyvien julkisten tehtävien hoitamiseksi;

| b) | kansallisten keskuspankkien tai yhteisön toimielinten tai elinten tai kansainvälisten järjestöjen sopimuksentekomenettelyjä, joihin EKP osallistuu, sillä edellytyksellä, että näitä sopimuksentekomenettelyjä koskevat säännöt vastaavat hankintalainsäädännön yleisiä periaatteita; |
| --- | --- |

b)

kansallisten keskuspankkien tai yhteisön toimielinten tai elinten tai kansainvälisten järjestöjen sopimuksentekomenettelyjä, joihin EKP osallistuu, sillä edellytyksellä, että näitä sopimuksentekomenettelyjä koskevat säännöt vastaavat hankintalainsäädännön yleisiä periaatteita;

| c) | EKP:n julkisten tehtäviensä täyttämiseksi muiden yhteisön toimielinten ja elinten tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemiä sopimuksia; |
| --- | --- |

c)

EKP:n julkisten tehtäviensä täyttämiseksi muiden yhteisön toimielinten ja elinten tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemiä sopimuksia;

| d) | seteleiden hankintaa, josta säädetään euroseteleiden hankinnasta 16 päivänä syyskuuta 2004 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2004/18 (4); |
| --- | --- |

d)

seteleiden hankintaa, josta säädetään euroseteleiden hankinnasta 16 päivänä syyskuuta 2004 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2004/18 (4);

| e) | arvopapereiden tai muiden rahoitusinstrumenttien liikkeeseen laskemista, myyntiä, ostoa tai siirtoa ja näihin transaktioihin liittyviä rahoituspalveluja; |
| --- | --- |

e)

arvopapereiden tai muiden rahoitusinstrumenttien liikkeeseen laskemista, myyntiä, ostoa tai siirtoa ja näihin transaktioihin liittyviä rahoituspalveluja;

| f) | maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden tai niitä koskevien oikeuksien hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusvaroilla; |
| --- | --- |

f)

maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden tai niitä koskevien oikeuksien hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusvaroilla;

| g) | EKP:n ja sen henkilöstön välisiä työsopimuksia, jotka tehdään EKP:n työsuhteen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

EKP:n ja sen henkilöstön välisiä työsopimuksia, jotka tehdään EKP:n työsuhteen ehtojen mukaisesti;

| h) | välimiesoikeuksien palveluja ja sovittelupalveluja; eikä |
| --- | --- |

h)

välimiesoikeuksien palveluja ja sovittelupalveluja; eikä

| i) | tutkimus- ja kehityspalveluja, ellei palveluista koituvia hyötyjä saa yksinomaan EKP omaan käyttöönsä ja yksin EKP maksa suoritettuja palveluja. |
| --- | --- |

i)

tutkimus- ja kehityspalveluja, ellei palveluista koituvia hyötyjä saa yksinomaan EKP omaan käyttöönsä ja yksin EKP maksa suoritettuja palveluja.

3 artikla

Yleisperiaatteet

Kaikki sopimuksentekomenettelyt toteutetaan avoimuutta ja julkisuutta, yhdenvertaista osallistumista ja tasapuolista kohtelua koskevien yleisperiaatteiden sekä syrjintäkiellon ja vilpittömän kilpailun periaatteiden mukaisesti.

4 artikla

Kynnysarvot

1.   Sopimukset, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on vähintään 3 kohdassa vahvistettujen kynnysarvojen suuruinen, tehdään II luvussa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

2.   Sopimukset, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on pienempi kuin kynnysarvot, tehdään III luvussa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

3.   Sovelletaan seuraavia kynnysarvoja:

| a) | 211 000 euroa tavara- ja palveluhankintoja kokevien sopimusten osalta; |
| --- | --- |

a)

211 000 euroa tavara- ja palveluhankintoja kokevien sopimusten osalta;

| b) | 5 300 000 euroa rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta. |
| --- | --- |

b)

5 300 000 euroa rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta.

5 artikla

Sopimuksen ennakoidun arvon laskeminen

1.   Sopimuksen ennakoidun arvon laskentaperusteena käytetään EKP:n arvioimaa maksettavaa kokonaismäärää ilman arvonlisäveroa. Tässä laskelmassa otetaan huomioon kaikki sivukulut, erityisesti valintalausekkeisiin, sopimuksen uusimisiin, preemiomaksuihin, korkoihin, provisioihin, matka- ja majoituskustannuksiin ja ehdokkaille tai tarjoajille suoritettaviin palkkioihin tai maksuihin liittyvät kulut.

2.   Tämän ennakoinnin on pädettävä silloin kun EKP valitsee sopimuksen tekomenettelyn.

3.   Suunniteltua hankintaa ei saa jakaa osiin tämän päätöksen mukaisten menettelyjen välttämiseksi.

4.   Rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta ennakoidun arvon laskennassa on otettava huomioon kaikki urakan toteuttamiskustannukset ja niiden tavarahankintojen ennakoitu arvo, jotka ovat tarpeen kyseisen urakan toteuttamiseksi ja jotka EKP asettaa urakoitsijan käyttöön. Myös urakkaan liittyvät suunnittelu- ja valmistelukulut otetaan laskelmaan, jos ne muodostavat osan rakennusurakkaa koskevasta sopimuksesta.

5.   Säännöllisesti toistuvien tavara- tai palveluhankintoja koskevien sopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena käytetään, mikäli se on tarkoituksenmukaista, jompaakumpaa seuraavista:

| a) | määräaikaisten sopimusten osalta: täyden sopimuskauden kokonaisarvo; |
| --- | --- |

a)

määräaikaisten sopimusten osalta: täyden sopimuskauden kokonaisarvo;

| b) | toistaiseksi voimassa olevien sopimusten osalta: kuukausiarvo kerrottuna 48:lla. |
| --- | --- |

b)

toistaiseksi voimassa olevien sopimusten osalta: kuukausiarvo kerrottuna 48:lla.

6.   Määräajoin uudistettavien tavara- tai palveluhankintoja taikka rakennusurakoita koskevien samantyyppisten sopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena käytetään viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana peräkkäin tehtyjen vastaavien sopimusten todellista yhteisarvoa. Ennakoitua arvoa oikaistaan alkuperäisen sopimuksen alkamista seuraavien 12 kuukauden aikana odotettavissa olevien määrän tai arvon muutosten mukaisesti.

7.   Jos sopimus jaetaan useaan erään tai jos useat tehtävät sopimukset liittyvät läheisesti toisiinsa ja niiden tavoitteena ovat samat tehtävät, otetaan huomioon kaikkien erien tai yksittäisten sopimusten kokonaisarvo. Jos kokonaisarvo on yhtä suuri kuin 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetut kynnysarvot tai ylittää sen, kaikkiin eriin ja sopimuksiin sovelletaan tämän päätöksen II jaksossa vahvistettuja menettelyjä. EKP voi kuitenkin soveltaa 29 artiklassa tai tarvittaessa 31 artiklassa vahvistettua menettelyä eriin/yksittäisiin sopimuksiin, joiden ennakoitu arvo on pienempi kuin 80 000 euroa ilman arvonlisäveroa tavarahankintojen ja palvelujen osalta ja pienempi kuin 1 miljoonaa euroa ilman arvonlisäveroa rakennusurakoiden osalta, sillä edellytyksellä, että kaikkien menettelyn soveltamisesta vapautettujen erien ennakoitu kokonaisarvo ei ylitä 20:tä prosenttia kaikkien erien ennakoidusta kokonaisarvosta.

8.   Puitejärjestelyjen arvon laskentaperusteena käytetään kaikkien puitejärjestelyn koko keston ajalle suunniteltujen sopimusten ennakoitua enimmäisarvoa ilman arvonlisäveroa.

6 artikla

Poikkeukset

1.   Seuraavissa tapauksissa EKP voi tehdä suoraan sopimuksen yhden tavarantoimittajan kanssa tai poiketa erityisistä menettelyvaatimuksista:

| a) | jos sopimus voidaan pakottavista syistä tehdä ainoastaan yhden tietyn tarjoajan kanssa. Syyt voivat olla teknisiä, taiteellisia tai oikeudellisia mutta eivät taloudellisia; |
| --- | --- |

a)

jos sopimus voidaan pakottavista syistä tehdä ainoastaan yhden tietyn tarjoajan kanssa. Syyt voivat olla teknisiä, taiteellisia tai oikeudellisia mutta eivät taloudellisia;

| b) | jos sopimuksentekomenettelyjen aikarajoja ei voida noudattaa EKP:lle ennalta arvaamattomien tapahtumien aiheuttaman äärimmäisen kiireellisyyden vuoksi; |
| --- | --- |

b)

jos sopimuksentekomenettelyjen aikarajoja ei voida noudattaa EKP:lle ennalta arvaamattomien tapahtumien aiheuttaman äärimmäisen kiireellisyyden vuoksi;

| c) | jos EKP on luokitellut sopimuksen salaiseksi tai jos sopimuksen täytäntöönpanoon on liityttävä erityisiä turvatoimia EKP:n turvallisuusmääräysten mukaisesti tai jos EKP:n oleellisten intressien suojeleminen sitä edellyttää; |
| --- | --- |

c)

jos EKP on luokitellut sopimuksen salaiseksi tai jos sopimuksen täytäntöönpanoon on liityttävä erityisiä turvatoimia EKP:n turvallisuusmääräysten mukaisesti tai jos EKP:n oleellisten intressien suojeleminen sitä edellyttää;

| d) | tavarahankintojen osalta silloin, jos hankittavat tuotteet valmistetaan ainoastaan tutkimusta, kokeilua, kehittämistä tai tieteellistä tarkoitusta varten; tätä säännöstä ei sovelleta massatuotantoon tuotteen taloudellisen kannattavuuden varmistamiseksi tai tutkimus- ja kehittämiskustannusten takaisinsaamiseksi; |
| --- | --- |

d)

tavarahankintojen osalta silloin, jos hankittavat tuotteet valmistetaan ainoastaan tutkimusta, kokeilua, kehittämistä tai tieteellistä tarkoitusta varten; tätä säännöstä ei sovelleta massatuotantoon tuotteen taloudellisen kannattavuuden varmistamiseksi tai tutkimus- ja kehittämiskustannusten takaisinsaamiseksi;

| e) | jos tavarat on hankittu erityisen edullisin ehdoin joko kaupallisen toimintansa lopullisesti päättävältä tavarantoimittajalta taikka pesänhoitajalta tai selvittäjältä maksukyvyttömyysmenettelyn, akordin tai muun samantyyppisen kansallisessa lainsäädännössä säännellyn menettelyn seurauksena. |
| --- | --- |

e)

jos tavarat on hankittu erityisen edullisin ehdoin joko kaupallisen toimintansa lopullisesti päättävältä tavarantoimittajalta taikka pesänhoitajalta tai selvittäjältä maksukyvyttömyysmenettelyn, akordin tai muun samantyyppisen kansallisessa lainsäädännössä säännellyn menettelyn seurauksena.

2.   Sopimuksen arvosta riippumatta EKP voi tehdä sopimuksen 29 artiklan mukaisesti, jos sopimuksen pääasiallisena kohteena on jokin seuraavista palveluista:

| a) | hotelli- ja ravintolapalvelut; |
| --- | --- |

a)

hotelli- ja ravintolapalvelut;

| b) | lainopilliset palvelut; |
| --- | --- |

b)

lainopilliset palvelut;

| c) | henkilöstön sijoitus- ja hankintapalvelut; |
| --- | --- |

c)

henkilöstön sijoitus- ja hankintapalvelut;

| d) | tutkimus- ja turvallisuuspalvelut; |
| --- | --- |

d)

tutkimus- ja turvallisuuspalvelut;

| e) | koulutus- ja ammatillisen koulutuksen palvelut; |
| --- | --- |

e)

koulutus- ja ammatillisen koulutuksen palvelut;

| f) | virkistys-, kulttuuri- ja liikuntapalvelut. |
| --- | --- |

f)

virkistys-, kulttuuri- ja liikuntapalvelut.

7 artikla

Sopimuksen voimassaoloaika ja voimassaoloajan pidentäminen

1.   Sopimuksen voimassaoloaika ei yleensä saa olla neljää vuotta pidempi, asianmukaisesti perusteltuja erityistapauksia lukuun ottamatta.

2.   Mikäli sopimus tehdään tietyksi määräajaksi, sen voimassaoloaikaa voidaan pidentää alkuperäistä voimassaoloaikaa pidemmäksi seuraavin edellytyksin:

| a) | hankintailmoituksessa tai, mikäli kyseessä on III luvun mukainen menettely, tarjouspyynnössä mainittiin voimassaoloajan pidentämisen mahdollisuus; ja |
| --- | --- |

a)

hankintailmoituksessa tai, mikäli kyseessä on III luvun mukainen menettely, tarjouspyynnössä mainittiin voimassaoloajan pidentämisen mahdollisuus; ja

| b) | mahdolliset voimassaoloajan pidentämiset perustellaan asianmukaisesti; ja |
| --- | --- |

b)

mahdolliset voimassaoloajan pidentämiset perustellaan asianmukaisesti; ja

| c) | mahdolliset voimassaoloajan pidentämiset otettiin huomioon, kun laskettiin sopimuksen arvoa tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

mahdolliset voimassaoloajan pidentämiset otettiin huomioon, kun laskettiin sopimuksen arvoa tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti.

Voimassaoloajan kaikkien pidentämisten yhteenlaskettu aika ei saa olla pidempi kuin alkuperäisen sopimuksen voimassaoloaika.

3.   Muutoin määräaikaisen sopimuksen voimassaoloaikaa voidaan pidentää vain 6 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

8 artikla

Tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevat lisähankinnat

1.   EKP voi tilata lisää tavaroita, palveluja tai rakennusurakoita sopimuskumppanilta, jonka kanssa alkuperäinen sopimus tehtiin, sillä edellytyksellä, että

| a) | tarjousasiakirjojen valintalausekkeessa mainittiin tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevat lisähankinnat; ja |
| --- | --- |

a)

tarjousasiakirjojen valintalausekkeessa mainittiin tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevat lisähankinnat; ja

| b) | tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevat lisähankinnat otettiin huomioon, kun laskettiin sopimuksen arvoa tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevat lisähankinnat otettiin huomioon, kun laskettiin sopimuksen arvoa tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti.

2.   EKP voi lisäksi tilata alkuperäiseltä sopimuskumppanilta lisää tavaroita, palveluja tai rakennusurakoita, joista on ennalta arvaamattomien seikkojen vuoksi tullut välttämättömiä sopimuksen tarkoituksen saavuttamiseksi, sillä edellytyksellä, että

| a) | tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevia lisähankintoja ei voida erottaa teknisesti tai taloudellisesti alkuperäisestä sopimuksesta aiheuttamatta huomattavaa haittaa; tai |
| --- | --- |

a)

tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevia lisähankintoja ei voida erottaa teknisesti tai taloudellisesti alkuperäisestä sopimuksesta aiheuttamatta huomattavaa haittaa; tai

| b) | vaikka tavarat, palvelut ja rakennusurakat voitaisiin erottaa alkuperäisen sopimuksen toteuttamisesta, ne ovat ehdottoman välttämättömiä tämän loppuunsaattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vaikka tavarat, palvelut ja rakennusurakat voitaisiin erottaa alkuperäisen sopimuksen toteuttamisesta, ne ovat ehdottoman välttämättömiä tämän loppuunsaattamiseksi.

Tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevien lisähankintojen yhteenlaskettu arvo saa pääsääntöisesti kuitenkin olla enintään 50 prosenttia alkuperäisen sopimuksen arvosta.

3.   Jos edellä 1 ja 2 kohdassa asetetut edellytykset eivät täyty, tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita koskevia lisähankintoja voidaan tehdä vain tämän päätöksen 4 ja 6 artiklan mukaisesti.

II   LUKU

JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVIEN SOPIMUSTEN TEKOMENETTELYT

1   JAKSO

Menettelyjen tyypit

9 artikla

Yleistä

1.   EKP tekee avoimessa menettelyssä sopimukset, joiden ennakoitu arvo ylittää edellä mainitut kynnysarvot. Perustelluissa tapauksissa EKP voi noudattaa rajoitettua menettelyä, neuvottelumenettelyä tai kilpailullista neuvottelumenettelyä jäljempänä esitetyin edellytyksin.

2.   EKP voi myös ottaa käyttöön puitejärjestelyjä tai dynaamisia hankintajärjestelmiä ja tehdä sopimuksia tällä perusteella jäljempänä 15 ja 16 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa mainittuja menettelyjä voidaan täydentää sähköisellä huutokaupalla siten kuin jäljempänä 17 artiklassa kuvataan.

4.   EKP voi järjestää myös suunnittelukilpailuja. Suunnittelukilpailun menettelystä määrätään kilpailuilmoituksessa, ja siinä on noudatettava suunnittelukilpailuja koskevia yleisperiaatteita.

10 artikla

Suunniteltujen hankintojen julkaiseminen

1.   Jos EKP aikoo järjestää tarjousmenettelyn tässä II luvussa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, se julkaisee hankintailmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja EKP:n verkkosivuilla. EKP voi ilmoittaa myös muissa asiaankuuluvissa välineissä, jos se on tarkoituksenmukaista. Ilmoituksia ei saa julkaista verkkosivuilla eikä muissa välineissä ennen ilmoituksen julkaisemista virallisessa lehdessä. Jos ilmoituksen eri versiot poikkeavat toisistaan, virallisessa lehdessä julkaistu versio on todistusvoimainen, ja sitä sovelletaan ensisijaisesti muihin versioihin nähden.

2.   EKP voi julkaista myös ennakkotietoilmoituksen, jossa mainitaan sopimusten ennakoitu yhteisarvo palvelu- tai tuoteryhmittäin ja niiden rakennusurakoita koskevien sopimusten olennaiset ominaisuudet, joita se aikoo tehdä varainhoitovuoden aikana. Tällaisessa tapauksessa 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua osallistumishakemusten ja tarjousten jättöaikaa voidaan lyhentää kaikkien ilmoituksessa mainittujen hankintojen osalta.

11 artikla

Avoin menettely

1.   Hankintailmoituksen julkaisemisen jälkeen kaikki halukkaat tavarantoimittajat voivat pyytää tarjouspyyntöä, ellei se ole sähköisesti saatavilla. EKP toimittaa tarjouspyynnön kuuden päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta sillä edellytyksellä, että pyyntö esitettiin riittävän ajoissa ennen tarjousten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä.

2.   Halukkaiden tarjoajien on jätettävä tarjouksensa EKP:n asettamassa määräajassa, ja tarjoukseen on sisällytettävä kaikki EKP:n vaatimat asiakirjat.

3.   EKP tekee sopimuksen sen tarjoajan kanssa, joka täyttää parhaiten hankintailmoituksessa/ tarjouspyynnössä asetetut sopimuksen tekemistä koskevat perusteet.

12 artikla

Rajoitettu menettely

1.   EKP voi noudattaa rajoitettua menettelyä, jos

| a) | EKP:n vaatimukset voidaan määritellä niin yksityiskohtaisesti, että tarjoajia voidaan verrata toisiinsa ja sopimus voidaan tehdä ilman jatkoneuvotteluja tarjoajien kanssa; ja |
| --- | --- |

a)

EKP:n vaatimukset voidaan määritellä niin yksityiskohtaisesti, että tarjoajia voidaan verrata toisiinsa ja sopimus voidaan tehdä ilman jatkoneuvotteluja tarjoajien kanssa; ja

| b) | tarjoajien lukumäärää on hallinnollisista syistä tai hankinnan luonteen vuoksi välttämätöntä rajoittaa. |
| --- | --- |

b)

tarjoajien lukumäärää on hallinnollisista syistä tai hankinnan luonteen vuoksi välttämätöntä rajoittaa.

2.   Hankintailmoituksen julkaisemisen jälkeen halukkaat tavarantoimittajat voivat jättää osallistumishakemuksen rajoitettuun menettelyyn. Niiden on jätettävä osallistumishakemuksensa hankintailmoituksessa mainitussa määräajassa ja toimitettava EKP:n vaatimat asiakirjat.

3.   EKP tarkistaa ehdokkaiden valintakelpoisuuden ja arvioi osallistumishakemuksia hankintailmoituksessa asetettujen valintaperusteiden mukaan. EKP pyytää tarjouksen vähintään viideltä valintakelpoiselta valintaperusteet täyttävältä ehdokkaalta sillä edellytyksellä, että riittävä määrä valintaperusteet täyttäviä ehdokkaita on saatavilla. Tarjouspyyntö lähtetään kirjallisesti ja samaan aikaan kaikille ehdokkaille, joilta tarjousta pyydetään.

4.   Kutsuttujen tarjoajien on jätettävä tarjouksensa EKP:n asettamassa määräajassa, ja siihen on sisällytettävä kaikki EKP:n vaatimat asiakirjat.

5.   EKP tekee sopimuksen sen tarjoajan kanssa, joka täyttää parhaiten tarjouspyynnössä asetetut sopimuksen tekemistä koskevat perusteet.

13 artikla

Neuvottelumenettely

1.   EKP voi soveltaa neuvottelumenettelyä seuraavissa poikkeustapauksissa:

| a) | sellaisten rakennusurakoiden tai tavara- tai palveluhankintojen yhteydessä, joita ei niiden luonteen tai niihin liittyvien riskien vuoksi voida hinnoitella yleisesti ennakolta; tai |
| --- | --- |

a)

sellaisten rakennusurakoiden tai tavara- tai palveluhankintojen yhteydessä, joita ei niiden luonteen tai niihin liittyvien riskien vuoksi voida hinnoitella yleisesti ennakolta; tai

| b) | kun palvelujen luonteen vuoksi niitä ei voida eritellä niin tarkasti, että sopimus voitaisiin tehdä valitsemalla paras tarjous avoimen tai rajoitetun menettelyn sääntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

b)

kun palvelujen luonteen vuoksi niitä ei voida eritellä niin tarkasti, että sopimus voitaisiin tehdä valitsemalla paras tarjous avoimen tai rajoitetun menettelyn sääntöjä noudattaen.

2.   EKP voi käyttää neuvottelumenettelyä myös silloin, jos avoimella menettelyllä, rajoitetulla menettelyllä tai kilpailullisella neuvottelumenettelyllä ei ole saatu hyväksyttävissä olevia tarjouksia, sillä edellytyksellä, että sopimuksen alkuperäisiä ehtoja ei olennaisesti muuteta. EKP voi jättää uuden hankintailmoituksen julkaisematta, jos se sisällyttää neuvottelumenettelyyn ainoastaan ne tarjoajat, jotka osallistuivat aikaisempaan menettelyyn, täyttivät valintaperusteet ja jättivät muotovaatimusten mukaiset tarjoukset. Jos tarjouksia ei ole saatu lainkaan tai jos yksikään saaduista tarjouksista ei täytä tarjouksille asetettuja muotovaatimuksia, EKP voi aloittaa myös 29 artiklan mukaisen neuvottelumenettelyn, jonka yhteydessä ei julkaista ilmoitusta.

3.   Hankintailmoituksen julkaisemisen jälkeen halukkaat tavarantoimittajat voivat pyytää saada osallistua neuvottelumenettelyyn. Niiden on jätettävä osallistumishakemuksensa hankintailmoituksessa mainitussa määräajassa ja toimitettava EKP:n vaatimat asiakirjat.

4.   EKP tarkistaa ehdokkaiden valintakelpoisuuden ja arvioi osallistumishakemuksia hankintailmoituksessa asetettujen valintaperusteiden mukaan. EKP pyytää tarjouksen vähintään kolmelta valintakelpoiselta valintaperusteet täyttävältä ehdokkaalta sillä edellytyksellä, että riittävä määrä valintaperusteet täyttäviä ehdokkaita on saatavilla. Tarjouspyyntö lähetetään kirjallisesti samaan aikaan kaikille ehdokkaille, joilta tarjousta pyydetään.

5.   Tarjousten arvioimisen jälkeen EKP voi neuvotella tarjoajien kanssa niiden tarjouksen mukauttamiseksi EKP:n vaatimuksiin. EKP voi aloittaa neuvottelut joko

| a) | parhaaksi arvioidun tarjoajan kanssa. Jos neuvottelut parhaaksi arvioidun tarjoajan kanssa kariutuvat, EKP voi aloittaa neuvottelut seuraavaksi parhaaksi arvioidun tarjoajan kanssa; tai |
| --- | --- |

a)

parhaaksi arvioidun tarjoajan kanssa. Jos neuvottelut parhaaksi arvioidun tarjoajan kanssa kariutuvat, EKP voi aloittaa neuvottelut seuraavaksi parhaaksi arvioidun tarjoajan kanssa; tai

| b) | samaan aikaan kaikkien sellaisen tarjouksen jättäneiden tarjoajien kanssa, joka olennaisilta osin täyttää EKP:n tekniset ja kaupalliset vaatimukset. Siinä tapauksessa neuvotteluihin hyväksyttävien tarjoajien lukumäärää voidaan supistaa seuraavissa vaiheissa soveltamalla hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä asetettuja sopimuksen tekemistä koskevia perusteita. |
| --- | --- |

b)

samaan aikaan kaikkien sellaisen tarjouksen jättäneiden tarjoajien kanssa, joka olennaisilta osin täyttää EKP:n tekniset ja kaupalliset vaatimukset. Siinä tapauksessa neuvotteluihin hyväksyttävien tarjoajien lukumäärää voidaan supistaa seuraavissa vaiheissa soveltamalla hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä asetettuja sopimuksen tekemistä koskevia perusteita.

EKP ilmoittaa ennen neuvottelujen aloittamista kaikille tarjoajille, miten neuvottelut käydään.

6.   Neuvotteluissa voidaan käsitellä tarjoajien teknisiä tarjouksia, kaupallisia tarjouksia ja sopimusehtoja sillä edellytyksellä, että tarjousmenettelyn ulottuvuutta ei olennaisesti muuteta. EKP voi myös pyytää tarjoajia antamaan korjatun tarjouksen. EKP varmistaa neuvottelujen aikana kaikkien neuvotteluihin pyydettyjen tarjoajien tasavertaisen kohtelun.

7.   Neuvottelujen päätyttyä EKP tekee sopimuksen sen tarjoajan kanssa, joka täyttää parhaiten hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä asetetut sopimuksen tekemistä koskevat perusteet.

14 artikla

Kilpailullinen neuvottelumenettely

1.   EKP voi erityisen monimutkaisten sopimusten yhteydessä noudattaa kilpailullista neuvottelumenettelyä, mikäli ei ole mahdollista määritellä EKP:n vaatimuksia siten, että sopimus voitaisiin tehdä avoimen tai rajoitetun menettelyn avulla.

2.   Hankintailmoituksen julkaisemisen jälkeen halukkaat tavarantoimittajat voivat pyytää saada osallistua kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn. Niiden on jätettävä osallistumishakemuksensa hankintailmoituksessa mainitussa määräajassa ja toimitettava EKP:n vaatimat asiakirjat.

3.   EKP tarkistaa ehdokkaiden valintakelpoisuuden ja arvioi osallistumishakemuksia hankintailmoituksessa asetettujen valintaperusteiden mukaan. EKP pyytää vähintään kolmea valintakelpoista ehdokasta osallistumaan neuvotteluun ja antaa niille tarjouspyynnön, jossa esitetään EKP:n tarpeet. Neuvottelun tarkoituksena on kartoittaa ja määritellä paras ratkaisu EKP:n tarpeiden tyydyttämiseksi. EKP voi keskustella valittujen ehdokkaiden kanssa kaikista sopimukseen liittyvistä näkökohdista.

4.   Neuvottelun kuluessa EKP huolehtii kaikkien ehdokkaiden tasapuolisesta kohtelusta. EKP ei myöskään saa paljastaa muille ehdokkaille jonkin ehdokkaan ehdottamia ratkaisuja tai muita tämän neuvottelun kuluessa antamia luottamuksellisia tietoja ilman tämän kirjallista suostumusta.

5.   EKP jatkaa neuvottelua, kunnes se kykenee ratkaisuvaihtoehtoja tarvittaessa vertailtuaan kartoittamaan ne ratkaisumallit, joilla kyetään täyttämään sen tarpeet. EKP voi toteuttaa menettelyn vaiheittain siten, että neuvoteltavien ratkaisujen määrää rajoitetaan neuvottelun aikana, jos tällaisesta mahdollisuudesta ilmoitetaan hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä. EKP valitsee harkittavaksi otettavat ratkaisut hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä vahvistettujen sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden mukaan.

6.   Kun EKP on julistanut neuvottelun päättyneeksi, sen on pyydettävä neuvotteluun osallistuvilta ehdokkailta lopullinen tarjous neuvottelun aikana esitettyjen ja määritettyjen ratkaisujen pohjalta.

7.   EKP arvioi saatuja tarjouksia hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä vahvistettujen sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden mukaan. EKP voi pyytää tarjoajia selventämään tai täsmentämään tiettyjä tarjoukseensa liittyviä seikkoja tai vahvistamaan tarjoukseen sisältyvät sitoumukset sillä edellytyksellä, että tällä ei muuteta tarjouksen perusosia eikä vääristetä kilpailua tai aiheuteta syrjintää. Arvioinnin tehtyään EKP tekee sopimuksen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella.

15 artikla

Puitejärjestelyt

1.   EKP voi käyttää puitejärjestelyjä sellaisissa tapauksissa, joissa se tekee säännöllisesti sopimuksia samanlaisista tavarahankinnoista, palveluista tai rakennusurakoista eikä kykene määrittämään täsmällisiä toimitusaikoja ja/tai yksityiskohtaisia vaatimuksia.

2.   Puitejärjestelyjä tehdessään EKP noudattaa edellä esitettyjä menettelyjä kaikissa puitejärjestelyn tekemiseen johtavissa vaiheissa. Jos EKP aikoo toteuttaa puitejärjestelyn useiden tavarantoimittajien kanssa, se tekee ainakin kolme sopimusta sillä edellytyksellä, että riittävä määrä tavarantoimittajia täyttää valintaperusteet ja sopimuksen tekemistä koskevat perusteet. Hankintailmoituksessa määritetään toteutettavien puitejärjestelyjen ulottuvuus ja lukumäärä.

Puitejärjestelyyn perustuvat sopimukset tehdään tässä artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

3.   Jos puitejärjestely toteutetaan yhden ainoan tavarantoimittajan kanssa, tähän järjestelyyn perustuvat sopimukset tehdään puitejärjestelyssä vahvistettujen ehtojen rajoissa. Mikäli tarpeen, EKP voi pyytää kirjallisesti tavarantoimittajaa täydentämään alkuperäistä tarjoustaan. Tällaisilla täydentävillä tarjouksilla ei saa tehdä olennaisia muutoksia puitejärjestelyssä vahvistettuihin ehtoihin.

4.   Jos puitejärjestelyt toteutetaan useiden tavarantoimittajien kanssa, sopimukset voidaan tehdä joko

| a) | soveltamalla puitejärjestelyissä vahvistettuja perusteita aloittamatta kilpailua uudelleen; tai |
| --- | --- |

a)

soveltamalla puitejärjestelyissä vahvistettuja perusteita aloittamatta kilpailua uudelleen; tai

| b) | jos tällaisia perusteita ei määritetä, EKP voi aloittaa kilpailun uudelleen sellaisten tavarantoimittajien keken, joiden osalta puitejärjestely on olemassa. |
| --- | --- |

b)

jos tällaisia perusteita ei määritetä, EKP voi aloittaa kilpailun uudelleen sellaisten tavarantoimittajien keken, joiden osalta puitejärjestely on olemassa.

Jälkimmäisessä tapauksessa EKP tekee sopimuksen seuraavan menettelyn mukaisesti:

| — | EKP kehottaa tavarantoimittajia kirjallisesti toimittamaan tarjouksen tarjouspyynnössä mainitussa määräajassa. Tarjouspyynnössä yksilöidään myös perusteet, joiden mukaan sopimus tehdään, ja |
| --- | --- |

—

EKP kehottaa tavarantoimittajia kirjallisesti toimittamaan tarjouksen tarjouspyynnössä mainitussa määräajassa. Tarjouspyynnössä yksilöidään myös perusteet, joiden mukaan sopimus tehdään, ja

| — | tavarantoimittajien on jätettävä tarjouksensa kirjallisesti EKP:n asettamassa määräajassa, ja |
| --- | --- |

—

tavarantoimittajien on jätettävä tarjouksensa kirjallisesti EKP:n asettamassa määräajassa, ja

| — | EKP tekee sopimuksen sellaisen tarjoajan kanssa, joka on jättänyt tarjouspyynnössä vahvistettujen sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden mukaan parhaan tarjouksen. |
| --- | --- |

—

EKP tekee sopimuksen sellaisen tarjoajan kanssa, joka on jättänyt tarjouspyynnössä vahvistettujen sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden mukaan parhaan tarjouksen.

16 artikla

Dynaamiset hankintajärjestelmät

1.   EKP voi hankkia tavanomaisesti käytettäviä tavaroita, palveluja ja rakennusurakoita dynaamisten hankintajärjestelmien avulla. Ellei tässä artiklassa muuta täsmennetä, menettelyssä noudatetaan avoimen menettelyn sääntöjä.

2.   Dynaamisen hankintajärjestelmän käyttöönottoa varten EKP:

| a) | julkaisee hankintailmoituksen, jossa todetaan, että kyseessä on dynaaminen hankintajärjestelmä, ja mainitaan Internet-osoite, jossa tarjousehdot ovat saatavilla; |
| --- | --- |

a)

julkaisee hankintailmoituksen, jossa todetaan, että kyseessä on dynaaminen hankintajärjestelmä, ja mainitaan Internet-osoite, jossa tarjousehdot ovat saatavilla;

| b) | asettaa tarjousehdot sekä kaikki niitä täydentävät asiakirjat sähköisessä muodossa ilmoituksen julkaisemispäivästä alkaen ja järjestelmän käytön päättymiseen saakka vapaasti, suoraan ja kokonaan kaikkien saataville; ja |
| --- | --- |

b)

asettaa tarjousehdot sekä kaikki niitä täydentävät asiakirjat sähköisessä muodossa ilmoituksen julkaisemispäivästä alkaen ja järjestelmän käytön päättymiseen saakka vapaasti, suoraan ja kokonaan kaikkien saataville; ja

| c) | ilmoittaa tarjousehdoissa muun muassa valintaperusteet ja sopimuksen tekemistä koskevat perusteet, järjestelmän kohteena olevien suunniteltujen hankintojen luonteen sekä kaikki tarvittavat tiedot hankintajärjestelmästä, käytettävästä sähköisestä järjestelmästä ja viestintäyhteyttä koskevista järjestelyistä ja teknisistä eritelmistä. |
| --- | --- |

c)

ilmoittaa tarjousehdoissa muun muassa valintaperusteet ja sopimuksen tekemistä koskevat perusteet, järjestelmän kohteena olevien suunniteltujen hankintojen luonteen sekä kaikki tarvittavat tiedot hankintajärjestelmästä, käytettävästä sähköisestä järjestelmästä ja viestintäyhteyttä koskevista järjestelyistä ja teknisistä eritelmistä.

3.   Kaikki valintaperusteet täyttävät tavarantoimittajat, jotka ovat esittäneet tarjousehtojen mukaisen alustavan tarjouksen, on hyväksyttävä järjestelmään koko sen käyttöajaksi. Tarjoajat saavat esittää alustavaa tarjousta paremman tarjouksen missä tahansa vaiheessa sillä edellytyksellä, että tarjous on edelleen tarjousehtojen mukainen. Tarjoajilta ei laskuteta käsittelymaksuja.

4.   Saatuaan alustavat tarjoukset EKP tarkistaa kohtuullisessa ajassa tarjoajien valintakelpoisuuden ja sen, onko valintaperusteita noudatettu. Se tarkistaa myös sen, että alustavat tarjoukset ovat tarjousehtojen mukaisia. EKP ilmoittaa mahdollisimman pian tarjoajille niiden hyväksymisestä dynaamiseen hankintajärjestelmään tai niiden hylkäämisestä.

5.   Jokaisesta erillisestä sopimuksesta, jonka arvo ylittää 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetut kynnysarvot, on laadittava erillinen tarjouspyyntö. Ennen tarjouspyynnön esittämistä EKP:n on julkaistava virallisessa lehdessä lyhennetty hankintailmoitus, jossa kaikkia halukkaita tavarantoimittajia pyydetään tekemään alustava tarjous määräajassa, joka saa olla enintään 15 päivää lyhennetyn hankintailmoituksen lähettämispäivästä. EKP jatkaa tarjousmenettelyä vasta ennakoituaan kaikki mainitun määräajan sisällä tehdyt alustavat tarjoukset.

6.   Arvioinnin jälkeen EKP pyytää kaikkia järjestelmään hyväksyttyjä tarjoajia tekemään tarjouksen kohtuullisessa ajassa. EKP:n on tehtävä sopimus sen tarjoajan kanssa, joka on esittänyt dynaamisen hankintajärjestelmän käyttöönottoa koskeneessa hankintailmoituksessa mainittujen perusteiden mukaan parhaan tarjouksen. Nämä perusteet voidaan määritellä yksityiskohtaisemmin tarjouspyynnön yhteydessä, jos se on tarkoituksenmukaista.

7.   Jos tietyn sopimuksen arvo alittaa 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetut kynnysarvot, EKP voi kutsua viisi tai kolme järjestelmään hyväksyttyä tarjoajaa 29 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

8.   Dynaamisen hankintajärjestelmän voimassaoloaika ei saa ylittää neljää vuotta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa erikoistapauksissa.

17 artikla

Sähköiset huutokaupat

1.   Kilpailullisia neuvottelumenettelyjä lukuun ottamatta EKP voi täydentää edellä esitettyjä tarjousmenettelyjä sähköisellä huutokaupalla, jos eritelmät voidaan laatia riittävän tarkasti.

Sähköinen huutokauppa koskee:

| a) | ainoastaan hintoja, jos sopimus tehdään alhaisimman hinnan perusteella; tai |
| --- | --- |

a)

ainoastaan hintoja, jos sopimus tehdään alhaisimman hinnan perusteella; tai

| b) | hintoja ja/tai tarjouspyyntöasiakirjoissa ilmoitettujen tarjoukseen sisältyvien tekijöiden uusia arvoja, jos sopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella. |
| --- | --- |

b)

hintoja ja/tai tarjouspyyntöasiakirjoissa ilmoitettujen tarjoukseen sisältyvien tekijöiden uusia arvoja, jos sopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella.

2.   Jos EKP aikoo järjestää sähköisen huutokaupan, sen on ilmoitettava tästä hankintailmoituksessa. Tarjouspyynnössä on oltava lisäksi muun muassa seuraavat tiedot:

| a) | tekijät, joiden arvot ovat sähköisen huutokaupan kohteena, siltä osin kuin nämä tekijät ovat määrällisesti ilmaistavissa lukuina tai prosenttimäärinä; |
| --- | --- |

a)

tekijät, joiden arvot ovat sähköisen huutokaupan kohteena, siltä osin kuin nämä tekijät ovat määrällisesti ilmaistavissa lukuina tai prosenttimäärinä;

| b) | niiden arvojen mahdolliset rajat, jotka voidaan esittää, sellaisina kuin ne ovat sopimuksen kohdetta koskevien eritelmien perusteella; |
| --- | --- |

b)

niiden arvojen mahdolliset rajat, jotka voidaan esittää, sellaisina kuin ne ovat sopimuksen kohdetta koskevien eritelmien perusteella;

| c) | tiedot, jotka annetaan tarjoajien käyttöön sähköisen huutokaupan aikana, sekä tietojen antamisen ajankohta, jos se on tarkoituksenmukaista; |
| --- | --- |

c)

tiedot, jotka annetaan tarjoajien käyttöön sähköisen huutokaupan aikana, sekä tietojen antamisen ajankohta, jos se on tarkoituksenmukaista;

| d) | tarvittavat tiedot sähköisen huutokaupan kulusta; |
| --- | --- |

d)

tarvittavat tiedot sähköisen huutokaupan kulusta;

| e) | edellytykset, joiden mukaisesti tarjoajat voivat tehdä tarjouksen, ja erityisesti tarjouksen tekemiseen tarvittaessa vaadittavat tarjousten väliset vähimmäiserot; |
| --- | --- |

e)

edellytykset, joiden mukaisesti tarjoajat voivat tehdä tarjouksen, ja erityisesti tarjouksen tekemiseen tarvittaessa vaadittavat tarjousten väliset vähimmäiserot;

| f) | tarvittavat tiedot käytettävästä sähköisestä järjestelmästä sekä viestintäyhteyttä koskevista yksityiskohdista ja teknisistä eritelmistä. |
| --- | --- |

f)

tarvittavat tiedot käytettävästä sähköisestä järjestelmästä sekä viestintäyhteyttä koskevista yksityiskohdista ja teknisistä eritelmistä.

3.   Sähköinen huutokauppa aloitetaan vasta tarjousten jättämisen ja alustavan arvioinnin jälkeen. Kaikkia hyväksyttävän tarjouksen tehneitä tarjoajia on pyydettävä samanaikaisesti sähköisin keinoin esittämään uusia hintoja ja/tai uusia arvoja; pyynnön on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot käytettävien sähköisten laitteiden edellyttämästä yksilöllisestä yhteydestä sekä täsmälliset tiedot sähköisen huutokaupan alkamispäivästä ja kellonajasta. Sähköinen huutokauppa voidaan käydä useissa peräkkäisissä vaiheissa. Sähköinen huutokauppa voi alkaa aikaisintaan kahden työpäivän kuluttua kutsujen lähettämispäivästä.

4.   Kun sopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, kutsuun on liitettävä asianomaisen tarjoajan kokonaisarvioinnin tulokset. Kutsussa on ilmoitettava myös matemaattinen kaava, jonka mukaan uusi järjestys määräytyy automaattisesti sähköisessä huutokaupassa esitettyjen uusien hintojen ja/tai uusien arvojen perusteella. Kaava sisältää kaikkien kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi valittujen perusteiden suhteellisen painotuksen, sellaisena kuin se on ilmoitettu hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa. Tätä varten mahdolliset hintahaarukat on kuitenkin esitettävä ennalta määrättynä arvona. Jos hyväksytään vaihtoehtoja, kullekin vaihtoehdolle on määriteltävä erillinen kaava.

5.   EKP:n on toimitettava sähköisen huutokaupan jokaisessa vaiheessa välittömästi kaikille tarjoajille vähintään ne tiedot, joiden perusteella nämä voivat milloin hyvänsä tarkistaa keskinäisen järjestyksensä. Se voi myös toimittaa muita tietoja muista esitetyistä hinnoista tai arvoista, edellyttäen, että tästä ilmoitetaan tarjouspyyntöasiakirjoissa. Se voi myös ilmoittaa milloin tahansa huutokauppavaiheeseen osallistuvien lukumäärän. EKP ei kuitenkaan missään tapauksessa voi paljastaa tarjoajien henkilöllisyyttä sähköisen huutokaupan eri vaiheiden aikana.

6.   EKP lopettaa sähköisen huutokaupan, kun huutokauppaan osallistumista koskevassa pyynnössä vahvistettu määräaika on päättynyt. Määräaika voidaan ilmaista tiettynä päivämääränä ja kellonaikana tai ajanjaksona, joka on kulunut sen jälkeen, kun viimeinen uusia hintoja tai arvoja koskeva tarjous on jätetty. EKP täsmentää kutsussa vaiheittain toteutettavien huutokauppojen aikataulut.

7.   Lopetettuaan sähköisen huutokaupan EKP tekee sopimuksen sähköisen huutokaupan tulosten perusteella.

18 artikla

Osallistumishakemusten ja tarjousten vastaanottamista koskevat määräajat

1.   Vahvistaessaan osallistumishakemusten ja tarjousten vastaanottamista koskevat määräajat EKP:n on otettava erityisesti huomioon sopimuksen monimutkaisuus ja tarjousten laatimiseen tarvittava aika, tämän kuitenkaan rajoittamatta tässä artiklassa vahvistettujen vähimmäismääräaikojen noudattamista.

2.   Avoimissa menettelyissä vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle on 52 päivää hankintailmoituksen lähettämispäivästä.

3.   Rajoitetuissa menettelyissä, neuvottelumenettelyissä ja kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä:

| a) | vähimmäismääräaika osallistumishakemusten vastaanottamiselle on 37 päivää hankintailmoituksen lähettämispäivästä; ja |
| --- | --- |

a)

vähimmäismääräaika osallistumishakemusten vastaanottamiselle on 37 päivää hankintailmoituksen lähettämispäivästä; ja

| b) | vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle on 40 päivää tarjouspyynnön lähettämispäivästä. |
| --- | --- |

b)

vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle on 40 päivää tarjouspyynnön lähettämispäivästä.

4.   Jos EKP on julkaissut ennakkotietoilmoituksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja se lähetettiin vähintään 52 päivää ennen hankintailmoitusta, vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle voidaan yleensä lyhentää 36 päivään mutta ei missään tapauksessa alle 22 päivään.

5.   Jos hankintailmoitukset laaditaan ja lähetetään sähköisesti Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston antamien muoto- ja menettelymääräysten mukaisesti, tarjousten ja osallistumishakemusten vastaanottamisen määräaikoja voidaan lyhentää seitsemällä päivällä.

6.   Tarjousten vastaanottamista koskevia määräaikoja voidaan lyhentää viidellä päivällä, jos EKP asettaa tarjouspyynnön hankintailmoituksen julkaisemispäivästä alkaen sähköisessä muodossa vapaasti ja suoraan kaikkien saataville ja mainitsee ilmoituksessa Internet-osoitteen, jossa asiakirjat ovat saatavilla. Määräaikaa voidaan tämän mukaisesti lyhentää sen lisäksi, mitä 5 kohdassa säädetään.

7.   Jos tarjouspyyntöä, joka on pyydetty riittävän ajoissa, ei ole avoimessa menettelyssä toimitettu kuuden päivän kuluessa tai jos tarjousten tekeminen edellyttää paikalla käyntiä tai tarjouspyyntöön liittyvien asiakirjojen tarkastusta paikalla, tarjousten vastaanottamisen määräaikoja on pidennettävä siten, että kaikilla tavarantoimittajilla on riittävästi aikaa laatia tarjoukset.

8.   Jos tässä artiklassa säädettyjen määräaikojen noudattaminen on kiireen vuoksi käytännössä mahdotonta rajoitetuissa menettelyissä ja neuvottelumenettelyissä, EKP voi soveltaa nopeutettua menettelyä. Siinä tapauksessa sovelletaan seuraavia vähimmäismääräaikoja:

| a) | osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava vähintään 15 päivää hankintailmoituksen lähettämispäivästä tai, jos ilmoitus lähetettiin sähköisessä muodossa ilmoitusten lähettämistä koskevia muoto- ja menettelymääräyksiä noudattaen, vähintään 10 päivää; ja |
| --- | --- |

a)

osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava vähintään 15 päivää hankintailmoituksen lähettämispäivästä tai, jos ilmoitus lähetettiin sähköisessä muodossa ilmoitusten lähettämistä koskevia muoto- ja menettelymääräyksiä noudattaen, vähintään 10 päivää; ja

| b) | tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava vähintään 10 päivää tarjouspyynnön vastaanottamispäivästä. |
| --- | --- |

b)

tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava vähintään 10 päivää tarjouspyynnön vastaanottamispäivästä.

9.   EKP voi ennen määräajan päättymistä pidentää hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa asetettuja määräaikoja, jos se muuttaa tarjouspyyntöasiakirjoja, tai muissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

2   JAKSO

Menettelyn kulku

19 artikla

Yhteydenpito ehdokkaiden ja tarjoajien kanssa

1.   Ehdokkaat ja tarjoajat ovat tarjousmenettelyn aikana yhteydessä ainoastaan EKP:n nimeämän henkilön/nimeämien henkilöiden kanssa. EKP yksilöi käytettävät yhteydenpitokeinot hankintailmoituksessa ja/tai tarjouspyynnössä. Yhteydenpitokeinojen on oltava yleisesti saatavilla, eikä niitä saa käyttää syrjivästi.

2.   Ehdokkaiden/tarjoajien on jätettävä osallistumishakemuksensa/tarjouksensa kirjallisesti hankintailmoituksessa/tarjouspyynnössä asetettujen vaatimusten mukaisesti.

3.   EKP voi toteuttaa sähköisiä huutokauppoja sähköistä hankintaa koskevien yleisten vaatimusten mukaisesti, sellaisina kuin ne ilmenevät hankintadirektiivin 42 artiklasta, luettuna yhdessä sen liitteen X kanssa. Tällaisessa tapauksessa hankintailmoituksessa on mainittava erityisesti muotovaatimukset, jotka ehdokkaiden/tarjoajien on otettava huomioon, ja se, miten sähköisen asioinnin laitealustalle päästään. EKP voi määrätä, että se hyväksyy ainoastaan sähköisiä osallistumishakemuksia/tarjouksia.

4.   Ehdokkaat tai tarjoajat voivat toimittaa kirjallisesti EKP:lle kysymyksiä hankintailmoituksesta, tarjouspyynnöstä tai muista asiakirjoista hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä vahvistetuin edellytyksin. EKP:n on vastattava tällaisiin kysymyksiin kohtuullisessa ajassa, ja sen on ilmoitettava vastaukset kaikille ehdokkaille/tarjoajille nimettömästi, jos vastauksilla on merkitystä niille kaikille.

5.   EKP varmistaa, että ehdokkaiden ja tarjoajien antamat tiedot käsitellään ja arkistoidaan luottamusperiaatteen mukaisesti ja, siltä osin kuin kyseessä ovat henkilötiedot, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti (5).

20 artikla

Täydentäviä asiakirjoja ja lisäselvennyksiä koskevat pyynnöt

Sen jälkeen kun EKP on avannut osallistumishakemukset tai tarjoukset, se voi pyytää ehdokkaita ja tarjoajia täydentämään toimitettuja asiakirjoja tai selventämään tiettyjä seikkoja. Näillä pyynnöillä ei saa vääristää vilpitöntä kilpailua eivätkä ne saa johtaa ehdokkaiden/tarjoajien epätasa-arvoiseen kohteluun tai osallistumishakemusten tai tarjousten ehtojen muuttamiseen.

21 artikla

Tarjouspyyntöasiakirjojen oikaiseminen

1.   Jos EKP havaitsee ennen osallistumishakemusten tai tarjousten jättämiselle asetettujen määräaikojen päättymistä virheen, epätarkkuuden, puutteen tai minkä tahansa tyyppisen virheen hankintailmoituksen, tarjouspyynnön tai muiden asiakirjojen tekstissä, sen on oikaistava virhe ja ilmoitettava siitä kaikille ehdokkaille tai tarjoajille tarkoituksenmukaisella tavalla.

2.   Jos ehdokkaat tai tarjoajat katsovat, että EKP:n hankintailmoituksessa, tarjouspyynnössä tai muissa asiakirjoissa vahvistamat vaatimukset ovat epätäydellisiä, epäjohdonmukaisia tai lainvastaisia, niiden on ilmoitettava epäilyksistään EKP:lle kirjallisesti. Ehdokkaan/tarjoajan on ilmoitettava epäilyksistään viipymättä sen jälkeen kun se on havainnut tai se olisi voinut havaita sääntöjenvastaisuuden. EKP voi tämän jälkeen joko korjata tai täydentää vaatimuksia pyydetyllä tavalla tai hylätä pyynnön ja perustella hylkäävän päätöksensä. EKP:n vaatimuksia koskevia vastaväitteitä, joita ei ole ilmoitettu EKP:lle viipymättä, ei voida esittää myöhemmässä vaiheessa.

22 artikla

Tarjouspyyntö

1.   Tarjouspyyntöön on yleensä sisällyttävä ainakin seuraavat seikat:

| a) | viittaus julkaistuun hankintailmoitukseen; |
| --- | --- |

a)

viittaus julkaistuun hankintailmoitukseen;

| b) | tarjoukseen liittyvät muotovaatimukset, erityisesti määräaika tarjousten vastaanottamiselle, osoite, johon tarjoukset on toimitettava, kieli tai kielet, joilla ne on laadittava, muoto, jossa tarjous on toimitettava, ja ajanjakso, jonka aikana tarjouksen on oltava voimassa; |
| --- | --- |

b)

tarjoukseen liittyvät muotovaatimukset, erityisesti määräaika tarjousten vastaanottamiselle, osoite, johon tarjoukset on toimitettava, kieli tai kielet, joilla ne on laadittava, muoto, jossa tarjous on toimitettava, ja ajanjakso, jonka aikana tarjouksen on oltava voimassa;

| c) | Rakennusurakoita, palveluja ja tavaroita koskeviin lisähankintoihin liittyvät valintalausekkeet sekä mahdollisten sallittujen uusimisten ja pidentämisten lukumäärä; |
| --- | --- |

c)

Rakennusurakoita, palveluja ja tavaroita koskeviin lisähankintoihin liittyvät valintalausekkeet sekä mahdollisten sallittujen uusimisten ja pidentämisten lukumäärä;

| d) | luettelo asiakirjoista, joita tarjoajan on toimitettava; ja |
| --- | --- |

d)

luettelo asiakirjoista, joita tarjoajan on toimitettava; ja

| e) | sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden suhteellinen painotus tai tarvittaessa näiden perusteiden soveltamisen tärkeysjärjestys, jos se ei ilmene hankintailmoituksesta. |
| --- | --- |

e)

sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden suhteellinen painotus tai tarvittaessa näiden perusteiden soveltamisen tärkeysjärjestys, jos se ei ilmene hankintailmoituksesta.

2.   Tarjouspyyntöön on sisällyttävä

| a) | jäljennös eritelmistä, joissa määritellään EKP:n vaatimukset, tai, jos kyseessä on kilpailullinen neuvottelumenettely, jäljennös tarjouspyynnöstä, jossa määritellään EKP:n tarpeet; |
| --- | --- |

a)

jäljennös eritelmistä, joissa määritellään EKP:n vaatimukset, tai, jos kyseessä on kilpailullinen neuvottelumenettely, jäljennös tarjouspyynnöstä, jossa määritellään EKP:n tarpeet;

| b) | jäljennös sopimusluonnoksesta, EKP:n yleisistä ehdoista tai asiakirjasta, jossa yksilöidään sopimuksen keskeiset ominaisuudet; ja |
| --- | --- |

b)

jäljennös sopimusluonnoksesta, EKP:n yleisistä ehdoista tai asiakirjasta, jossa yksilöidään sopimuksen keskeiset ominaisuudet; ja

| c) | muut mahdolliset asiakirjat, joita EKP pitää tärkeinä. |
| --- | --- |

c)

muut mahdolliset asiakirjat, joita EKP pitää tärkeinä.

Jos nämä asiakirjat ovat saatavilla sähköisessä muodossa, tarjouspyynnössä yksilöidään, miten tarjoajat voivat tutustua niihin.

3   JAKSO

Arviointi

23 artikla

Yleistä

1.   EKP:n on arvioitava kaikkia tarjouksia 26 artiklassa tarkoitettujen sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden mukaan sen jälkeen kun se on

| — | tarkistanut tarjousta koskevat muotovaatimukset; |
| --- | --- |

—

tarkistanut tarjousta koskevat muotovaatimukset;

| — | tarkistanut tarjoajien valintakelpoisuuden 24 artiklassa tarkoitetulla tavalla; ja |
| --- | --- |

—

tarkistanut tarjoajien valintakelpoisuuden 24 artiklassa tarkoitetulla tavalla; ja

| — | arvioinut 25 artiklassa tarkoitettujen valintaperusteiden täyttymisen. |
| --- | --- |

—

arvioinut 25 artiklassa tarkoitettujen valintaperusteiden täyttymisen.

2.   EKP tekee tarjouksen sopimuksen tekemistä koskevat perusteet parhaiten täyttävän tarjoajan kanssa.

3.   Hakemuksia ja tarjouksia ei saa avata ennen niiden jättämiselle asetetun määräajan päättymistä. Osallistumishakemukset ja tarjoukset avataan ainakin kahden henkilöstöön kuuluvan henkilön läsnä ollessa. Avaamisesta laaditaan pöytäkirja. Ellei toisin ole määrätty, ehdokkaat tai tarjoajat eivät saa osallistua avaamiseen.

4.   Arviointimenettelystä ja sen lopputuloksesta laaditaan arviointiraportti.

24 artikla

Ehdokkaiden/tarjoajien valintakelpoisuus

1.   Kaikki luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka asuvat tai joilla on kotipaikka EU:n alueella, saavat osallistua tarjousmenettelyihin, tämän rajoittamatta seuraavien kohtien soveltamista. Tarjouskilpailut ovat myös avoinna yhtäläisin ehdoin kaikille sellaisille luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille, jotka asuvat tai joilla on kotipaikka sellaisessa kolmannessa maassa, joka on ratifioinut julkisia hankintoja koskevan Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksen tai joka on tehnyt EU:n kanssa kahdenvälisen sopimuksen julkisista hankinnoista kyseisissä sopimuksissa vahvistetuin ehdoin. Muiden kolmansien maiden tavarantoimittajia voidaan hyväksyä tarjousmenettelyyn ainoastaan EKP:n harkinnan mukaan.

2.   Tavarantoimittajien muodostamat tilapäiset ryhmittymät voivat osallistua tarjousmenettelyihin hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä vahvistetuin edellytyksin. EKP voi vaatia tällaisilta tilapäisiltä ryhmittymiltä tietyn oikeudellisen muodon hankkimista, jos sopimus tehdään niiden kanssa, mikäli tämä muoto on välttämätön sopimuksen asianmukaiseksi täytäntöön panemiseksi.

3.   EKP sulkee tarjousmenettelystä ehdokkaat tai tarjoajat, jotka on tuomittu lainvoimaisella tuomiolla petoksesta, lahjonnasta, rahanpesusta, osallistumisesta jonkin rikollisjärjestön toimintaan tai mihin tahansa muuhun lainvastaiseen toimintaan, josta aiheutuu haittaa yhteisöjen, EKP:n tai kansallisten keskuspankkien taloudellisille intresseille.

4.   EKP voi sulkea tarjousmenettelystä milloin hyvänsä ehdokkaan tai tarjoajan,

| a) | joka on konkurssissa tai purkumenettelyn kohteena tai jonka asioita hallinnoi tuomioistuin tai joka on sopinut järjestelystä velkojien kanssa tai keskeyttänyt liiketoimintansa taikka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen; |
| --- | --- |

a)

joka on konkurssissa tai purkumenettelyn kohteena tai jonka asioita hallinnoi tuomioistuin tai joka on sopinut järjestelystä velkojien kanssa tai keskeyttänyt liiketoimintansa taikka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen;

| b) | joka on saanut ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä lainvastaisesta teosta tuomion, joka on tullut lainvoimaiseksi; |
| --- | --- |

b)

joka on saanut ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä lainvastaisesta teosta tuomion, joka on tullut lainvoimaiseksi;

| c) | joka on ammattitoiminnassaan syyllistynyt vakavaan virheeseen; |
| --- | --- |

c)

joka on ammattitoiminnassaan syyllistynyt vakavaan virheeseen;

| d) | joka on laiminlyönyt velvollisuutensa suorittaa sijoittautumismaansa tai hankintaviranomaisen maan taikka sopimuksen täytäntöönpanomaan lainsäädännön mukaisia sosiaaliturvamaksuja tai veroja; |
| --- | --- |

d)

joka on laiminlyönyt velvollisuutensa suorittaa sijoittautumismaansa tai hankintaviranomaisen maan taikka sopimuksen täytäntöönpanomaan lainsäädännön mukaisia sosiaaliturvamaksuja tai veroja;

| e) | joka on tuomioistuimessa tai välimiesmenettelyssä annetun ratkaisun mukaan syyllistynyt vakavaan sopimusrikkomukseen sen vuoksi, että se ei ole noudattanut jonkin toisen tarjousmenettelyn mukaisia sopimusvelvoitteitaan; |
| --- | --- |

e)

joka on tuomioistuimessa tai välimiesmenettelyssä annetun ratkaisun mukaan syyllistynyt vakavaan sopimusrikkomukseen sen vuoksi, että se ei ole noudattanut jonkin toisen tarjousmenettelyn mukaisia sopimusvelvoitteitaan;

| f) | jonka johtoa, henkilöstöä tai yksittäisiä työntekijöitä koskee intressikonflikti; |
| --- | --- |

f)

jonka johtoa, henkilöstöä tai yksittäisiä työntekijöitä koskee intressikonflikti;

| g) | joka on EKP:n vaatimia tietoja ilmoittaessaan syyllistynyt väärien tietojen antamiseen; |
| --- | --- |

g)

joka on EKP:n vaatimia tietoja ilmoittaessaan syyllistynyt väärien tietojen antamiseen;

| h) | joka ottaa yhteyttä muihin ehdokkaisiin tai tarjoajiin kilpailun rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

h)

joka ottaa yhteyttä muihin ehdokkaisiin tai tarjoajiin kilpailun rajoittamiseksi.

5.   Ehdokkaiden tai tarjoajien on varmennettava, että niitä ei koske mikään edellä mainituista tilanteista ja/tai esitettävä hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä yksilöity näyttö. Jos tällaiset seikat tulevat esiin menettelyn aikana, EKP ilmoittaa asiasta viipymättä asianomaiselle ehdokkaalle/tarjoajalle.

25 artikla

Valintaperusteet

1.   EKP yksilöi hankintailmoituksessa valintaperusteet, joiden mukaan arvioidaan ehdokkaan/tarjoajan resursseja panna sopimus täytäntöön. Valintaperusteiden on liityttävä ehdokkaan tai tarjoajan taloudellisiin, rahoituksellisiin, teknisiin tai ammatillisiin resursseihin.

2.   EKP voi vahvistaa vähimmäisvaatimustason, jonka alittuessa se ei voi valita ehdokasta tai tarjoajaa. Nämä vähimmäisvaatimustasot yksilöidään hankintailmoituksessa.

3.   EKP voi myös pyytää ehdokkaita tai tarjoajia osoittamaan, että niillä on kansallisen lainsäädännön perusteella valtuudet panna sopimus täytäntöön, mistä on osoituksena kuuluminen kauppa- tai ammattirekisteriin, valaehtoinen ilmoitus tai todistus, tietyn järjestön jäsenyys, nimenomainen lupa tai kirjaus ALV-rekisteriin.

4.   EKP yksilöi hankintailmoituksessa asiakirjat, joita ehdokkaiden tai tarjoajien on toimitettava todistuksena rahoituksellisista, taloudellisista, teknisistä ja ammatillisista resursseistaan. Pyydetty asiakirja-aineisto ei saa ylittää sopimuksen kohdetta, ja siinä yhteydessä on otettava huomioon tavarantoimittajien lailliset intressit erityisesti teknisten salaisuuksiensa ja liikesalaisuuksiensa suojelemiseen.

5.   Jos jostain EKP:n hyväksyttävänä pitämästä poikkeuksellisesta syystä tarjoaja tai ehdokas ei kykene toimittamaan pyydettyjä asiakirjoja, se voi osoittaa resurssiensa olemassaolon muilla EKP:n tarkoituksenmukaisiksi katsomalla keinoilla.

6.   Tavarantoimittaja voi, mikäli se on tarkoituksenmukaista ja koskee jotain tiettyä sopimusta, vedota joidenkin muiden yksiköiden resursseihin, sen ja niiden välisten sidoksien laillisesta luonteesta riippumatta. Siinä tapauksessa sen on osoitettava EKP:lle, että sillä on käytettävissään sopimuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat resurssit. Tavarantoimittajien muodostamat tilapäiset ryhmittymät voivat samoin edellytyksin vedota ryhmän osallistujien resursseihin.

26 artikla

Sopimuksen tekemistä koskevat perusteet

1.   EKP yksilöi hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä, aikooko se tehdä sopimuksen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen tekevän tarjoajan vai alinta hintaa tarjoavan tarjoajan kanssa.

2.   Jos sopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen tekevän tarjoajan kanssa, EKP:n on mainittava hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä taikka, jos kyseessä on kilpailullinen neuvottelumenettely, tarjouspyynnössä:

| a) | laadulliset perusteet, joihin nähden tarjouksia arvioidaan. Tällaisten perusteiden on liityttävä kyseisen sopimuksen sisältöön, ja niihin voivat sisältyä esimerkiksi laatu, tekniset ansiot; esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, ympäristöystävällisyys, käyttökustannukset, kustannustehokkuus, myynnin jälkeinen palvelu ja tekninen tuki, toimituspäivä sekä toimitus- tai toteutusaika; ja |
| --- | --- |

a)

laadulliset perusteet, joihin nähden tarjouksia arvioidaan. Tällaisten perusteiden on liityttävä kyseisen sopimuksen sisältöön, ja niihin voivat sisältyä esimerkiksi laatu, tekniset ansiot; esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, ympäristöystävällisyys, käyttökustannukset, kustannustehokkuus, myynnin jälkeinen palvelu ja tekninen tuki, toimituspäivä sekä toimitus- tai toteutusaika; ja

| (b) | kunkin perusteen suhteellinen painotus, jota se soveltaa kunkin kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen yksilöimiseksi valitun perusteen osalta. Painotukset voidaan ilmaista määrittämällä äärirajoiltaan asianmukainen suuruusluokka. |
| --- | --- |

(b)

kunkin perusteen suhteellinen painotus, jota se soveltaa kunkin kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen yksilöimiseksi valitun perusteen osalta. Painotukset voidaan ilmaista määrittämällä äärirajoiltaan asianmukainen suuruusluokka.

Jos EKP katsoo, että painottaminen ei todistettavasti ole mahdollista, se ilmoittaa perusteiden tärkeysjärjestyksen.

27 artikla

Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset

1.   EKP voi hylätä tarjoukset, jotka vaikuttavat tarjottuihin tavaroihin, rakennusurakoihin tai palveluihin nähden poikkeuksellisen alhaisilta.

2.   Ennen kuin EKP voi hylätä tällaiset tarjoukset, sen on pyydettävä kirjallisesti tiedot olennaisiksi katsomistaan tarjouksen pääkohdista. Tällaiset tiedot voivat koskea erityisesti:

| a) | tuotteiden valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudellisia näkökohtia; |
| --- | --- |

a)

tuotteiden valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudellisia näkökohtia;

| b) | valittuja teknisiä ratkaisuja tai poikkeuksellisen edullisia, tarjoajan käytettävissä olevia ehtoja; |
| --- | --- |

b)

valittuja teknisiä ratkaisuja tai poikkeuksellisen edullisia, tarjoajan käytettävissä olevia ehtoja;

| c) | tarjouksen omintakeisuutta; tai |
| --- | --- |

c)

tarjouksen omintakeisuutta; tai

| d) | siellä voimassa olevien työsuojelua ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvien velvoitteiden noudattamista, missä suorituksen on määrä tapahtua. |
| --- | --- |

d)

siellä voimassa olevien työsuojelua ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvien velvoitteiden noudattamista, missä suorituksen on määrä tapahtua.

EKP tarkistaa tarjouksen pääkohdat ottamalla huomioon toimitetut selitykset ja näytön.

3.   Jos tarjoaja on saanut valtiontukea, EKP voi hylätä kyseisen tarjouksen pelkästään tästä syystä, jos tämä ei pysty EKP:n vahvistamassa riittävässä määräajassa näyttämään toteen, että kyseessä oleva tuki on myönnetty laillisesti valtiontukia koskevissa yhteisön määräyksissä yksilöityjen menettelyjen ja päätösten mukaisesti.

28 artikla

Ilmoittaminen valintaa ja sopimuksen tekemistä koskevista päätöksistä

1.   EKP ilmoittaa päätöksestään mahdollisimman nopeasti kirjallisesti kaikille ehdokkaille tai tarjoajille, joiden osallistumishakemukset tai tarjoukset hylätään.

2   Ilmoitus tehdään vähintään 15 päivää ennen kuin EKP allekirjoittaa sopimuksen.

3.   Ehdokkaat ja tarjoajat voivat 15 päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta pyytää EKP:tä esittämään perustelut osallistumishakemuksensa tai tarjouksensa hylkäämiselle. Hävinneet tarjoajat, joiden tarjoukset tutkittiin, voivat kysyä myös valitun tarjoajan nimeä sekä valitun tarjoajan tarjouksen keskeisiä ominaisuuksia ja suhteellisia etuja.

4.   EKP voi kuitenkin päättää olla antamatta tiettyjä tietoja, jos tällaisten tietojen antaminen vaikuttaisi muiden tavarantoimittajien hyväksyttäviin kaupallisiin intresseihin, estäisi lain soveltamisen tai olisi muutoin yleisen edun vastaista.

5.   EKP:n on julkaistava lisäksi virallisessa lehdessä ilmoitus sopimuksentekomenettelyn lopputuloksesta. Ilmoitus toimitetaan 48 päivän kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta.

III   LUKU

KYNNYSARVON ALITTAVAT HANKINNAT

29 artikla

Menettely, jonka yhteydessä ei julkaista ilmoitusta

1.   Sopimukset, joiden ennakoitu kokonaisarvo alittaa 4 artiklan 3 kohdassa yksilöidyt kynnysarvot, sekä 6 artiklan 2 kohdassa mainitut palveluhankintoja koskevat sopimukset tehdään seuraavan menettelyn mukaisesti.

2.   Jos sopimuksen arvo on vähintään 50 000 euroa tavaroiden ja palvelujen tai 500 000 euroa rakennusurakoiden osalta, EKP kutsuu vähintään viisi sopivaa tavarantoimittajaa jättämään tarjouksen EKP:n asettamassa määräajassa, jos näin monta tavarantoimittajaa on saatavilla.

Jos sopimuksen arvo on näitä kynnysarvoja pienempi mutta vähintään 10 000 euroa, EKP kutsuu vähintään kolme sopivaa tavarantoimittajaa jättämään tarjouksen, jos näin monta tavarantoimittajaa on saatavilla.

Molemmissa tapauksissa EKP esittää tavarantoimittajille tarjouspyynnön, jossa yksilöidään EKP:n vaatimukset ja sopimuksen tekemistä koskevat perusteet. Vahvistaessaan määräajan tarjousten jättämiselle EKP:n on otettava huomioon sopimuksen monimutkaisuus ja tarjouksen laatimiseen tarvittava aika.

3.   EKP valitsee tarjousmenettelyyn kutsuttavat tavarantoimittajat joko tarjoajista, jotka on hyväksytty dynaamiseen hankintajärjestelmään, tai, jos tällaista järjestelmää ei ole otettu käyttöön, rekisteröityjen tavarantoimittajien luettelosta tai, jos tällaista luetteloa ei ole laadittu, oman markkinatutkimuksensa perusteella. Sopivien tavarantoimittajien esikarsinta on yksinomaan EKP:n harkintavallassa. Rekisteröityjen tavarantoimittajien luetteloihin otetaan mikä tahansa halukas tavarantoimittaja, joka tarjoaa sen tyyppisiä tavaroita, palveluja tai rakennusurakoita, joita varten luettelo on laadittu. EKP ilmoittaa asianmukaisin keinoin säännöllisesti mahdollisuudesta tulla rekisteröidyksi näihin luetteloihin.

4.   EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista hankintailmoituksen verkkosivuillaan tai käyttämällä muita tarkoituksenmukaisia välineitä. Siinä tapauksessa tarjouspyyntö lähetetään kaikille tavarantoimittajille, jotka ovat ilmoittaneet mielenkiintonsa osallistumiseen EKP:n asettamassa määräajassa.

5.   Saatuja tarjouksia arvioidaan tarjouspyynnössä asetettuihin perusteisiin nähden. Kirjallisten tarjousten arvioimisen jälkeen EKP voi ryhtyä neuvotteluihin tarjoajien kanssa, jos tällainen mahdollisuus on mainittu tarjouspyynnössä. Neuvottelut voivat olla jatkoneuvotteluja tarjoajien paremmuusjärjestyksen perusteella tai samanaikaisia neuvotteluja kaikkien tarjoajien kanssa.

6.   EKP tekee sopimuksen sen tarjoajan kanssa, joka parhaiten täyttää tarjouspyynnössä vahvistetut perusteet.

7.   Menettely toteutetaan 3 artiklassa vahvistettujen yleisperiaatteiden mukaisesti. Tässä yhteydessä sovelletaan 19, 20, 21, 24 ja 27 artiklaa.

30 artikla

Tiedoksiannot tarjoajille ja sopimuskumppaneiden luettelo

1.   Kun EKP on tehnyt päätöksen sopimuksen tekemisestä, se ilmoittaa muille tarjoajille kohtuullisessa ajassa kirjallisesti tarjousmenettelyn lopputuloksesta.

2.   Tarjoajat voivat 15 päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta pyytää EKP:ta ilmoittamaan tärkeimmät syyt niiden tarjouksen hylkäämiseen. Tässä yhteydessä sovelletaan 28 artiklan 4 kohtaa.

3.   EKP julkistaa vuosittain luettelon sopimuksista, joiden arvo on yli 50 000 euroa ja jotka tehtiin 29 artiklan mukaisesti tai joiden osalta myönnettiin poikkeus 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Luettelossa yksilöidään niiden sopimuskumppaneiden nimet, joiden kanssa sopimukset tehtiin, sekä sopimusten kohde ja arvo.

31 artikla

Sopimuksen tekeminen suoraan

EKP voi tehdä sopimuksia yhden tarjouksen perusteella, jos sopimuksen ennakoitu arvo on vähemmän kuin 10 000 euroa ilman arvonlisäveroa tai jos sille on myönnetty poikkeus 6 artiklan 1 kohdan mukaiseseti.

IV   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

32 artikla

Sopimuksentekomenettelyjen peruuttaminen

1.   EKP voi peruuttaa sopimuksentekomenettelyn missä tahansa vaiheessa ennen sopimuksen allekirjoittamista ilman että ehdokkailla tai tarjoajilla olisi oikeutta vaatia minkäänlaista korvausta.

2.   EKP:n peruuttamispäätöksessä on noudatettava 3 artiklassa vahvistettuja yleisperiaatteita.

3.   EKP:n on tehtävä asiasta virallinen päätös ja saatettava se ehdokkaiden tai tarjoajien tietoon.

33 artikla

Muutoksenhakumenettely

1.   Ehdokkaat/tarjoajat voivat II luvun mukaisissa julkisia hankintoja koskevissa tarjousmenettelyissä riitauttaa kirjallisesti EKP:n päätöksen hylätä niiden osallistumishakemus tai tarjous 15 päivän kuluessa 28 artiklan 3 kohdassa mainittujen tietojen vastaanottamisesta tai, jos tietoja ei pyydetä, 15 päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Valitukseen on sisällyttävä kaikki lisätiedot ja perustellut vastaväitteet.

2.   Valitus on osoitettava EKP:n hankintoja käsittelevälle valvontaelimelle. Jos valvontaelin katsoo, että valittajan osallistumishakemuksen tai tarjouksen hylkäämisestä tehty päätös on tämän päätöksen tai julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön yleisperiaatteiden vastainen, se joko määrää, että tarjousmenettely tai joitain sen osia on toteutettava uudelleen, tai tekee lopullisen päätöksen. Muussa tapauksessa valitus hylätään. Valvontaelin ilmoittaa valittajalle kirjallisesti päätöksestään kuukauden kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Päätös on perusteltava.

3.   Muutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta. Valvontaelin voi keskeyttää sopimuksentekomenettelyn tai lykätä sopimuksen tekemistä, jos se pitää sitä tarkoituksenmukaisena.

34 artikla

Riitojen ratkaiseminen

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta ratkaista kaikki tähän päätökseen tai johonkin erityiseen sopimuksentekomenettelyyn liittyvät EKP:n ja tavarantoimittajien väliset riidat. Jos muutoksenhakumenettely on 33 artiklan nojalla käytettävissä, valittajan on odotettava EKP:n päätöstä ennen asian saattamista yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Perustamissopimuksessa vahvistetut määräajat alkavat kulua valituksesta tehdyn päätöksen vastaanottamisesta.

35 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2007, ja sillä kumotaan ja korvataan EKP:n hankinnoista 27 päivänä kesäkuuta 2006 annettu hallinnollinen kiertokirje 05/2006.

2.   Tarjousmenettelyt, jotka aloitettiin ennen tämän päätöksen voimaantuloa, saatetaan päätökseen hallinnollisen kiertokirjeen 05/2006 mukaisesti. Tätä säännöstä sovellettaessa tarjousmenettelyn on katsottava aloitetun sinä päivänä, jona hankintailmoitus lähetettiin viralliseen lehteen, tai, niissä tapauksissa, joissa tällaista ilmoitusta ei edellytetä, sinä päivänä, jona EKP kutsui yhden tai useamman tavarantoimittajan jättämään tarjouksen.

Tehty Frankfurt am Mainissa 3 päivänä heinäkuuta 2007.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33.

1

(2)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 2006/97/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 107).

2

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2005, s. 1).

3

(4)  EUVL L 320, 21.10.2004, s. 21.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

5

---

14.7.2007

| 14.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Laajentumisesta aiheutuneen tilanteen takia jotkut virallisen lehden joulukuun 27, 29 ja 30 päivänä joulukuuta 2006 painokset julkaistiin yksinkertaistetussa muodossa unionin silloisilla virallisilla kielillä.

Näissä virallisissa lehdissä julkaistut asiakirjat on päätetty julkaista uudelleen oikaisuina virallisessa lehdessä perinteisessä muodossa.

Tämän vuoksi näitä oikaisuja sisältävät viralliset lehdet julkaistaan vain niillä kielillä, jotka olivat unionin viralliset kielet ennen laajentumista. Asiakirjojen käännökset uusien jäsenvaltioiden kieliin julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden erityispainoksessa, joka sisältää toimielinten ja Euroopan keskuspankin tekstejä 1 päivää tammikuuta 2007 edeltävältä ajalta.

Alla on luettelo 27, 29 ja 30 päivänä joulukuuta 2006 julkaistuista virallisista lehdistä ja niiden vastaavista oikaisuista.

| EUVL 27 päivänä joulukuuta 2006 | Oikaistu EUVL (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

EUVL 27 päivänä joulukuuta 2006

Oikaistu EUVL (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| EUVL 29 päivänä joulukuuta 2006 | Oikaistu EUVL (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

EUVL 29 päivänä joulukuuta 2006

Oikaistu EUVL (2007)

L 387

L 34

| EUVL 30 päivänä joulukuuta 2006 | Oikaistu EUVL (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

EUVL 30 päivänä joulukuuta 2006

Oikaistu EUVL (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---