# Europos Sąjungos C 444/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 444 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. gruodžio 10d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 444

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. gruodžio 10d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | BENDROS DEKLARACIJOS |
| 2018/C 444/01 | 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo | 1 |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 444/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8993 – Huaxin / Juniper / JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9137 – Rehau / MB Barter & Trading) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/04 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9153 – Caisse des dépôts et consignations / Meridiam / FICA HPCI) (
  1
  ) | 10 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

BENDROS DEKLARACIJOS

2018/C 444/01

2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

1

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2018/C 444/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8993 – Huaxin / Juniper / JV) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9137 – Rehau / MB Barter & Trading) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/04

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9153 – Caisse des dépôts et consignations / Meridiam / FICA HPCI) (
  1
  )

1

10

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Centrinis Bankas |
| 2018/C 444/05 CON/2018/51 | 2018 m. lapkričio 9 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl Reglamento dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės sukūrimo (CON/2018/51) | 11 |
| 2018/C 444/06 CON/2018/54 | 2018 m. lapkričio 20 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl kredito administratorių, kredito pirkėjų ir užstato realizavimo (CON/2018/54) | 15 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Centrinis Bankas

2018/C 444/05 CON/2018/51

2018 m. lapkričio 9 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl Reglamento dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės sukūrimo (CON/2018/51)

11

2018/C 444/06 CON/2018/54

2018 m. lapkričio 20 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl kredito administratorių, kredito pirkėjų ir užstato realizavimo (CON/2018/54)

15

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 444/07 | Euro kursas | 17 |
| | Audito Rūmai |
| 2018/C 444/08 | Specialioji ataskaita Nr. 32/2018 Europos Sąjungos skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas. Tai lanksti priemonė, tačiau reikia skirti dėmesio konkrečioms sritims | 18 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2018/C 444/07

Euro kursas

17

Audito Rūmai

2018/C 444/08

Specialioji ataskaita Nr. 32/2018 Europos Sąjungos skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas. Tai lanksti priemonė, tačiau reikia skirti dėmesio konkrečioms sritims

18

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 444/09 | 2019 m. kvietimas teikti paraiškas – EAC/A05/2018 – Europos solidarumo korpusas | 19 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 444/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9173 – Astorg Asset Management / Montagu Private Equity / Nemera Capital). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 22 |
| 2018/C 444/11 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 24 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2018/C 444/09

2019 m. kvietimas teikti paraiškas – EAC/A05/2018 – Europos solidarumo korpusas

19

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2018/C 444/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9173 – Astorg Asset Management / Montagu Private Equity / Nemera Capital). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

22

2018/C 444/11

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

BENDROS DEKLARACIJOS

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2018 m. lapkričio 26 d.

dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

(2018/C 444/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | judumas mokymosi tikslais didina žinias, gebėjimus, kompetencijas ir patirtį, įskaitant asmenines ir socialines kompetencijas bei kultūrinį sąmoningumą, kurie yra labai svarbūs aktyviai dalyvaujant visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje bei propaguojant europinę tapatybę; |
| --- | --- |

(1)

judumas mokymosi tikslais didina žinias, gebėjimus, kompetencijas ir patirtį, įskaitant asmenines ir socialines kompetencijas bei kultūrinį sąmoningumą, kurie yra labai svarbūs aktyviai dalyvaujant visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje bei propaguojant europinę tapatybę;

| (2) | savo komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ (1) Europos Komisija pateikė Europos švietimo erdvės viziją iki 2025 m.; toje erdvėje sienos netrukdys mokytis, studijuoti ir vykdyti tyrimus, taip pat bus pašalintos ir mokyklinio ugdymo, ir aukštojo mokslo lygmens kvalifikacijų pripažinimo kliūtys; |
| --- | --- |

(2)

savo komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ (1) Europos Komisija pateikė Europos švietimo erdvės viziją iki 2025 m.; toje erdvėje sienos netrukdys mokytis, studijuoti ir vykdyti tyrimus, taip pat bus pašalintos ir mokyklinio ugdymo, ir aukštojo mokslo lygmens kvalifikacijų pripažinimo kliūtys;

| (3) | 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose valstybės narės, Taryba ir Komisija pagal jų atitinkamas kompetencijas raginamos „skatinti valstybių narių bendradarbiavimą, susijusį su aukštojo mokslo diplomų ir vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų tarpusavio pripažinimu“ (2); |
| --- | --- |

(3)

2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose valstybės narės, Taryba ir Komisija pagal jų atitinkamas kompetencijas raginamos „skatinti valstybių narių bendradarbiavimą, susijusį su aukštojo mokslo diplomų ir vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų tarpusavio pripažinimu“ (2);

| (4) | Europos Tarybos ir UNESCO parengtoje 1997 m. Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijoje (Lisabonos pripažinimo konvencija) bei jos papildomuose tekstuose nustatyta aukštojo mokslo ir vidurinio ugdymo kvalifikacijų, suteikiančių galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą, pripažinimo teisinė sistema; |
| --- | --- |

(4)

Europos Tarybos ir UNESCO parengtoje 1997 m. Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijoje (Lisabonos pripažinimo konvencija) bei jos papildomuose tekstuose nustatyta aukštojo mokslo ir vidurinio ugdymo kvalifikacijų, suteikiančių galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą, pripažinimo teisinė sistema;

| (5) | Europos aukštojo mokslo erdvės švietimo ministrai įsipareigojo įgyvendinti 2012 m. Bukarešto komunikate nustatytą ilgalaikį palyginamų akademinių laipsnių automatinio pripažinimo tikslą. Buvo padaryta pažanga, be kita ko, dirbant iniciatyvinei automatinio pripažinimo grupei, tačiau tikslas dar nepasiektas; |
| --- | --- |

(5)

Europos aukštojo mokslo erdvės švietimo ministrai įsipareigojo įgyvendinti 2012 m. Bukarešto komunikate nustatytą ilgalaikį palyginamų akademinių laipsnių automatinio pripažinimo tikslą. Buvo padaryta pažanga, be kita ko, dirbant iniciatyvinei automatinio pripažinimo grupei, tačiau tikslas dar nepasiektas;

| (6) | už profesinį rengimą ir mokymą atsakingi valstybių narių ministrai 2002 m. įsipareigojo įgyvendinti Kopenhagos procesą, t. y. patobulinto bendradarbiavimo, kuriuo skatinama pripažinti kvalifikacijas ir kompetencijas, procesą; |
| --- | --- |

(6)

už profesinį rengimą ir mokymą atsakingi valstybių narių ministrai 2002 m. įsipareigojo įgyvendinti Kopenhagos procesą, t. y. patobulinto bendradarbiavimo, kuriuo skatinama pripažinti kvalifikacijas ir kompetencijas, procesą;

| (7) | būtent kokybės užtikrinimui tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų didinant skaidrumą ir taip padedant sukurti tarpusavio pasitikėjimą. Todėl svarbu remtis darbu, jau atliktu Aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartų ir gairių, Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos ir susiejimo su Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara kontekste; |
| --- | --- |

(7)

būtent kokybės užtikrinimui tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų didinant skaidrumą ir taip padedant sukurti tarpusavio pasitikėjimą. Todėl svarbu remtis darbu, jau atliktu Aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartų ir gairių, Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos ir susiejimo su Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara kontekste;

| (8) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pripažinti mokymosi rezultatus, įskaitant įgytus pagal judumo programas, nacionalinės teisės aktuose, reikėtų tęsti darbą Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemos srityse; |
| --- | --- |

(8)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pripažinti mokymosi rezultatus, įskaitant įgytus pagal judumo programas, nacionalinės teisės aktuose, reikėtų tęsti darbą Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemos srityse;

| (9) | 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros (3) siekiama didinti kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą ir taip sudaryti palankesnes sąlygas jų pripažinimui; |
| --- | --- |

(9)

2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros (3) siekiama didinti kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą ir taip sudaryti palankesnes sąlygas jų pripažinimui;

| (10) | savo 2012 m. balandžio 20 d. Rezoliucijoje dėl Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo Europos Parlamentas prašo ES ir valstybių narių dėti daugiau pastangų siekiant veiksmingesnio pripažinimo ir geresnio suderinimo studijų baigimo dokumentų srityje (4); |
| --- | --- |

(10)

savo 2012 m. balandžio 20 d. Rezoliucijoje dėl Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo Europos Parlamentas prašo ES ir valstybių narių dėti daugiau pastangų siekiant veiksmingesnio pripažinimo ir geresnio suderinimo studijų baigimo dokumentų srityje (4);

| (11) | atsižvelgiant į vis labiau globalėjančias aplinkybes, svarbu, kad studentai kuo geriausiai pasinaudotų visomis mokymosi visoje Europoje galimybėmis. Kad tai įvyktų, kompetentingos institucijos vienoje valstybėje narėje suteikta kvalifikacija turėtų galioti kitoje valstybėje narėje tolesnio mokymosi tikslais. Tai apima trečiųjų šalių piliečius, kurie turi vienos valstybės narės suteiktą kvalifikaciją ir keliasi į kitą valstybę narę. Vis dėlto šio automatinio kvalifikacijų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimo stoka trukdo judumui. Visoje Sąjungoje taikant automatinio pripažinimo metodą bus užtikrintas reikalingas aiškumas ir nuoseklumas, kad būtų įveiktos likusios kliūtys; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į vis labiau globalėjančias aplinkybes, svarbu, kad studentai kuo geriausiai pasinaudotų visomis mokymosi visoje Europoje galimybėmis. Kad tai įvyktų, kompetentingos institucijos vienoje valstybėje narėje suteikta kvalifikacija turėtų galioti kitoje valstybėje narėje tolesnio mokymosi tikslais. Tai apima trečiųjų šalių piliečius, kurie turi vienos valstybės narės suteiktą kvalifikaciją ir keliasi į kitą valstybę narę. Vis dėlto šio automatinio kvalifikacijų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimo stoka trukdo judumui. Visoje Sąjungoje taikant automatinio pripažinimo metodą bus užtikrintas reikalingas aiškumas ir nuoseklumas, kad būtų įveiktos likusios kliūtys;

| (12) | aukštojo mokslo įstaigose pripažinimo procedūros dažnai tebėra pernelyg sudėtingos ar pernelyg brangios ir pernelyg didelio skaičiaus judžių studentų sėkmingai pasiekti mokymosi rezultatai nėra visiškai pripažįstami. Tačiau keletas valstybių narių ėmėsi iniciatyvos siekti pažangos, susijusios su automatiniu tarpusavio pripažinimu, įskaitant regioninių susitarimų pasirašymą. Šios iniciatyvos galėtų būti pavyzdžiai kuriant visos Sąjungos sistemą; |
| --- | --- |

(12)

aukštojo mokslo įstaigose pripažinimo procedūros dažnai tebėra pernelyg sudėtingos ar pernelyg brangios ir pernelyg didelio skaičiaus judžių studentų sėkmingai pasiekti mokymosi rezultatai nėra visiškai pripažįstami. Tačiau keletas valstybių narių ėmėsi iniciatyvos siekti pažangos, susijusios su automatiniu tarpusavio pripažinimu, įskaitant regioninių susitarimų pasirašymą. Šios iniciatyvos galėtų būti pavyzdžiai kuriant visos Sąjungos sistemą;

| (13) | vidurinio ugdymo ir mokymo lygmeniu turintiesiems kvalifikacijas, kuriomis suteikiama galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą vienoje valstybėje narėje, dažnai trūksta tikrumo dėl galimybės įgyti aukštąjį išsilavinimą kitoje valstybėje narėje. Visų pirma kai kurios valstybės narės nepripažįsta kvalifikacijų, kuriomis sudaroma galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą turintiesiems profesinio rengimo ir mokymo vidurinio ugdymo kvalifikacijas kitose valstybėse narėse. Be to, nors dėl trumpesnių mokymosi užsienyje laikotarpių nebūtinai atsiranda pripažinimo problemų, dėl laikotarpių nuo trijų mėnesių iki vienų metų vis dar yra netikrumo; |
| --- | --- |

(13)

vidurinio ugdymo ir mokymo lygmeniu turintiesiems kvalifikacijas, kuriomis suteikiama galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą vienoje valstybėje narėje, dažnai trūksta tikrumo dėl galimybės įgyti aukštąjį išsilavinimą kitoje valstybėje narėje. Visų pirma kai kurios valstybės narės nepripažįsta kvalifikacijų, kuriomis sudaroma galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą turintiesiems profesinio rengimo ir mokymo vidurinio ugdymo kvalifikacijas kitose valstybėse narėse. Be to, nors dėl trumpesnių mokymosi užsienyje laikotarpių nebūtinai atsiranda pripažinimo problemų, dėl laikotarpių nuo trijų mėnesių iki vienų metų vis dar yra netikrumo;

| (14) | laikydamosi laipsniško metodo, valstybės narės galės nustatyti sąlygas, dėl kurių automatinis tarpusavio pripažinimas taps įmanomas. Šis metodas bus pagrįstas aukštojo mokslo bei profesinio rengimo ir mokymo srityje jau taikomomis priemonėmis, bet juo bus patobulintas jų naudojimas ir palaipsniui didinamas užmojis. Bendrojo vidurinio ugdymo ir mokymo srityje bus pradėtas bendradarbiavimo procesas, kuriuo bus siekiama sukurti būtiną pasitikėjimo skirtingomis valstybių narių švietimo ir mokymo sistemomis lygį. Šia rekomendacija papildomos valstybių narių iniciatyvos, o įsipareigojimai yra savanoriško pobūdžio; |
| --- | --- |

(14)

laikydamosi laipsniško metodo, valstybės narės galės nustatyti sąlygas, dėl kurių automatinis tarpusavio pripažinimas taps įmanomas. Šis metodas bus pagrįstas aukštojo mokslo bei profesinio rengimo ir mokymo srityje jau taikomomis priemonėmis, bet juo bus patobulintas jų naudojimas ir palaipsniui didinamas užmojis. Bendrojo vidurinio ugdymo ir mokymo srityje bus pradėtas bendradarbiavimo procesas, kuriuo bus siekiama sukurti būtiną pasitikėjimo skirtingomis valstybių narių švietimo ir mokymo sistemomis lygį. Šia rekomendacija papildomos valstybių narių iniciatyvos, o įsipareigojimai yra savanoriško pobūdžio;

| (15) | šia rekomendacija nedaroma poveikio profesinių kvalifikacijų tarpusavio pripažinimo sistemai ir suderintiesiems būtiniems rengimo reikalavimams kelioms profesijoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB (5) su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES (6), |
| --- | --- |

(15)

šia rekomendacija nedaroma poveikio profesinių kvalifikacijų tarpusavio pripažinimo sistemai ir suderintiesiems būtiniems rengimo reikalavimams kelioms profesijoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB (5) su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES (6),

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

atsižvelgiant į nacionalinės ir Sąjungos teisės aktus, turimus išteklius ir nacionalines aplinkybes, remiantis Lisabonos pripažinimo konvencija (7) bei jos papildomais tekstais ir glaudžiai bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis:

Pagrindinis principas

| 1. | Ne vėliau kaip 2025 m. imtis veiksmų, kurie yra būtini:






  a) | kad būtų užtikrintas automatinis tarpusavio pripažinimas (8) tolesnio mokymosi tikslu, neprivalant atlikti atskiros pripažinimo procedūros:






  i) | vienoje valstybėje narėje įgyta aukštojo mokslo kvalifikacija būtų automatiškai pripažinta (9) kitose valstybėse narėse tokio paties lygio kvalifikacija galimybės tęsti studijas tikslais, nedarant poveikio aukštojo mokslo įstaigos arba kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius priėmimo į konkrečias programas kriterijus arba patikrinti dokumentų autentiškumą; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

kad būtų užtikrintas automatinis tarpusavio pripažinimas (8) tolesnio mokymosi tikslu, neprivalant atlikti atskiros pripažinimo procedūros:

i)

vienoje valstybėje narėje įgyta aukštojo mokslo kvalifikacija būtų automatiškai pripažinta (9) kitose valstybėse narėse tokio paties lygio kvalifikacija galimybės tęsti studijas tikslais, nedarant poveikio aukštojo mokslo įstaigos arba kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius priėmimo į konkrečias programas kriterijus arba patikrinti dokumentų autentiškumą;

| ii) | rezultatai, gauti mokymosi užsienyje laikotarpiu aukštojo mokslo įstaigoje vienoje valstybėje narėje, būtų automatiškai ir visapusiškai pripažinti kitose valstybėse narėse, kaip iš anksto sutarta mokymosi susitarime ir patvirtinta duomenų išrašais pagal Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą; |
| --- | --- |

ii)

rezultatai, gauti mokymosi užsienyje laikotarpiu aukštojo mokslo įstaigoje vienoje valstybėje narėje, būtų automatiškai ir visapusiškai pripažinti kitose valstybėse narėse, kaip iš anksto sutarta mokymosi susitarime ir patvirtinta duomenų išrašais pagal Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą;

| b) | padaryti didelę pažangą siekiant užtikrinti automatinį tarpusavio pripažinimą tolesnio mokymosi tikslu, kad:






  i) | vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacija, suteikianti galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą valstybėje narėje, kurioje suteikta ši kvalifikacija, būtų pripažinta, tik siekiant suteikti galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą, kitose valstybėse narėse, nedarant poveikio aukštojo mokslo įstaigos arba kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius priėmimo į konkrečias programas kriterijus arba patikrinti dokumentų autentiškumą; |
| --- | --- | --- |

b)

padaryti didelę pažangą siekiant užtikrinti automatinį tarpusavio pripažinimą tolesnio mokymosi tikslu, kad:

i)

vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacija, suteikianti galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą valstybėje narėje, kurioje suteikta ši kvalifikacija, būtų pripažinta, tik siekiant suteikti galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą, kitose valstybėse narėse, nedarant poveikio aukštojo mokslo įstaigos arba kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius priėmimo į konkrečias programas kriterijus arba patikrinti dokumentų autentiškumą;

| ii) | iki vienų metų trunkančio mokymosi užsienyje (kitoje valstybėje narėje) laikotarpio vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatai būtų pripažinti bet kurioje kitoje valstybėje narėje, o besimokantis asmuo neprivalėtų kartoti to metų trukmės programos kurso arba atnaujinti pasiektus mokymosi rezultatus kilmės šalyje, jeigu mokymosi rezultatai iš esmės atitinka nacionalines mokymo programas kilmės šalyje. |
| --- | --- |

ii)

iki vienų metų trunkančio mokymosi užsienyje (kitoje valstybėje narėje) laikotarpio vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatai būtų pripažinti bet kurioje kitoje valstybėje narėje, o besimokantis asmuo neprivalėtų kartoti to metų trukmės programos kurso arba atnaujinti pasiektus mokymosi rezultatus kilmės šalyje, jeigu mokymosi rezultatai iš esmės atitinka nacionalines mokymo programas kilmės šalyje.

Aukštasis mokslas

| 2. | Pripažįstant, jog svarbu skatinti skaidrumą ir didinti pasitikėjimą viena kitos aukštojo mokslo sistemomis, kad būtų užtikrintas automatinis tarpusavio pripažinimas tolesnio mokymosi tikslu, susitarti įvykdyti šias sąlygas, pagal kurias:






  a) | nacionalinės kvalifikacijų sandaros arba sistemos būtų susietos su Europos kvalifikacijų sandara, tą susiejimą, kai aktualu, peržiūrint ir atnaujinant, ir savarankiškai sertifikuotos pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nacionalinės kvalifikacijų sandaros arba sistemos būtų susietos su Europos kvalifikacijų sandara, tą susiejimą, kai aktualu, peržiūrint ir atnaujinant, ir savarankiškai sertifikuotos pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą;

| b) | aukštojo mokslo sistemos būtų organizuojamos pagal Bolonijos proceso struktūras ir principus, apimant trijų pakopų sistemą ir, kai taikytina valstybei narei, trumpąsias studijas, kaip apibrėžta pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą, ir |
| --- | --- |

b)

aukštojo mokslo sistemos būtų organizuojamos pagal Bolonijos proceso struktūras ir principus, apimant trijų pakopų sistemą ir, kai taikytina valstybei narei, trumpąsias studijas, kaip apibrėžta pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą, ir

| c) | išorės kokybės užtikrinimą vykdytų nepriklausomos kokybės užtikrinimo agentūros, kurios yra įregistruotos arba kurias siekiama įregistruoti Europos kokybės užtikrinimo registre ir kurios dėl šios priežasties veikia laikydamosi tiek Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartų ir gairių, tiek Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo. |
| --- | --- |

c)

išorės kokybės užtikrinimą vykdytų nepriklausomos kokybės užtikrinimo agentūros, kurios yra įregistruotos arba kurias siekiama įregistruoti Europos kokybės užtikrinimo registre ir kurios dėl šios priežasties veikia laikydamosi tiek Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartų ir gairių, tiek Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo.

| 3. | Bendradarbiaujant su nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais, aukštojo mokslo įstaigomis, kokybės užtikrinimo agentūromis ir kitais itin svarbiais suinteresuotaisiais subjektais, parengti nacionalines gaires, kuriomis aukštojo mokslo įstaigoms būtų padedama rengti ir veiksmingai įgyvendinti toliau nurodytas skaidrumo užtikrinimo priemones, laikantis Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos gairių, tokiu būdu užtikrinant nuoseklumą ir mažinant administracinę naštą aukštojo mokslo įstaigoms ir besimokantiems asmenims:






  a) | naujausią kursų katalogą, kuriame pateikiami programų, po kurių suteikiamas laipsnis, atskirų švietimo modulių ir balų paskirstymo lentelių aprašymai; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

naujausią kursų katalogą, kuriame pateikiami programų, po kurių suteikiamas laipsnis, atskirų švietimo modulių ir balų paskirstymo lentelių aprašymai;

| b) | visų absolventų diplomų priedėlius, išduodamus automatiškai ir nemokamai plačiai vartojama kalba ir, jeigu įmanoma, skaitmeniniu formatu, ir |
| --- | --- |

b)

visų absolventų diplomų priedėlius, išduodamus automatiškai ir nemokamai plačiai vartojama kalba ir, jeigu įmanoma, skaitmeniniu formatu, ir

| c) | skaidrius pripažinimo kriterijus, taikomus kiekvienoje aukštojo mokslo įstaigoje. |
| --- | --- |

c)

skaidrius pripažinimo kriterijus, taikomus kiekvienoje aukštojo mokslo įstaigoje.

| 4. | Bendradarbiaujant su nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais, teikti ekspertų paramą ir mokymą aukštojo mokslo įstaigoms, kad tokios nacionalinės gairės būtų įgyvendintos, ir stebėti jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.

Vidurinis ugdymas ir mokymas

| 5. | Kad būtų padaryta didelė pažanga siekiant užtikrinti vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų automatinį tarpusavio pripažinimą tik tolesnio mokymosi tikslu, skatinti skaidrumą ir didinti pasitikėjimą viena kitos vidurinio ugdymo ir mokymo sistemomis:






  a) | užtikrinant, kad nacionalinės kvalifikacijų sandaros arba sistemos būtų susietos su Europos kvalifikacijų sandara, tą susiejimą, kai aktualu, peržiūrint ir atnaujinant; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

užtikrinant, kad nacionalinės kvalifikacijų sandaros arba sistemos būtų susietos su Europos kvalifikacijų sandara, tą susiejimą, kai aktualu, peržiūrint ir atnaujinant;

| b) | keičiantis informacija apie kokybės užtikrinimo sistemas mokyklinio ugdymo srityje ir skatinant su jomis susijusį tarpusavio mokymąsi, visapusiškai atsižvelgiant į skirtingus nacionalinius kokybės užtikrinimo principus, ir |
| --- | --- |

b)

keičiantis informacija apie kokybės užtikrinimo sistemas mokyklinio ugdymo srityje ir skatinant su jomis susijusį tarpusavio mokymąsi, visapusiškai atsižvelgiant į skirtingus nacionalinius kokybės užtikrinimo principus, ir

| c) | rengiant papildomas profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo priemones vadovaujantis Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema ir jos tolesne raida. |
| --- | --- |

c)

rengiant papildomas profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo priemones vadovaujantis Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema ir jos tolesne raida.

| 6. | Sudaryti palankesnes sąlygas judumui ir mokymosi užsienyje laikotarpių vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatų pripažinimui šiais būdais:






  a) | remiant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bendrųjų pripažinimo principų ir priemonių srityje, pavyzdžiui, teikiant rekomendacinę medžiagą arba mokymą; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

remiant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bendrųjų pripažinimo principų ir priemonių srityje, pavyzdžiui, teikiant rekomendacinę medžiagą arba mokymą;

| b) | skatinant taikyti skaidrius kriterijus ir priemones, pavyzdžiui, mokymosi rezultatais pagrįstus mokymosi susitarimus tarp siunčiančiosios ir priimančiosios įstaigų. Profesinio rengimo ir mokymo srityje plačiau naudojant Sąjungos priemones (10) ir |
| --- | --- |

b)

skatinant taikyti skaidrius kriterijus ir priemones, pavyzdžiui, mokymosi rezultatais pagrįstus mokymosi susitarimus tarp siunčiančiosios ir priimančiosios įstaigų. Profesinio rengimo ir mokymo srityje plačiau naudojant Sąjungos priemones (10) ir

| c) | informuojant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bei besimokančius asmenis ir jų šeimas apie judumo teikiamą naudą. |
| --- | --- |

c)

informuojant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bei besimokančius asmenis ir jų šeimas apie judumo teikiamą naudą.

Nacionaliniai akademinio pripažinimo informacijos centrai

| 7. | Stiprinti nacionalinių akademinio pripažinimo informacijos centrų ir kvalifikacijų vertintojų gebėjimus ir jų vaidmenį, visų pirma, kiek tai susiję su informacijos sklaida, internetinių priemonių naudojimu siekiant padidinti veiksmingumą, skaidrumą bei nuoseklumą ir tikslu sumažinti administracinę ir finansinę naštą jų paslaugų naudotojams. |
| --- | --- |

7.

Galimybės keisti studijų kryptį ir judumas

| 8. | Išnagrinėti gerąją praktiką, susijusią su ankstesnio mokymosi pripažinimu ir galimybėmis keisti studijų kryptį tarp švietimo ir mokymo sektorių, visų pirma tarp profesinio rengimo bei mokymo ir aukštojo mokslo sektorių. |
| --- | --- |

8.

Įrodymų bazė

| 9. | Patobulinti įrodymų bazę renkant ir platinant duomenis apie pripažinimo atvejų mastą ir pobūdį šios rekomendacijos tikslais. |
| --- | --- |

9.

Ataskaitų teikimas ir vertinimas

| 10. | Per trejus metus nuo šios rekomendacijos priėmimo, o vėliau – reguliariai, naudojantis esamomis sistemomis ir priemonėmis teikti ataskaitas apie patirtį, gerąją praktiką, įskaitant regioninius susitarimus, ir pažangą, padarytą siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinį tarpusavio pripažinimą. |
| --- | --- |

10.

PALANKIAI VERTINA KOMISIJOS KETINIMĄ:

| 11. | Teikti tikslinę paramą valstybėms narėms, be kita ko, šiose srityse: tarpusavio mokymasis, kliūčių, su kuriomis susidurta taikant dabartinę kvalifikacijų pripažinimo praktiką, įvertinimas, keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais ir palankesnių sąlygų sudarymas valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimui bei jų bendradarbiavimui su suinteresuotaisiais subjektais, pripažinimo institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija. Šiuo bendradarbiavimu turi būti siekiama užtikrinti visapusišką Bolonijos proceso priemonių, skirtų aukštajam mokslui Sąjungoje, Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijos (Lisabonos pripažinimo konvencijos) bei jos papildomų tekstų ir Kopenhagos proceso priemonių, skirtų profesiniam rengimui ir mokymui, įgyvendinimą. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bendrojo vidurinio ugdymo srityje kartu su valstybėmis narėmis pradėti Sąjungos lygmens bendradarbiavimo procesą pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) ar vėliau ją pakeisiančias programas, kad būtų inicijuotas glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir keitimasis praktikos pavyzdžiais vidurinio ugdymo lygmeniu siekiant įgyvendinti šios rekomendacijos tikslus – skatinti skaidrumą ir didinti tarpusavio pasitikėjimą mokyklinio ugdymo sistemomis visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, sukurti patogią naudoti Sąjungos lygmens internetinę informacijos paslaugą, susijusią su vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijomis, suteikiančiomis galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą kiekvienoje valstybėje narėje, šiuo tikslu toliau plėtojant esamas interneto platformas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Išnagrinėti Sąjungos skaidrumo užtikrinimo priemonių (11) sinergiją ir, kai tikslinga, plėtoti ją toliau, kad pagerėtų švietimo ir mokymo sektorių tarpusavio bendradarbiavimas ir judumas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, išnagrinėti naujų technologijų, pavyzdžiui, blokų grandinės technologijos, potencialą palengvinti automatinį tarpusavio pripažinimą. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais, išnagrinėti, ar būtų galima išplėsti jų vaidmenį įtraukiant kitus švietimo ir mokymo sektorius ir kaip jiems galima padėti jį taip išplėsti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kai tikslinga, remti naudojimąsi Europos finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui, programa „Erasmus+“ ar Europos struktūriniais ir investicijų fondais, atsižvelgiant į jų finansinius pajėgumus, teisinį pagrindą, sprendimų priėmimo procedūras ir 2014–2020 m. laikotarpiui nustatytus prioritetus ir nedarant jokio poveikio deryboms dėl kitos daugiametės finansinės programos. Stiprinti judumą vidurinio ugdymo ir mokymo srityje pagal programą „Erasmus+“ ir ją pakeisiančią programą. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Per ketverius metus pateikti Tarybai ataskaitą dėl su šia rekomendacija susijusios tolesnės veiklos pasitelkiant esamas sistemas ir priemones, remiantis valstybių narių įnašais, |
| --- | --- |

18.

Priimta Briuselyje 2018 m. lapkričio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Dok. COM(2017) 673 final.

1

final

(2)  Dok. EUCO 19/1/17 REV 1.

2

(3)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

3

(4)  Dok. P7_TA(2012)0139.

4

(5)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

5

(6)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (OL L 354, 2013 12 28, p. 132).

6

(7)  Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse Lisabonos konvencija.

7

(8)  Kaip apibrėžta priede.

8

(9)  Kaip apibrėžta Lisabonos pripažinimo konvencijoje ir paskiausiai patvirtinta dėl Bolonijos proceso 2018 m. gegužės 25 d. Paryžiaus komunikate.

9

(10)  Pavyzdžiui, suteiktas pasitelkiant Europass interneto platformą ir susitarimo memorandumą bei mokymosi susitarimą, kurie yra Europos profesinio mokymo kreditų sistemos dalis.

10

Europass

(11)  Pavyzdžiui, diplomo priedėlis, pažymėjimo priedėlis, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema, Europos profesinio mokymo kreditų sistema, Europos kvalifikacijų sandara ir priemonės, suteiktos pasitelkiant Europass interneto platformą.

11

Europass

---

PRIEDAS

ŽODYNĖLIS

Kvalifikacijos automatinis tarpusavio pripažinimas – turinčiųjų tam tikro lygio kvalifikaciją, kurią suteikė viena iš valstybių narių, teisė būti svarstomiems dėl priėmimo į kito lygio aukštojo mokslo programą bet kurioje kitoje valstybėje narėje, neprivalant atlikti atskiros pripažinimo procedūros. Tuo nedaromas poveikis aukštojo mokslo įstaigos ar kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius vertinimo ir priėmimo į konkrečią programą kriterijus. Tuo nedaromas poveikis teisei tikrinti, ar kvalifikacija yra autentiška, o vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijos atveju – ar ja iš tiesų suteikiama teisė į aukštąjį mokslą ją suteikusioje valstybėje narėje arba, tinkamai pagrįstais atvejais, ar suteikta kvalifikacija atitinka priėmimo į konkrečią aukštojo mokslo programą priimančiojoje valstybėje narėje reikalavimus.

Mokymosi užsienyje laikotarpio rezultatų automatinis tarpusavio pripažinimas – aukštojo mokslo lygmeniu – teisė į mokymosi laikotarpiu pasiektų mokymosi rezultatų pripažinimą, kaip sutarta iš anksto mokymosi susitarime ir patvirtinta duomenų išrašuose, laikantis Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (ECTS). Konkrečiai tai reiškia, kad taikoma 2015 m. ECTS naudotojo vadove išdėstyta taisyklė, pagal kurią visi kreditai, įgyti mokymosi užsienyje laikotarpiu ar virtualiojo judumo metu – kaip sutarta mokymosi susitarime ir patvirtinta duomenų išrašuose – turėtų būti nedelsiant perkeliami ir užskaitomi studento laipsnio atžvilgiu be jokio papildomo darbo ar studento vertinimo. Vidurinio ugdymo lygmeniu – teisė į mokymosi užsienyje (vienoje valstybėje narėje) laikotarpiu pasiektų mokymosi rezultatų pripažinimą kilmės šalyje, jei mokymosi rezultatai iš esmės atitinka nurodytuosius nacionalinėse mokymo programose kilmės šalyje. Tai nedaro poveikio švietimo ir mokymo įstaigų teisei nustatyti konkrečius reikalavimus prieš judumo mokymosi tikslais laikotarpį arba tikrinti, ar tie reikalavimai buvo įvykdyti grįžus po judumo mokymosi tikslais laikotarpio.

Blokų grandinė – būdas, kuriuo bendruomenė gali įrašyti ir bendrai naudoti informaciją. Kiekvienas bendruomenės narys turi savo informacijos kopiją. Įrašai yra nuolatiniai, aiškūs ir galima atlikti jų paiešką. Kiekvienas naujinys – tai naujas blokas, pridedamas grandinės pabaigoje.

Pažymėjimo priedėlis – dokumentas, pridedamas prie kompetentingų institucijų arba įstaigų išduoto profesinio rengimo ir mokymo arba profesinio pažymėjimo siekiant, kad tretiesiems asmenims – ypač kitoje šalyje – būtų lengviau suprasti kvalifikaciją turinčio asmens pasiektus mokymosi rezultatus, taip pat įgyto išsilavinimo ir užbaigto mokymo bei įgytų įgūdžių pobūdį, lygį, kontekstą, turinį bei statusą.

Kursų katalogas – ECTS naudotojo vadove (2015 m.) aprašytas taip: kursų kataloge pateikiama išsami, naudotojui patogi naujausia informacija apie įstaigos mokymosi aplinką (bendra informacija apie įstaigą, jos išteklius ir paslaugas, taip pat akademinė informacija apie jos programas ir atskirus švietimo komponentus), kuri turėtų būti prieinama studentams prieš pradedant studijas ir visą studijų laiką, siekiant padėti jiems priimti tinkamus sprendimus ir kuo veiksmingiau naudoti savo laiką. Kursų katalogas turėtų būti paskelbtas įstaigos interneto svetainėje, nurodant kursų / dalykų pavadinimus nacionaline (arba, jei aktualu, regionine) kalba ir anglų kalba, kad jis būtų lengvai prieinamas visoms suinteresuotosioms šalims. Įstaiga gali nustatyti katalogo formatą ir informacijos teikimo seką. Jis turėtų būti paskelbtas pakankamai anksti, kad būsimi studentai galėtų rinktis.

Kompetentinga institucija – asmuo arba organizacija, turintys teisėtai deleguotą ar suteiktą galią, pajėgumus ar įgaliojimus vykdyti pavestą funkciją.

Kvalifikacijų vertintojas – asmuo, kuris vertina kvalifikacijas arba priima sprendimus dėl jų pripažinimo.

Diplomo priedėlis – dokumentas, pridedamas prie kompetentingų institucijų arba įstaigų išduoto aukštojo mokslo diplomo siekiant, kad tretiesiems asmenims – ypač kitoje šalyje – būtų lengviau suprasti kvalifikaciją turinčio asmens pasiektus mokymosi rezultatus, taip pat įgyto išsilavinimo ir užbaigto mokymo bei įgytų įgūdžių pobūdį, lygį, kontekstą, turinį bei statusą.

Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principas – 2015 m. patvirtintas Europos aukštojo mokslo erdvės švietimo ministrų; jo tikslas – gerinti jungtinių programų kokybės užtikrinimą nustatant standartus ir šalinant jų pripažinimo kliūtis.

Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET) – techninė asmenų mokymosi rezultatų, įgytų siekiant įgyti kvalifikaciją, perkėlimo, pripažinimo ir, kai tikslinga, kaupimo sistema. Europos profesinio mokymo kreditų sistema grindžiama kvalifikacijų aprašymu naudojant mokymosi rezultatų vienetus, perkėlimo, pripažinimo ir kaupimo procesais ir įvairiais papildomais dokumentais, pavyzdžiui, susitarimo memorandumais ir mokymosi susitarimais.

Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (ECTS) – ECTS naudotojo vadove (2015 m.) aprašyta taip: į besimokantį asmenį orientuota kreditų kaupimo ir perkėlimo sistema, grindžiama mokymosi, mokymo ir vertinimo procesų skaidrumo principu. Ja siekiama sudaryti palankesnes sąlygas studijų programų ir studentų judumo veiklos planavimui, vykdymui ir vertinimui pripažįstant mokymosi rezultatus, kvalifikacijas ir mokymosi laikotarpius.

Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandara (EHEA QF) – visa apimanti kvalifikacijų sistema 48 šalių Europos aukštojo mokslo erdvėje. Ją sudaro keturios pakopos (trumposios, bakalauro, magistro ir doktorantūros studijos), įskaitant (atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes) tarpines kvalifikacijas, bendrinius kiekvienos pakopos deskriptorius, grindžiamus mokymosi rezultatais ir kompetencijomis, ir kreditų, kuriuos galima gauti per pirmosios bei antrosios pakopos studijas, skalę.

Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo registras (EQAR) – kokybės užtikrinimo agentūrų registras, kuriame išvardytos agentūros, įrodžiusios, kad jos iš esmės laikosi bendrų kokybės užtikrinimo Europoje principų. Šie principai nustatyti Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartuose ir gairėse (ESG).

Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistema (EQAVET) – praktikos bendrija, kurioje susibūrusios valstybės narės, socialiniai partneriai ir Europos Komisija siekia plėtoti ir tobulinti profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimą.

Europos kvalifikacijų sandara (EKS) – atitikties nustatymo priemonė, padedanti susieti ir palyginti Europos kvalifikacijų sistemas. Ją sudarantys aštuoni bendri Europos orientaciniai lygiai yra aprašyti pagal mokymosi rezultatus: žinias, įgūdžius ir atsakomybę bei savarankiškumą. Tokiu būdu visas nacionalines kvalifikacijų sistemas, nacionalines kvalifikacijų sandaras ir kvalifikacijas Europoje galima susieti su Europos kvalifikacijų sandaros lygiais. Besimokantys asmenys, absolventai, paslaugų teikėjai ir darbdaviai gali remtis šiais lygiais siekdami suprasti ir palyginti skirtingose šalyse ir pagal skirtingas švietimo ir mokymo sistemas suteiktas kvalifikacijas.

Mokymosi susitarimas – aukštojo mokslo srityje
  ECTS naudotojo vadove (2015 m.) apibrėžtas kaip judumo veikloje dalyvaujančių trijų šalių – studento, siunčiančiosios įstaigos ir priimančiosios įstaigos ar organizacijos / įmonės – oficialus susitarimas, skirtas palengvinti kreditų judumo ir jų pripažinimo organizavimą. Šį susitarimą visos trys šalys turi pasirašyti iki judumo laikotarpio pradžios ir jis skirtas patvirtinti studentui, kad kreditai, kuriuos jis sėkmingai įgis judumo laikotarpiu, bus pripažinti. Vidurinio ugdymo ir mokymo srityje – judumo veikloje dalyvaujančių trijų šalių – mokinio / stažuotojo arba jo šeimos, siunčiančiosios įstaigos ir priimančiosios įstaigos ar organizacijos / įmonės – susitarimas, skirtas palengvinti mokymosi laikotarpio ir jo pripažinimo organizavimą. Visos trys šalys, pasirašančios mokymosi susitarimą, įsipareigoja laikytis visų sutartų nuostatų, tokiu būdu užtikrinant, kad mokinio / stažuotojo mokymosi laikotarpis arba mokymosi rezultatai bus pripažinti netaikant jokių papildomų reikalavimų.

Mokymosi rezultatai – konstatavimas to, ką besimokantis asmuo žino, supranta ir sugeba daryti pasibaigus mokymosi procesui; mokymosi rezultatams apibrėžti vartojami terminai „žinios“, „įgūdžiai“ ir „kompetencijos“.

Nacionalinė kvalifikacijų sandara – kvalifikacijų klasifikavimo į nustatytus pasiektų mokymosi rezultatų lygius pagal tam tikrus kriterijus priemonė, kuria siekiama integruoti ir koordinuoti nacionalines kvalifikacijų posistemes ir gerinti kvalifikacijų skaidrumą, prieinamumą, raidą ir kokybę atsižvelgiant į darbo rinką ir pilietinę visuomenę.

Aukštojo mokslo įstaiga – bet kurio tipo aukštojo mokslo įstaiga, kuri pagal nacionalinę teisę arba praktiką suteikia pripažintus laipsnius arba kitas pripažintas tretinio lygmens kvalifikacijas, kad ir koks būtų tokios įstaigos pavadinimas, taip pat bet kokio kito tipo aukštojo mokslo įstaiga, kurią nacionalinės institucijos yra pripažinusias kaip priklausančią valstybės narės aukštojo mokslo sistemai.

Kvalifikacija – oficialus vertinimo ir tvirtinimo proceso rezultatas, kuris gaunamas kompetentingai institucijai arba įstaigai nustačius, kad asmuo pasiekė nustatytus standartus atitinkančius mokymosi rezultatus.

Ankstesnio mokymosi pripažinimas – mokymosi rezultatų, kurie buvo įgyti formaliojo švietimo ir mokymo, neformaliojo mokymosi ar savišvietos būdu anksčiau nei buvo paprašyta patvirtinimo, pripažinimas (1).

Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės (ESG) – aukštojo mokslo vidaus ir išorės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės, parengti pagal Bolonijos procesą. Juose pateikiamos rekomendacijos dėl sričių, kurios yra itin svarbios siekiant sėkmingai užtikrinti aukštojo mokslo kokybę ir mokymosi aplinką. Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės turėtų būti svarstomi atsižvelgiant į platesnį kontekstą, kuris apima kvalifikacijų sandaras, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą ir diplomų priedėlius – visa tai padeda skatinti skaidrumą ir tarpusavio pasitikėjimą Europos aukštojo mokslo erdve.

Duomenų išrašas – ECTS naudotojo vadove (2015 m.) apibrėžtas kaip naujausi studentų studijų pažangos duomenys: studijų sudedamosios dalys, kuriose jie dalyvavo, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos taškų, kuriuos jie pasiekė, skaičius ir balai, kuriais jie buvo įvertinti. Tai yra labai svarbus dokumentas stebint pažangą ir pripažįstant mokymosi rezultatus, be kita ko, studentų judumo tikslu. Dauguma įstaigų duomenų išrašus parengia pagal savo duomenų bazes.

---

(1)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

---

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/9

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8993 – Huaxin / Juniper / JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 444/02)

2018 m. spalio 16 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M8993. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M8993. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/9

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9137 – Rehau / MB Barter & Trading)

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 444/03)

2018 m. lapkričio 27 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik vokiečių kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M9137. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M9137. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/10

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9153 – Caisse des dépôts et consignations / Meridiam / FICA HPCI)

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 444/04)

2018 m. lapkričio 30 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M9153. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M9153. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Centrinis Bankas

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/11

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2018 m. lapkričio 9 d.

dėl pasiūlymo dėl Reglamento dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės sukūrimo

(CON/2018/51)

(2018/C 444/05)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2018 m. liepos 10 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Europos Parlamento prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės sukūrimo (1) (toliau – pasiūlytas reglamentas).

ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, nes pasiūlytas reglamentas, kuriuo siekiama makroekonominio stabilizavimo tikslo, yra susijęs su Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) pagrindiniu tikslu – palaikyti kainų stabilumą ir, nepažeidžiant tikslo palaikyti kainų stabilumą, remti Sąjungos bendrąsias ekonominės politikos kryptis, kaip nustatyta Sutarties 127 straipsnio 1 dalyje ir 282 straipsnio 2 dalyje ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 2 straipsnyje. Pasiūlytame reglamente taip pat yra nuostatų, darančių poveikį ECB, kai jis veikia kaip ECBS statuto 21 straipsnio 1 dalyje išvardytų viešųjų subjektų fiskalinis agentas.

Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

Bendros pastabos

Pasiūlytu reglamentu dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės (EISP) sukūrimo siekiama apsaugoti nacionalines viešąsias investicijas nuo didelių asimetrinių makroekonominių sukrėtimų poveikio valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, ir euro zonai nepriklausančiose valstybės narėse, dalyvaujančiose valiutos kursų mechanizme (VKM II) (toliau bendrai – dalyvaujančios valstybės narės), ir išvengti neigiamo šalutinio poveikio rizikos (2). EISP būtų platesnio naujų priemonių spektro, skirto sukurti atsparesnę euro zoną Sąjungos sistemoje, dalis. Atsparumas prisidėtų prie ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) stiprinimo. Pasiūlytame reglamente numatoma, kad EISP parama gaunama, jeigu laikomasi tam tikrų Sąjungos fiskalinės ir makroekonominės priežiūros srities sprendimų ir rekomendacijų (3). Šiomis aplinkybėmis pastebėtina, kad ES fiskalinės priežiūros sistema siekiama užtikrinti, kad ekonomikai palankiu laikotarpiu valstybės narės laikytųsi patikimos fiskalinės politikos ir kauptų fiskalinius rezervus (4).

2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešimas (5) pabrėžė būtinybę pabaigti kurti ekonominės ir pinigų sąjungos struktūrą. Finansų ir ekonomikos krizės metu įgyta patirtis parodė, kad reikalingi tolesni integraciniai žingsniai, siekiant stiprinti valstybių narių atsparumą dideliam ekonomikos nuosmukiui. Buvo tikimasi, kad valstybės narės rems iniciatyvas, skirtas užtikrinti didesnį nacionalinės ekonomikos atsparumą, ir papildys šias iniciatyvas papildomais žingsniais, siekiant ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo ir konkrečiai bendros makroekonominio stabilizavimo priemonės sukūrimo. Tokia priemonė egzistuoja visose pinigų sąjungose, siekiant rasti geresnius sprendimo būdus, kai kyla ekonominių sukrėtimų, kurie negali būti valdomi nacionaliniu lygiu. Tinkamai sukurta bendra makroekonominio stabilizavimo priemonė padidintų atskiros valstybės narės ir visos euro zonos ekonomikos atsparumą, taip remiant bendrą pinigų politiką.

Šiomis aplinkybėmis ECB pritaria naujam impulsui diskusijoje, kaip sukurti bendrą makroekonominio stabilizavimo priemonę dalyvaujančioms valstybėms narėms. Kuriant tokią priemonę svarbu užtikrinti, kad ji numatytų veiksmingą makroekonominį stabilizavimą, ypač esant giliai recesijai visoje euro zonoje. Šiuo požiūriu fiskalinio stabilizavimo priemonė turėtų būti pakankamo dydžio. Šiame kontekste atkreiptinas dėmesys į tai, kad EISP pasiūlymas numato iki 30 mlrd. EUR kompensacinių paskolų finansinį paketą, kuris lygus apytiksliai tik 0.3 % euro zonos bendro vidaus produkto (BVP). Tam, kad stabilizavimas būtų veiksmingas, EISP taip pat turi būti teikiama ir įgyvendinama laiku. Tinkami EISP paramos aktyvavimo kriterijai turėtų veiksmingai atsižvelgti į ciklinius ir struktūrinius pokyčius. Numatytas EISP rodiklis yra susietas su vidutiniu nedarbo lygiu 60 ketvirčių laikotarpiu. Šis ilgas laikotarpis nėra reikalingas, kadangi dabartinis nedarbo lygis gali smarkiai skirtis nuo 60 ketvirčių vidurkio lygio tose šalyse, kuriose nedarbo lygis per pastaruosius penkiolika metų smarkiai kilo arba krito. Numatyti EISP aktyvavimo kriterijai pakankamai neatsižvelgtų, iš vienos pusės, į darbo rinkos nelankstumą, kuris nebuvo reformuotas kai kuriuose valstybėse narėse, arba, iš kitos pusės – į atsparumą stiprinančias reformas, kurias vykdė kitos valstybės narės. Svarbu, kad EISP parama papildytų paskatas laikytis tinkamos nacionalinės fiskalinės ir ekonominės politikos ir ypač vykdyti reformas, kuriomis siekiama spręsti nacionalinius struktūrinius iššūkius ir stiprinti Sąjungos fiskalinės ir makroekonominės priežiūros sistemos laikymąsi. EISP paramos teikimas turėtų būti susietas su tuo, ar dalyvaujančios valstybės narės praeityje visiškai laikėsi Sąjungos fiskalinės ir makroekonominės priežiūros sistemos. Atsižvelgiant į tai, numatyti tinkamumo finansuoti kriterijai yra silpni, ypač kriterijus, reikalaujantis, kad būtų netaikomas Tarybos sprendimas, kuriuo nustatyta, kad per dvejus metus iki prašymo suteikti EISP paramą nebuvo imtasi veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį arba 126 straipsnio 11 dalį (6). Šis tinkamumo finansuoti kriterijus leistų teikti EISP paramą valstybėms narėms, kurioms pavyko laikytis Stabilumo ir augimo pakto (SAP), nepaisant nuolatinių struktūrinio koregavimo trūkumų. Svarbu, kad būsima stabilizavimo priemonė numatytų paskatas valstybėms narėms ekonomikai palankiu laikotarpiu kaupti fiskalinius rezervus, kurie būtų išnaudojami recesijos metu. Galiausiai reikėtų aiškiau apibrėžti pasiūlyto reglamento ir SAP naudotino lankstumo tarpusavio sąveiką, ypač dėl vadinamosios „sąlygos dėl investicijų“ (7), kuria siekiama tokių pačių tikslų kaip ir EISP, t. y. išlaikyti investicijas ekonominiu požiūriu sunkiu laikotarpiu. Svarbu įtvirtinti nuostatą, skirtą užtikrinti, kad EISP paramos lygis atitiktų skolos tvarumui palaikyti reikalaujamą lygį.

Konkrečios pastabos

1.   Pinigų politikos pajamos, pagal kurias apskaičiuojami nacionaliniai įnašai į Stabilizavimo paramos fondą

Stabilizavimo paramos fondas būtų kaupiamas beveik vien tik iš dalyvaujančių valstybių narių metinių įnašų. Šie įnašai būtų apskaičiuojami vadovaujantis dalyvaujančių valstybių narių susitarimu dėl įnašų į Stabilizavimo paramos fondą pervedimo (8) (toliau – susitarimo projektas). Pagal susitarimo projektą metinis kiekvienos valstybės narės, kurios valiuta yra euro, įnašas į Stabilizavimo paramos fondą būtų lygus 6 procentams nacionaliniams centriniams bankams ankstesnių finansinių metų pabaigoje skiriamų pinigų politikos pajamų pagal ECBS statuto 32 straipsnį. Metinis euro zonai nepriklausančių valstybių narių, dalyvaujančių VKM II, įnašas būtų apskaičiuojamas pagal formulę, kuri atsižvelgia į visas Eurosistemos pinigų politikos pajamas, ir pagal kurią euro zonai nepriklausančiai valstybei narei, dalyvaujančiai VKM II tenkanti dalis priklauso tik nuo BVP, bet ne nuo gyventojų skaičiaus.

1.1.   Institucinis nepriklausomumas

Institucinio nepriklausomumo principą tiksliai apibrėžia Sutarties 130 straipsnis ir ECBS statuto 7 straipsnis. Šie du straipsniai draudžia ECBS NCB ir jų sprendimus priimančių organų nariams gauti ar priimti Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų, valstybių narių Vyriausybių ar bet kurio kito subjekto nurodymus. Be to, Sąjungos institucijos, įstaigos ar organai ir valstybių narių Vyriausybės įsipareigoja gerbti šį principą ir nesiekti paveikti NCB sprendimus priimančių organų narių, kai jie atlieka savo su ECBS susijusius uždavinius (9). Nors susitarimo projekte aiškiai numatyta, kad įnašai į Stabilizavimo paramos fondą yra dalyvaujančių valstybių narių mokėjimo įsipareigojimai, institucinio nepriklausomumo principas reikalauja, kad valstybių narių Vyriausybės nedarytų jokio spaudimo savo atitinkamiems NCB. Šiuo atžvilgiu susitarimo projekte esanti nuoroda į tai, kad įnašas į Stabilizavimo paramos fondą būtų lygus 6 procentams nacionaliniams centriniams bankams skiriamų pinigų politikos pajamų, reiškia, kad tai yra tik formulė, skirta dalyvaujančios valstybės narės mokėjimo įsipareigojimui apskaičiuoti. Tai mažina riziką, kad gali būti naudojamas spaudimas NCB sprendimus priimantiems organams, kai jie nepriklausomai priima sprendimus dėl investavimo ir rizikos strategijų bei pelno paskirstymo. Galiausiai ECB skatintų išbraukti pasiūlytu reglamentu jam nustatytą pareigą ne vėliau kaip kiekvienų konkrečių metų balandžio 30 d. nurodyti Komisijai pagal ECBS statuto 32 straipsnį Eurosistemos NCB skirtų pinigų politikos pajamų sumą, pagal kurią būtų apskaičiuojami dalyvaujančių valstybių narių įnašai. Išbraukus šią pareigą, būtų išvengiama bet kokios rizikos, susijusios su kišimusi į ECB institucinį nepriklausomumą. ECB šiuo klausimu yra pasirengęs bendradarbiauti su Komisija, vadovaujantis pasiūlyto reglamento 27 konstatuojamąja dalimi, kurioje patikslinama, kad ECB turėtų pranešti Komisijai, kokią pinigų politikos pajamų sumą Eurosistemos NCB turi teisę gauti.

1.2.   Finansinis nepriklausomumas

Finansinio nepriklausomumo principas reiškia, jog NCB privalo turėti pakankamų priemonių vykdyti savo su ECBS susijusiems ir nacionaliniams uždaviniams. Valstybės narės negali leisti savo NCB atsidurti tokioje padėtyje, kad jie neturėtų pakankamų finansinių išteklių šiems uždaviniams vykdyti (10). Pagal pasiūlytą reglamentą susitarimo projekte nurodytus nacionalinius įnašus į Stabilizavimo paramos fondą privalo sumokėti dalyvaujančios valstybės narės. Tai nėra NCB ar ECB įnašai ar įsipareigojimai. Dėl to neatrodo, kad pasiūlytas reglamentas darytų poveikį NCB galėjimui savarankiškai naudotis pakankamais finansiniais ištekliais savo įgaliojimams vykdyti.

1.3.   Papildomos pastabos

| 1.3.1. | ECB supranta, kad nacionalinių įnašų į Stabilizavimo paramos fondą apskaičiavimas yra atsietas nuo bet kokių realių centrinio banko pajamų ar pelno. NCB skirtų pinigų politikos pajamų suma laikytina skaičiavimo parametru, kuris kasmet kinta. Todėl susitarimo projekte nurodyta 6 procentų suma, kaip atskaitos taškas nacionaliniams įnašams į Stabilizavimo paramos fondą apskaičiuoti, turėtų būti skaičiuojama tik nuo galutinės NCB skirtų pinigų politikos pajamų sumos. Taip turėtų būti net ir tuo atveju, kai ECB patirtą nuostolį galima visiškai ar iš dalies kompensuoti iš atitinkamų finansinių metų pinigų politikos pajamų pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį (11). |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | ECB pažymi, kad dalyvaujančių valstybių narių įnašų į Stabilizavimo paramos fondą susiejimas su pinigų politikos pajamomis, taikant iš anksto apibrėžtą procentinę išraišką, automatiškai lemia dalyvaujančių valstybių narių įnašų kintamumą. Šis kintamumas gali turėti įtakos pervedant naujas lėšas į Stabilizavimo paramos fondą. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Pagal pasiūlytą reglamentą metinės Eurosistemos pinigų politikos pajamos naudojamos apskaičiuoti tiek valstybių narių, kurių valiuta yra euro, tiek ir VKM II dalyvaujančių euro zonai nepriklausančių valstybių narių metinius įnašus. Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, atveju pinigų politikos pajamos skiriamos jų NCB vadovaujantis atitinkamomis jų dalimis ECB kapitalo rakte, kurios vienodai įvertinamos atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės dalį Sąjungos gyventojų skaičiuje ir BVP, kaip numatyta ECBS statuto 29 straipsnyje. Tačiau VKM II dalyvaujančių euro zonai nepriklausančių valstybių narių metiniai įnašai į Stabilizavimo paramos fondą apskaičiuojami remiantis Eurosistemos pinigų politikos pajamomis, kurios kiekvienos valstybės narės atveju priklauso tik nuo BVP duomenų. Toks neatitikimas gali lemti, kad VKM II dalyvaujančios euro zonai nepriklausančios valstybės narės mokės sąlyginai didesnius ar mažesnius įnašus. |
| --- | --- |

1.3.3.

2.   Paskolų administravimas

| 2.1. | ECB yra pasirengęs kartu su Komisija nustatyti būtiną paskolų administravimo tvarką ir į ECB atidarytą sąskaitą priimti iš atitinkamos valstybės narės pagrindinę paskolos sumą ir mokėtinas EISP paskolos palūkanas, kaip numatyta pasiūlytame reglamente. Šiuo atžvilgiu ECB pažymi, kad, vadovaujantis ECBS statuto 21 straipsnio 2 dalimi, ECB gali veikti kaip Sąjungos institucijų fiskalinis agentas, taip pat ir kaip paskolų ECB administratorius pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės sistemą (12). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Specialiose sąskaitose, kurias atitinkama valstybė narė atidaro savo NCB gautai EISP paramai valdyti, laikomoms EISP sumoms būtų taikomos atitinkamuose teisės aktuose, kaip antai Europos Centrinio Banko gairėse ECB/2014/9 (13), įtvirtinta tvarka. |
| --- | --- |

2.2.

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą reglamentą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas ECB interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. lapkričio 9 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 387 final.

1

final

(2)  Žr. Pasiūlyto reglamento aiškinamąjį memorandumą, p. 2.

2

(3)  Pasiūlyto reglamento 3 straipsnio 1 dalis.

3

(4)  Žr. 2015 m. birželio 22 d. pranešimo „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, parengto Jeano-Claude’o Junckerio, glaudžiai bendradarbiaujant su Donaldu Tusku, Jeroenu Dijsselbloemu, Mario Draghi ir Martinu Schulzu, p. 4, paskelbta Komisijos interneto svetainėje www.ec.europa.eu.

4

(5)  2015 m. birželio 22 d. pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, parengtas Jeano-Claude’o Junckerio, glaudžiai bendradarbiaujant su Donaldu Tusku, Jeroenu Dijsselbloemu, Mario Draghi ir Martinu Schulzu.

5

(6)  Šiuo požiūriu pažymėtina, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnį tais atvejais, kai valstybė narė neatsakė į rekomendacijas, kurias Taryba jai adresavo ankstesnio Tarybos sprendimo kontekste, kad valstybė narė nevykdo Sutartyje įtvirtintų reikalavimų dėl deficito kriterijaus, Taryba privalo priimti sprendimą, kuriuo konstatuojama, kad nebuvo imtasi veiksmingų priemonių.

6

(7)  Sąlyga dėl investicijų yra numatyta 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo 5 straipsnyje (OL L 209, 1997 8 2, p. 1).

7

(8)  Susitarimo projektas paskelbtas https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-contributions-stabilisation-fund_en.pdf.

8

(9)  Žr. 2018 m. gegužės mėn. ECB pranešimą apie konvergenciją, p. 21.

9

(10)  Žr. 2018 m. gegužės mėn. ECB pranešimą apie konvergenciją, p. 25.

10

(11)  ECBS statuto 33 straipsnio 2 dalis numato, kad tuo atveju, jeigu ECB patiria nuostolį, trūkumą galima kompensuoti iš ECB bendrojo atsargų fondo ir prireikus Valdančiosios tarybos sprendimu iš atitinkamų finansinių metų pinigų politikos pajamų proporcingai ir neviršijant sumų, kokios paskirstytos nacionaliniams centriniams bankams pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį.

11

(12)  Žr. 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (OL L 118, 2010 5 12, p. 1) 8 straipsnį.

12

(13)  2014 m. vasario 20 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2014/9 dėl nacionalinių centrinių bankų vidaus turto ir įsipareigojimų valdymo operacijų (OL L 159, 2014 5 28, p. 56).

13

---

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/15

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2018 m. lapkričio 20 d.

dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl kredito administratorių, kredito pirkėjų ir užstato realizavimo

(CON/2018/54)

(2018/C 444/06)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2018 m. kovo 14 d. Europos Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kredito administratorių, kredito pirkėjų ir užstato realizavimo (toliau – pasiūlyta direktyva) (1). Europos Centrinis Bankas (ECB), įvertinęs, kad pasiūlyta direktyva priklauso jo kompetencijai, nusprendė pasinaudoti savo teise pateikti nuomonę, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 127 straipsnio 4 dalies antrame sakinyje ir 282 straipsnio 5 dalyje.

ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 25 straipsniu, pagal kurį ECB gali patarti Tarybai ir Komisijai dėl Sąjungos teisės aktų, susijusių su kredito įstaigų rizikos ribojimu pagrįsta priežiūra ir finansų sistemos stabilumu, taikymo srities ir įgyvendinimo, ir ECB pagal Sutarties 127 straipsnio 6 dalį pavestais uždaviniais, susijusiais su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

1.   Bendros pastabos

| 1.1. | ECB tvirtai pritaria bankų turto, ypač neveiksnių paskolų, antrinių rinkų plėtrai, kaip pažymėta Europos Sąjungos Tarybos išvadose dėl veiksmų plano neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti (2). Turint omenyje, kad kai kurių Europos kredito įstaigų balansuose yra daug neveiksnių paskolų, ir atsižvelgiant į tai, kad reikia visapusiškai spręsti neveiksnių paskolų problemą (3), antrinių rinkų plėtra gali padėti sumažinti neveiksnių paskolų skaičių. Žvelgiant į ateitį, tinkamai veikiant antrinėms rinkoms taip pat gali būti užkirstas kelias neveiksnioms paskoloms kauptis ateityje (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Be to, tinkamai veikiančios antrinės rinkos gali turėti teigiamą poveikį finansiniam stabilumui, kadangi jos gali padėti iš kredito įstaigų balansų pašalinti neveiksnių paskolų riziką. Didelis neveiksnių paskolų kredito įstaigų balansuose skaičius mažina šių įstaigų gebėjimą vykdyti savo funkciją – teikti kreditą realiajai ekonomikai, mažina veiklos lankstumą ir bendrą pelningumą, kurie yra būtini tam, kad bankų sektorius veiktų tinkamai. Labai svarbu, kad antrinėms rinkoms taikytina teisinė sistema sudarytų galimybes veiksmingai pašalinti neveiksnias paskolas iš kredito įstaigų balansų (5). |
| --- | --- |

1.2.

2.   Konkrečios pastabos

2.1.   Informacijos teikimo reikalavimai

Pasiūlytoje direktyvoje įtvirtinami kredito administratoriams, kredito pirkėjams ir kredito įstaigoms taikytini informacijos teikimo reikalavimai. Pavyzdžiui, kredito pirkėjas arba, kai taikoma, jo atstovas turi pranešti valstybės narės, kurioje kredito pirkėjas arba, kai taikoma, jo atstovas turi buveinę arba yra įsisteigęs, kompetentingoms institucijoms, kad ketina tiesiogiai užtikrinti kredito sutarties vykdymą (6). Be to, kredito pirkėjas arba, kai taikoma, jo atstovas, perleidžiantis kredito sutartį kitam kredito pirkėjui, turi informuoti kompetentingas institucijas apie perleidimą, naujojo kredito pirkėjo ir, kai taikoma, jo atstovo tapatybę ir adresą (7). Sąjungos teisės aktų leidėjai turėtų atidžiai apsvarstyti, ar šie informacijos teikimo reikalavimai netrukdys veiksmingai funkcionuoti neveiksnių paskolų antrinei rinkai, nes didelė informacijos teikimo našta gali atbaidyti naujus rinkos dalyvius arba gali lemti tai, kad kompetentingoms institucijoms bus teikiama besidubliuojanti informacija.

2.2.   Neveiksnių paskolų duomenų techniniai standartai

Pasiūlyta direktyva įgalioja Europos bankininkystės instituciją (EBI) parengti techninių įgyvendinimo standartų projektus, nustatančius formatus, kuriais kreditoriai, kurie yra kredito įstaigos, turi naudotis teikdami išsamią informaciją apie kredito pozicijas bankinėje knygoje, kad būtų galima atlikti kredito sutarties patikrą, išsamų finansinį patikrinimą ir įvertinimą (8).

Šiuo atžvilgiu ECB atkreipia dėmesį, kad Reglamentas (ES) 2016/867 (9) nustato naują duomenų rinkinį, kuriame pateikiami išsamūs duomenys apie atskiras bankų paskolas euro zonoje. Šiame duomenų rinkinyje siekiama pateikti visose euro zonos valstybėse narėse surinktus neapibendrintus itin konkrečius duomenis, kuriuos galima visiškai palyginti, kadangi jie grindžiami vienodomis sąvokomis ir apibrėžtimis. Atsižvelgiant į šiuos naujus reguliavimo pokyčius, svarbu, kad bet kokiuose EBI rengiamuose duomenų šablonuose būtų atsižvelgiama į neapibendrintų kredito ir kredito rizikos duomenų rinkimą, taip pat į bet kokias kitas atitinkamas iniciatyvas, kad būtų užtikrinta, jog pastangos nėra dubliuojamos, o kredito įstaigoms taikomi ataskaitų teikimo reikalavimai yra sumažinti iki minimalaus lygio.

2.3.   Kompetentingų institucijų renkami duomenys pagreitinto neteisminio užstato realizavimo taikymo kontekste

Pagal pasiūlytą direktyvą kompetentingos institucijos, kurios prižiūri kredito įstaigas, iš kreditorių kasmet turi surinkti informaciją apie užtikrintų kredito sutarčių, kurių vykdymas užtikrinamas taikant pagreitintą neteisminį užstato realizavimą, skaičių ir tokio vykdymo užtikrinimo terminus, įskaitant: a) pradėtų, vykdomų ir užbaigtų procedūrų, įskaitant procedūrų, susijusių su kilnojamuoju ir nekilnojamuoju turtu, skaičių; b) procedūrų trukmę nuo pranešimo iki padengimo, kuris užtikrinamas turtą realizuojant (viešojo pardavimo, privačiojo pardavimo arba nusavinimo būdu); c) kiekvienos procedūros išlaidų vidurkį eurais; d) padengimo rodiklius. Valstybės narės apibendrina šiuos duomenis, iš tų apibendrintų duomenų parengia statistinius duomenis ir pateikia juos Komisijai (10). ECB yra kredito įstaigų priežiūrą vykdanti kompetentinga institucija, o ECB prudencinės priežiūros uždavinių teisinis pagrindas yra įtvirtintas Sutarties 127 straipsnio 6 dalyje, pagal kurią Taryba gali pavesti ECB specialias užduotis, susijusias su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra. Duomenų rinkimas yra susijęs su pagreitinto neteisminio užstato realizavimo mechanizmo taikymo veiksmingumu, o ne su kredito įstaigų prudencine priežiūra, todėl Sąjungos teisės aktų leidėjai turėtų patikslinti, kad tokios informacijos rinkimo uždavinys neturėtų būti pavestas ECB.

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą direktyvą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas ECB interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. lapkričio 20 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 135 final.

1

(2)  Žr. 2017 m. liepos 11 d. Tarybos pranešimą spaudai „Tarybos išvados dėl veiksmų plano neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti“, paskelbta Tarybos interneto svetainėje http://www.consilium.europa.eu.

2

(3)  Žr., pavyzdžiui, 2016 m. lapkričio mėn. ECB finansinio stabilumo apžvalgos B skirsnį, paskelbta ECB interneto svetainėje https://www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Žr. Nuomonės CON/2018/31 2.2.1 dalį. Visos ECB nuomonės skelbiamos ECB svetainėje www.ecb.europa.eu.

4

(5)  Žr. Nuomonės CON/2018/31 2.2.2 dalį.

5

(6)  Žr. pasiūlytos direktyvos 18 straipsnio 1 dalį.

6

(7)  Žr. pasiūlytos direktyvos 19 straipsnio 1 dalį.

7

(8)  Žr. pasiūlytos direktyvos 14 straipsnio 1 dalį.

8

(9)  2016 m. gegužės 18 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2016/867 dėl neapibendrintų kredito ir kredito rizikos duomenų rinkimo (ECB/2016/13) (OL L 144, 2016 6 1, p. 44).

9

(10)  Žr. pasiūlytos direktyvos 33 straipsnį.

10

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/17

---

Euro kursas (1)

2018 m. gruodžio 7 d.

(2018/C 444/07)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1371 |
| JPY | Japonijos jena | 128,36 |
| DKK | Danijos krona | 7,4641 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,89085 |
| SEK | Švedijos krona | 10,2665 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1299 |
| ISK | Islandijos krona | 139,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,6970 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,851 |
| HUF | Vengrijos forintas | 323,50 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2895 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,6485 |
| TRY | Turkijos lira | 6,0619 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5766 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5230 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,8866 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6558 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5583 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 278,67 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,0673 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,8244 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3913 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 454,01 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7372 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,059 |
| RUB | Rusijos rublis | 75,8850 |
| THB | Tailando batas | 37,359 |
| BRL | Brazilijos realas | 4,4358 |
| MXN | Meksikos pesas | 23,1435 |
| INR | Indijos rupija | 80,5090 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1371

JPY

Japonijos jena

128,36

DKK

Danijos krona

7,4641

GBP

Svaras sterlingas

0,89085

SEK

Švedijos krona

10,2665

CHF

Šveicarijos frankas

1,1299

ISK

Islandijos krona

139,50

NOK

Norvegijos krona

9,6970

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,851

HUF

Vengrijos forintas

323,50

PLN

Lenkijos zlotas

4,2895

RON

Rumunijos lėja

4,6485

TRY

Turkijos lira

6,0619

AUD

Australijos doleris

1,5766

CAD

Kanados doleris

1,5230

HKD

Honkongo doleris

8,8866

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6558

SGD

Singapūro doleris

1,5583

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 278,67

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,0673

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,8244

HRK

Kroatijos kuna

7,3913

IDR

Indonezijos rupija

16 454,01

MYR

Malaizijos ringitas

4,7372

PHP

Filipinų pesas

60,059

RUB

Rusijos rublis

75,8850

THB

Tailando batas

37,359

BRL

Brazilijos realas

4,4358

MXN

Meksikos pesas

23,1435

INR

Indijos rupija

80,5090

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

Audito Rūmai

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/18

---

Specialioji ataskaita Nr. 32/2018

„Europos Sąjungos skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas. Tai lanksti priemonė, tačiau reikia skirti dėmesio konkrečioms sritims“

(2018/C 444/08)

Europos Audito Rūmai šiuo raštu jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 32/2018 „Europos Sąjungos skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas. Tai lanksti priemonė, tačiau reikia skirti dėmesio konkrečioms sritims“.

Ši ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje: https://eca.europa.eu.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/19

---

2019 M. KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS – EAC/A05/2018

Europos solidarumo korpusas

(2018/C 444/09)

1.   Įvadas ir tikslai

Šis kvietimas teikti paraiškas grindžiamas 2018 m. spalio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1475, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso teisinė sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1288/2013, (ES) Nr. 1293/2013 ir Sprendimas Nr. 1313/2013/ES, ir Europos solidarumo korpuso 2019 m. darbo programa. Reglamentas dėl Europos solidarumo korpuso apima 2018–2020 m. laikotarpį. Bendrieji ir konkretieji Europos solidarumo korpuso tikslai išdėstyti Reglamento 3 ir 4 straipsniuose.

2.   Veiksmai

Šis kvietimas teikti paraiškas apima šiuos Europos solidarumo korpuso veiksmus:

| — | savanoriškos veiklos projektus, |
| --- | --- |

—

savanoriškos veiklos projektus,

| — | savanoriškos veiklos partnerystes (specialūs susitarimai dėl 2019 m. pagal 2018–2020 m. partnerystės pagrindų susitarimą) (1), |
| --- | --- |

—

savanoriškos veiklos partnerystes (specialūs susitarimai dėl 2019 m. pagal 2018–2020 m. partnerystės pagrindų susitarimą) (1),

| — | savanorių grupių veiklą prioritetinėse srityse, |
| --- | --- |

—

savanorių grupių veiklą prioritetinėse srityse,

| — | stažuotes ir darbo vietas, |
| --- | --- |

—

stažuotes ir darbo vietas,

| — | solidarumo projektus, |
| --- | --- |

—

solidarumo projektus,

| — | kokybės ženklo veiklą. |
| --- | --- |

—

kokybės ženklo veiklą.

3.   Tinkamumas finansuoti

Teikti paraiškas dėl finansavimo pagal Europos solidarumo korpuso iniciatyvą gali visos viešosios ar privačios įstaigos (2). Paraiškas dėl solidarumo projektų finansavimo gali teikti ir Europos solidarumo korpuso portale užsiregistravusios jaunimo grupės.

Europos solidarumo korpuso veikloje gali dalyvauti toliau nurodytos šalys.

Visuose Europos solidarumo korpuso veiksmuose visapusiškai dalyvauti gali 28 Europos Sąjungos valstybės narės.

Kai kuriuose Europos solidarumo korpuso veiksmuose gali dalyvauti organizacijos iš:

| — | ELPA/EEE šalių: Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos, |
| --- | --- |

—

ELPA/EEE šalių: Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos,

| — | ES šalių kandidačių: Turkijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, |
| --- | --- |

—

ES šalių kandidačių: Turkijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos,

| — | šalių partnerių. |
| --- | --- |

—

šalių partnerių.

Išsamesnės informacijos apie dalyvavimo sąlygas pateikiama 2019 m. Europos solidarumo korpuso vadove.

Informacija Jungtinės Karalystės pareiškėjams. Turėkite omenyje, kad tinkamumo kriterijų turi būti laikomasi visą finansavimo laikotarpį. Jei nesibaigus finansavimo laikotarpiui Jungtinė Karalystė išstos iš ES nesudariusi su ES susitarimo, kuriuo būtų užtikrinama visų pirma tai, kad Jungtinės Karalystės pareiškėjai toliau atitiktų tinkamumo kriterijus, jums teikiamas ES finansavimas bus nutrauktas (tačiau, jei įmanoma, galėsite toliau dalyvauti projekte) arba turėsite pasitraukti iš projekto pagal atitinkamas dotacijos susitarimo nuostatas dėl susitarimo nutraukimo.

4.   Biudžetas ir projektų trukmė

Šis kvietimas teikti paraiškas bus įgyvendinamas, jei bus turima asignavimų, numatytų 2019 m. biudžeto projekte, po to, kai biudžeto valdymo institucija priims 2019 m. biudžetą, o jei biudžetas nebus priimtas, jie bus numatyti pagal laikinųjų dvyliktųjų dalių sistemą.

Visas šiam kvietimui teikti paraiškas skirtas biudžetas yra 96 322 671 EUR ir yra grindžiamas Europos solidarumo korpuso 2019 m. darbo programa.

Numatomas šio kvietimo teikti paraiškas biudžetas ir jo paskirstymas yra orientacinio pobūdžio ir gali būti pakeistas, jei būtų pakeista Europos solidarumo korpuso 2019 m. darbo programa. Potencialūs pareiškėjai raginami reguliariai sekti informaciją apie Europos solidarumo korpuso 2019 m. darbo programą ir jos pakeitimus šiuo adresu:

https://ec.europa.eu/youth/annual-work-programmes_en dėl kiekvieno veiksmo, kuriam taikomas kvietimas teikti paraiškas, biudžeto.

Teikiamos paramos dydis ir projektų trukmė skirsis priklausomai nuo tokių veiksnių kaip projekto tipas ir dalyvaujančių partnerių skaičius.

5.   Galutinis paraiškų teikimo terminas

Galutinis paraiškų pateikimo terminas – toliau nurodytos dienos 12.00 val. (vidurdienis) Briuselio laiku.

| Savanoriškos veiklos projektai | 2019 m. vasario 5 d. |
| --- | --- |
| 2019 m. balandžio 30 d. |
| 2019 m. spalio 1 d. |
| Savanoriškos veiklos partnerystės (specialūs susitarimai dėl 2019 m. pagal 2018–2020 m. partnerystės pagrindų susitarimą) | 2019 m. balandžio 20 d. |
| Savanorių grupių veikla prioritetinėse srityse | 2019 m. rugsėjo 28 d. |
| Stažuotės ir darbo vietos | 2019 m. vasario 5 d. |
| 2019 m. balandžio 30 d. |
| 2019 m. spalio 1 d. |
| Solidarumo projektai | 2019 m. vasario 5 d. |
| 2019 m. balandžio 30 d. |
| 2019 m. spalio 1 d. |

Savanoriškos veiklos projektai

2019 m. vasario 5 d.

2019 m. balandžio 30 d.

2019 m. spalio 1 d.

Savanoriškos veiklos partnerystės (specialūs susitarimai dėl 2019 m. pagal 2018–2020 m. partnerystės pagrindų susitarimą)

2019 m. balandžio 20 d.

Savanorių grupių veikla prioritetinėse srityse

2019 m. rugsėjo 28 d.

Stažuotės ir darbo vietos

2019 m. vasario 5 d.

2019 m. balandžio 30 d.

2019 m. spalio 1 d.

Solidarumo projektai

2019 m. vasario 5 d.

2019 m. balandžio 30 d.

2019 m. spalio 1 d.

Paraiškos dėl kokybės ženklo gali būti teikiamos nuolat.

Išsamios paraiškų teikimo instrukcijos pateikiamos Europos solidarumo korpuso vadove.

6.   Išsami informacija

Išsamios šio kvietimo teikti paraiškas sąlygos ir prioritetai pateikiami Europos solidarumo korpuso 2019 m. vadove adresu

https://ec.europa.eu/youth/solidarity-corps

Europos solidarumo korpuso 2019 m. vadovas yra neatskiriama šio kvietimo teikti paraiškas dalis ir jame išdėstytos dalyvavimo ir finansavimo sąlygos visapusiškai taikomos šiam kvietimui teikti paraiškas.

---

(1)  Dėl šio veiksmo paraiškas teikti gali tik dalyvaujančiosios organizacijos, pasirašiusios 2018–2020 m. partnerystės pagrindų susitarimą.

(2)  Nepažeidžiant konkrečių tinkamumo sąlygų, taikomų atskiriems veiksmams, kuriems taikomas šis kvietimas.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/22

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9173 – Astorg Asset Management / Montagu Private Equity / Nemera Capital)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 444/10)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Astorg Asset Management“ (toliau – „Astorg“, Liuksemburgas); |
| --- | --- |

—

„Astorg Asset Management“ (toliau – „Astorg“, Liuksemburgas);

| — | „Montagu Private Equity LLP“ (toliau – „Montagu“, Prancūzija); |
| --- | --- |

—

„Montagu Private Equity LLP“ (toliau – „Montagu“, Prancūzija);

| — | „Nemera Capital“ (kartu su patronuojamosiomis įmonėmis, „Nemera Group“, Prancūzija), kurią šiuo metu kontroliuoja „Montagu“. |
| --- | --- |

—

„Nemera Capital“ (kartu su patronuojamosiomis įmonėmis, „Nemera Group“, Prancūzija), kurią šiuo metu kontroliuoja „Montagu“.

Įmonė „Astorg“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą „Nemera Group“ kontrolę. Sudarius sandorį „Astorg“ ir „Montagu“ bendrai kontroliuos „Nemera Group“.

Ši koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

—   „Astorg“: privataus kapitalo įmonė;

—   „Montagu“: privataus kapitalo įmonė;

—   „Nemera Group“: plastikiniai vaistų dalytuvai, parduodami vaistų, biotechnologijų pramonių ir kitiems sektoriams.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 10.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 444/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 444/24

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 444/11)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Dr. August Oetker KG“ („Oetker-Gruppe“, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„Dr. August Oetker KG“ („Oetker-Gruppe“, Vokietija),

| — | „Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG“ („Transgourmet“, Vokietija), kuri yra įmonės „Coop-Gruppe Genossenschaft“ („CoopGroup“, Šveicarija) patronuojamoji įmonė ir jai visiškai priklauso, |
| --- | --- |

—

„Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG“ („Transgourmet“, Vokietija), kuri yra įmonės „Coop-Gruppe Genossenschaft“ („CoopGroup“, Šveicarija) patronuojamoji įmonė ir jai visiškai priklauso,

| — | „F&B – Food and Beverage Services GmbH“ („F&B“, Vokietija), įmonės „Transgourmet“ visiškai kontroliuojama patronuojamoji įmonė. |
| --- | --- |

—

„F&B – Food and Beverage Services GmbH“ („F&B“, Vokietija), įmonės „Transgourmet“ visiškai kontroliuojama patronuojamoji įmonė.

„Oetker Group“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „F & B“ kontrolę per jai visiškai priklausančią patronuojamąją įmonę „Dr. August Oetker Finanzierungs- und Beteiligungs-GmbH“ (Vokietija).

Koncentracija vykdoma perkant „Transgourmet“ akcijas.

2.

| — | „Oetker“ grupė per savo patronuojamąsias įmones, be kita ko, gamina ir parduoda alų, vyną, putojantį vyną ir nealkoholinius gėrimus. |
| --- | --- |

—

„Oetker“ grupė per savo patronuojamąsias įmones, be kita ko, gamina ir parduoda alų, vyną, putojantį vyną ir nealkoholinius gėrimus.

| — | „Coop-Gruppe“ yra mažmeninės ir didmeninės prekybos įmonė. |
| --- | --- |

—

„Coop-Gruppe“ yra mažmeninės ir didmeninės prekybos įmonė.

| — | Turėdama „Team Beverage AG“ akcijų, „F&B“ prekiauja gėrimais. |
| --- | --- |

—

Turėdama „Team Beverage AG“ akcijų, „F&B“ prekiauja gėrimais.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| B-1049 Briuselis |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

B-1049 Briuselis

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---