# Europeiska unionens L 185/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 185 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången17 juli 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 185

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången17 juli 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 830/2007 av den 16 juli 2007 om ändring av förordning (EG) nr 817/2006 om förlängning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 831/2007 av den 16 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 832/2007 av den 16 juli 2007 om ändring av förordning (EG) nr 197/2006 med avseende på användningar av före detta livsmedel och förlängning av giltighetstiden för övergångsbestämmelser som gäller dessa livsmedel (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 833/2007 av den 16 juli 2007 om slutdatum för den övergångsperiod som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg (
  1
  ) | 9 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 830/2007 av den 16 juli 2007 om ändring av förordning (EG) nr 817/2006 om förlängning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar

1

Kommissionens förordning (EG) nr 831/2007 av den 16 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 832/2007 av den 16 juli 2007 om ändring av förordning (EG) nr 197/2006 med avseende på användningar av före detta livsmedel och förlängning av giltighetstiden för övergångsbestämmelser som gäller dessa livsmedel (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens förordning (EG) nr 833/2007 av den 16 juli 2007 om slutdatum för den övergångsperiod som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg (
  1
  )

1

9

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/498/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 7 februari 2007 om den stödordning som Italien planerar att genomföra enligt artiklarna 14, 15 och 16 i regionen Siciliens lag nr 21/2003 – C 31/2005 (f.d. N 329/2004)
  [delgivet med nr K(2007) 285]

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2007/499/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 februari 2007 om det statliga stöd nr C 16/2006 (f.d. NN 34/2006) som Italien planerar att genomföra till förmån för Nuova Mineraria Silius SpA
  [delgivet med nr K(2007) 473]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/500/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 juli 2007 om ändring av beslut 2001/781/EG om att utforma en handbok över mottagande organ och en förteckning över handlingar som kan delges enligt rådets förordning (EG) nr 1348/2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur
  [delgivet med nr K(2007) 3365] | 24 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/498/EG

*

Kommissionens beslut av den 7 februari 2007 om den stödordning som Italien planerar att genomföra enligt artiklarna 14, 15 och 16 i regionen Siciliens lag nr 21/2003 – C 31/2005 (f.d. N 329/2004)
  [delgivet med nr K(2007) 285]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 285]

1

10

2007/499/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 februari 2007 om det statliga stöd nr C 16/2006 (f.d. NN 34/2006) som Italien planerar att genomföra till förmån för Nuova Mineraria Silius SpA
  [delgivet med nr K(2007) 473]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 473]

1

18

2007/500/EG

*

Kommissionens beslut av den 16 juli 2007 om ändring av beslut 2001/781/EG om att utforma en handbok över mottagande organ och en förteckning över handlingar som kan delges enligt rådets förordning (EG) nr 1348/2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur
  [delgivet med nr K(2007) 3365]

[delgivet med nr K(2007) 3365]

24

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2007/501/GUSP av den 16 juli 2007 om samarbete med Centre africain d'études et de recherches sur le terrorisme, inom ramen för genomförandet av Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism | 31 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma åtgärd 2007/501/GUSP av den 16 juli 2007 om samarbete med Centre africain d'études et de recherches sur le terrorisme, inom ramen för genomförandet av Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Meddelande till läsarna (se omslagets tredje sida)

Meddelande till läsarna

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 830/2007

av den 16 juli 2007

om ändring av förordning (EG) nr 817/2006 om förlängning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 60 och 301,

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2006/318/GUSP av den 27 april 2006 om förlängning av restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar (1),

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

Rådets förordning (EG) nr 817/2006 (2) bör ändras så att den anpassas till rådets senaste praxis beträffande identifieringen av behöriga myndigheter och utbyte av uppgifter mellan dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 817/2006 skall ändras på följande sätt:

| a) | I artikel 4.1 skall inledningen ersättas med följande:
  ”1.   Genom avvikelse från artiklarna 2 och 3 får de behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II på de villkor som de anser lämpliga ge tillstånd för” |
| --- | --- |

a)

I artikel 4.1 skall inledningen ersättas med följande:

”1.   Genom avvikelse från artiklarna 2 och 3 får de behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II på de villkor som de anser lämpliga ge tillstånd för”

| b) | Artikel 7.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II får ge tillstånd till att vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser frigörs eller görs tillgängliga, på villkor som de finner lämpliga, efter det att de har konstaterat att de berörda tillgångarna eller ekonomiska resurserna är






  a) | nödvändiga för att tillgodose de grundläggande behoven hos personer som anges i bilaga III och deras av dem beroende familjemedlemmar, inklusive betalning av livsmedel, hyra eller amorteringar, mediciner och läkarvård, skatter, försäkringspremier och avgifter för samhällstjänster, |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 7.1 skall ersättas med följande:

”1.   Behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II får ge tillstånd till att vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser frigörs eller görs tillgängliga, på villkor som de finner lämpliga, efter det att de har konstaterat att de berörda tillgångarna eller ekonomiska resurserna är

a)

nödvändiga för att tillgodose de grundläggande behoven hos personer som anges i bilaga III och deras av dem beroende familjemedlemmar, inklusive betalning av livsmedel, hyra eller amorteringar, mediciner och läkarvård, skatter, försäkringspremier och avgifter för samhällstjänster,

| b) | avsedda endast för betalning av rimliga arvoden och ersättning för utgifter i samband med tillhandahållande av juridiska tjänster, |
| --- | --- |

b)

avsedda endast för betalning av rimliga arvoden och ersättning för utgifter i samband med tillhandahållande av juridiska tjänster,

| c) | avsedda endast för betalning av avgifter eller serviceavgifter för rutinmässig hantering eller förvaltning av frysta tillgångar eller ekonomiska resurser, |
| --- | --- |

c)

avsedda endast för betalning av avgifter eller serviceavgifter för rutinmässig hantering eller förvaltning av frysta tillgångar eller ekonomiska resurser,

| d) | nödvändiga för att täcka extraordinära kostnader, under förutsättning att den berörda medlemsstaten minst två veckor före beviljandet av tillståndet till de övriga medlemsstaterna och kommissionen har meddelat på vilka grunder den anser att ett särskilt tillstånd bör beviljas. |
| --- | --- |

d)

nödvändiga för att täcka extraordinära kostnader, under förutsättning att den berörda medlemsstaten minst två veckor före beviljandet av tillståndet till de övriga medlemsstaterna och kommissionen har meddelat på vilka grunder den anser att ett särskilt tillstånd bör beviljas.

Medlemsstaterna skall underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om alla tillstånd som beviljas enligt denna punkt.”

| c) | I artikel 8 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  ”1.   Utan att det påverkar gällande regler om rapportering, sekretess och tystnadsplikt skall fysiska och juridiska personer, enheter och organ






  a) | omedelbart lämna alla uppgifter som underlättar efterlevnaden av denna förordning, till exempel uppgifter om konton och belopp som frysts i enlighet med artikel 6, till de behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, där de är bosatta eller befinner sig och även vidarebefordra dessa uppgifter till kommissionen, direkt eller genom dessa behöriga myndigheter, |
| --- | --- | --- |

c)

I artikel 8 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Utan att det påverkar gällande regler om rapportering, sekretess och tystnadsplikt skall fysiska och juridiska personer, enheter och organ

a)

omedelbart lämna alla uppgifter som underlättar efterlevnaden av denna förordning, till exempel uppgifter om konton och belopp som frysts i enlighet med artikel 6, till de behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II, där de är bosatta eller befinner sig och även vidarebefordra dessa uppgifter till kommissionen, direkt eller genom dessa behöriga myndigheter,

| b) | samarbeta med de behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II vid eventuella kontroller av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

b)

samarbeta med de behöriga myndigheter som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II vid eventuella kontroller av dessa uppgifter.

2.   Alla ytterligare uppgifter som kommissionen mottar direkt skall göras tillgängliga för den berörda medlemsstaten.”

| d) | Artikel 9.5 skall ersättas med följande:
  ”5.   Förbudet i punkt 1 b skall inte förhindra en utökning av en andel i de burmesiska statsägda företag som förtecknas i bilaga IV, om utökningen är tvingande enligt ett avtal som har ingåtts med det berörda burmesiska statsägda företaget före den 25 oktober 2004. Den berörda behöriga myndighet som anges på en webbplats som förtecknas i bilaga II samt kommissionen skall underrättas innan en sådan transaktion äger rum. Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

d)

Artikel 9.5 skall ersättas med följande:

”5.   Förbudet i punkt 1 b skall inte förhindra en utökning av en andel i de burmesiska statsägda företag som förtecknas i bilaga IV, om utökningen är tvingande enligt ett avtal som har ingåtts med det berörda burmesiska statsägda företaget före den 25 oktober 2004. Den berörda behöriga myndighet som anges på en webbplats som förtecknas i bilaga II samt kommissionen skall underrättas innan en sådan transaktion äger rum. Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna.”

| e) | Följande nya artikel skall införas:
  ”Artikel 13a
  1.   Medlemsstaten skall utse de behöriga myndigheter som avses i denna förordning och ange vilka de är på, eller genom, de webbplatser som förtecknas i bilaga II.
  2.   Medlemsstaterna skall utan dröjsmål efter ikraftträdandet av denna förordning meddela kommissionen namnen på sina behöriga myndigheter och eventuella ändringar av dessa uppgifter.” |
| --- | --- |

e)

Följande nya artikel skall införas:

”Artikel 13a

1.   Medlemsstaten skall utse de behöriga myndigheter som avses i denna förordning och ange vilka de är på, eller genom, de webbplatser som förtecknas i bilaga II.

2.   Medlemsstaterna skall utan dröjsmål efter ikraftträdandet av denna förordning meddela kommissionen namnen på sina behöriga myndigheter och eventuella ändringar av dessa uppgifter.”

| f) | Bilaga II skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

f)

Bilaga II skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juli 2007.

På rådets vägnar

J. SILVA

Ordförande

---

(1)  EUT L 116, 29.4.2006, s. 77. Den gemensamma ståndpunkten ändrad genom gemensam ståndpunkt 2007/248/GUSP (EUT L 107, 25.4.2007, s. 8).

1

(2)  EUT L 148, 2.6.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 481/2007 (EUT L 111, 28.4.2007, s. 50).

2

---

BILAGA

”BILAGA II

Webbplatser med uppgift om de behöriga myndigheter som avses i artiklarna 4, 7, 8, 9, 12 och 13a samt adress för meddelanden till Europeiska kommissionen

| | BELGIEN
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIEN

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGARIEN
  http://www.mfa.government.bg |
| --- | --- |

BULGARIEN

http://www.mfa.government.bg

| | TJECKIEN
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

TJECKIEN

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DANMARK
  http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/ |
| --- | --- |

DANMARK

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

| | TYSKLAND
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

TYSKLAND

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | ESTLAND
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

ESTLAND

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | IRLAND
  http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities |
| --- | --- |

IRLAND

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

| | GREKLAND
  http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ |
| --- | --- |

GREKLAND

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

| | SPANIEN
  www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales |
| --- | --- |

SPANIEN

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

| | FRANKRIKE
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANKRIKE

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITALIEN
  http://www.esteri.it/UE/deroghe.html |
| --- | --- |

ITALIEN

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

| | CYPERN
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

CYPERN

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LETTLAND
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LETTLAND

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LITAUEN
  http://www.urm.lt |
| --- | --- |

LITAUEN

http://www.urm.lt

| | LUXEMBURG
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

| | UNGERN
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm |
| --- | --- |

UNGERN

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | NEDERLÄNDERNA
  http://www.minbuza.nl/sancties |
| --- | --- |

NEDERLÄNDERNA

http://www.minbuza.nl/sancties

| | ÖSTERRIKE
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

ÖSTERRIKE

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLEN
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLEN

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGAL
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | RUMÄNIEN
  http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3 |
| --- | --- |

RUMÄNIEN

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

| | SLOVENIEN
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVENIEN

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVAKIEN
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVAKIEN

http://www.foreign.gov.sk

| | FINLAND
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

FINLAND

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | SVERIGE
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

SVERIGE

http://www.ud.se/sanktioner

| | FÖRENADE KUNGARIKET
  http://www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

FÖRENADE KUNGARIKET

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adress för meddelanden till Europeiska kommissionen:

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| Generaldirektoratet för yttre förbindelser |
| Direktorat A. Krisfrågor och samordning inom ramen för GUSP |
| Enhet A.2. Krishantering och konfliktförebyggande åtgärder |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Bryssel |
| Tfn: (32-2) 299 11 76/295 55 85 |
| Fax (32-2) 299 08 73” |

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

Direktorat A. Krisfrågor och samordning inom ramen för GUSP

Enhet A.2. Krishantering och konfliktförebyggande åtgärder

CHAR 12/108

B-1049 Bryssel

Tfn: (32-2) 299 11 76/295 55 85

Fax (32-2) 299 08 73”

---

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 831/2007

av den 16 juli 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 16 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0709 90 70 | TR | 93,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 65,1 |
| ZA | 51,1 |
| ZZ | 60,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| BR | 83,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 94,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 104,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 95,3 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 105,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,0 |
| ZZ | 190,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,5 |
| US | 343,3 |
| ZZ | 316,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

52,4

TR

83,4

ZZ

67,9

0707 00 05

MK

68,1

TR

92,6

ZZ

80,4

0709 90 70

TR

93,4

ZZ

93,4

0805 50 10

AR

64,0

UY

65,1

ZA

51,1

ZZ

60,1

0808 10 80

AR

87,7

BR

83,7

CL

84,2

CN

94,2

NZ

99,1

US

104,3

UY

60,7

ZA

88,8

ZZ

87,7

0808 20 50

AR

80,5

CL

95,3

NZ

144,9

ZA

101,7

ZZ

105,6

0809 10 00

TR

190,0

ZZ

190,0

0809 20 95

TR

289,5

US

343,3

ZZ

316,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 832/2007

av den 16 juli 2007

om ändring av förordning (EG) nr 197/2006 med avseende på användningar av före detta livsmedel och förlängning av giltighetstiden för övergångsbestämmelser som gäller dessa livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 32.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1774/2002 föreskrivs en fullständig revidering av gemenskapsbestämmelserna om animaliska biprodukter, och ett antal strikta krav införs för användning och bortskaffande av dessa biprodukter. I artikel 22.1 a och b anges allmänna begränsningar för användning av animaliska biprodukter och bearbetade produkter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1774/2002 föreskrivs en fullständig revidering av gemenskapsbestämmelserna om animaliska biprodukter, och ett antal strikta krav införs för användning och bortskaffande av dessa biprodukter. I artikel 22.1 a och b anges allmänna begränsningar för användning av animaliska biprodukter och bearbetade produkter.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 197/2006 (2) om övergångsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 1774/2002 avseende insamling, transport, behandling, användning och bortskaffande av före detta livsmedel föreskrivs ett antal övergångsbestämmelser som skall upphöra att gälla den 31 juli 2007. Bland annat får medlemsstaterna enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 197/2006 godkänna före detta livsmedel för användning i foder eller för andra ändamål utan ytterligare behandling, enligt vissa villkor som anges i artikeln. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 197/2006 (2) om övergångsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 1774/2002 avseende insamling, transport, behandling, användning och bortskaffande av före detta livsmedel föreskrivs ett antal övergångsbestämmelser som skall upphöra att gälla den 31 juli 2007. Bland annat får medlemsstaterna enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 197/2006 godkänna före detta livsmedel för användning i foder eller för andra ändamål utan ytterligare behandling, enligt vissa villkor som anges i artikeln.

| (3) | De företag som berörs av övergångsbestämmelserna har bett att den tid dessa bestämmelser gäller skall förlängas, och under rådande omständigheter är det befogat att göra detta. |
| --- | --- |

(3)

De företag som berörs av övergångsbestämmelserna har bett att den tid dessa bestämmelser gäller skall förlängas, och under rådande omständigheter är det befogat att göra detta.

| (4) | För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen finns det anledning att klart ange att de användningar som får godkännas enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 197/2006 inte påverkar de allmänna begränsningarna i artikel 22.1 a och b i förordning (EG) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

(4)

För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen finns det anledning att klart ange att de användningar som får godkännas enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 197/2006 inte påverkar de allmänna begränsningarna i artikel 22.1 a och b i förordning (EG) nr 1774/2002.

| (5) | Förordning (EG) nr 197/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 197/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 197/2006 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 c skall ersättas med följande:






  ”c) | används i foder utan ytterligare behandling eller används för andra ändamål utan ytterligare behandling, om






  i) | sådana före detta livsmedel inte har kommit i kontakt med råvaror av animaliskt ursprung och den behöriga myndigheten är förvissad om att sådan användning inte medför någon risk för folkhälsan eller djurs hälsa, och |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 c skall ersättas med följande:

”c)

används i foder utan ytterligare behandling eller används för andra ändamål utan ytterligare behandling, om

i)

sådana före detta livsmedel inte har kommit i kontakt med råvaror av animaliskt ursprung och den behöriga myndigheten är förvissad om att sådan användning inte medför någon risk för folkhälsan eller djurs hälsa, och

| ii) | vid användning i foder, sådan användning inte påverkar begränsningarna för användning i artikel 22.1 a och b i förordning (EG) nr 1774/2002.” |
| --- | --- |

ii)

vid användning i foder, sådan användning inte påverkar begränsningarna för användning i artikel 22.1 a och b i förordning (EG) nr 1774/2002.”

| 2. | I artikel 5 skall datumet ”den 31 juli 2007” ersättas av datumet ”den 31 juli 2009”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 5 skall datumet ”den 31 juli 2007” ersättas av datumet ”den 31 juli 2009”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2007/2006 (EUT L 379, 28.12.2006, s. 98).

1

(2)  EUT L 32, 4.2.2006, s. 13.

2

---

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 833/2007

av den 16 juli 2007

om slutdatum för den övergångsperiod som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1172/98 av den 25 maj 1998 om statistikrapportering om varutransporter på väg (1), särskilt artikel 5.4 och 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1172/98 har medlemsstaterna under en övergångsperiod från och med den 1 januari 1999 kunnat använda en förenklad kodning för lastnings- och lossningsplats; det har inte krävts någon fullständig regional kodning för internationella transporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1172/98 har medlemsstaterna under en övergångsperiod från och med den 1 januari 1999 kunnat använda en förenklad kodning för lastnings- och lossningsplats; det har inte krävts någon fullständig regional kodning för internationella transporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| (2) | I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EG) nr 1172/98 är det nödvändigt att fastställa slutdatumet för övergångsperioden eftersom det nu finns tekniska förutsättningar för att använda en effektiv regional kodning för såväl nationella som internationella transporter, i överensstämmelse med punkterna 1 och 2 i bilaga G till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EG) nr 1172/98 är det nödvändigt att fastställa slutdatumet för övergångsperioden eftersom det nu finns tekniska förutsättningar för att använda en effektiv regional kodning för såväl nationella som internationella transporter, i överensstämmelse med punkterna 1 och 2 i bilaga G till den förordningen.

| (3) | Det är nödvändigt att se till att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (2), som trädde i kraft 2003, tillämpas. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att se till att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (2), som trädde i kraft 2003, tillämpas.

| (4) | Denna förordning ändrar varken statusen på eller innehållet i de variabler som betecknas som frivilliga i förordning (EG) nr 1172/98. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning ändrar varken statusen på eller innehållet i de variabler som betecknas som frivilliga i förordning (EG) nr 1172/98.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet, som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (3). |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet, som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Slutdatum för den övergångsperiod som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1172/98 skall vara den 31 december 2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 163, 6.6.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 154, 21.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 105/2007 (EUT L 39, 10.2.2007, s. 1).

2

(3)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

3

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/10

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 februari 2007

om den stödordning som Italien planerar att genomföra enligt artiklarna 14, 15 och 16 i regionen Siciliens lag nr 21/2003 – C 31/2005 (f.d. N 329/2004)

[delgivet med nr K(2007) 285]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/498/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 28 juli 2004 anmälde de italienska myndigheterna artiklarna 14, 15 och 16 i regionen Siciliens lag nr 21 av den 29 december 2003 (nedan kallad regional lag nr 21/2003). Genom en skrivelse av den 22 september 2004 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Genom en skrivelse av den 24 januari 2005 begärde de italienska myndigheterna en förlängning av tidsfristen, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 25 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 28 juli 2004 anmälde de italienska myndigheterna artiklarna 14, 15 och 16 i regionen Siciliens lag nr 21 av den 29 december 2003 (nedan kallad regional lag nr 21/2003). Genom en skrivelse av den 22 september 2004 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Genom en skrivelse av den 24 januari 2005 begärde de italienska myndigheterna en förlängning av tidsfristen, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 25 januari 2005.

| (2) | Genom en skrivelse av den 26 januari 2005 meddelade de italienska myndigheterna att den stödordning som anges i artiklarna 14 och 15 håller på att genomföras enligt kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (2) i väntan på kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 26 januari 2005 meddelade de italienska myndigheterna att den stödordning som anges i artiklarna 14 och 15 håller på att genomföras enligt kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (2) i väntan på kommissionens godkännande.

| (3) | Genom en skrivelse av den 29 mars 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar av de italienska myndigheterna. Efter en påminnelse den 27 april 2005 inkom de italienska myndigheterna med de begärda upplysningarna genom skrivelser av den 18 maj och 2 juni 2006. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 29 mars 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar av de italienska myndigheterna. Efter en påminnelse den 27 april 2005 inkom de italienska myndigheterna med de begärda upplysningarna genom skrivelser av den 18 maj och 2 juni 2006.

| (4) | Genom en skrivelse av den 10 juni 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. De italienska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 12 och 14 juli 2005. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 10 juni 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. De italienska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 12 och 14 juli 2005.

| (5) | Genom en skrivelse av den 6 september 2005 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 62 i EES-avtalet avseende åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 6 september 2005 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 62 i EES-avtalet avseende åtgärden i fråga.

| (6) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (7) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

| (8) | Genom en skrivelse av den 10 november 2005 begärde de italienska myndigheterna att kommissionen skulle avbryta förfarandet i avvaktan på domstolens dom i mål C-475/2003 om den italienska regionala produktionsskattens förenlighet med artikel 33.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (4). Kommissionen godtog denna begäran genom en skrivelse av den 18 oktober 2005. Domstolen har därefter förklarat att den italienska regionala produktionsskatten är förenlig med artikel 33.1 i direktiv 77/388/EEG (5). |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 10 november 2005 begärde de italienska myndigheterna att kommissionen skulle avbryta förfarandet i avvaktan på domstolens dom i mål C-475/2003 om den italienska regionala produktionsskattens förenlighet med artikel 33.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (4). Kommissionen godtog denna begäran genom en skrivelse av den 18 oktober 2005. Domstolen har därefter förklarat att den italienska regionala produktionsskatten är förenlig med artikel 33.1 i direktiv 77/388/EEG (5).

| (9) | Genom en skrivelse av den 10 maj 2006 (A/33600) underrättade de italienska myndigheterna kommissionen om en ändring av åtgärderna i artiklarna 14 och 15. Genom denna ändring skulle åtgärderna genomföras enligt förordningen om stöd av mindre betydelse även för det fall kommissionen skulle anta ett negativt beslut. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 10 maj 2006 (A/33600) underrättade de italienska myndigheterna kommissionen om en ändring av åtgärderna i artiklarna 14 och 15. Genom denna ändring skulle åtgärderna genomföras enligt förordningen om stöd av mindre betydelse även för det fall kommissionen skulle anta ett negativt beslut.

II.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

a)   Åtgärdens rättsliga grund

| (10) | Artiklarna 14, 15 och 16 i den regionala lagen nr 21/03. |
| --- | --- |

(10)

Artiklarna 14, 15 och 16 i den regionala lagen nr 21/03.

b)   Åtgärdens syfte

| (11) | Enligt de italienska myndigheterna syftar åtgärden till att stimulera nyföretagande och att minska de befintliga skillnaderna mellan företagen på Sicilien och företagen i andra italienska regioner. |
| --- | --- |

(11)

Enligt de italienska myndigheterna syftar åtgärden till att stimulera nyföretagande och att minska de befintliga skillnaderna mellan företagen på Sicilien och företagen i andra italienska regioner.

| (12) | Dessutom syftar den berörda åtgärden till att främja integration av Europeiska unionens ekonomi med ekonomierna i de länder som har undertecknat slutförklaringen från Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona den 27–28 november 1995 (nedan kallad ”Barcelonakonferensen”). |
| --- | --- |

(12)

Dessutom syftar den berörda åtgärden till att främja integration av Europeiska unionens ekonomi med ekonomierna i de länder som har undertecknat slutförklaringen från Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona den 27–28 november 1995 (nedan kallad ”Barcelonakonferensen”).

| (13) | Åtgärden består av följande två delar: Artiklarna 14 och 15 i den regionala lagen nr 21/03 innehåller ett undantag från den italienska regionala produktionsskatten för vissa företag och i artikel 16 föreskrivs inrättandet av ett centrum för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

(13)

Åtgärden består av följande två delar: Artiklarna 14 och 15 i den regionala lagen nr 21/03 innehåller ett undantag från den italienska regionala produktionsskatten för vissa företag och i artikel 16 föreskrivs inrättandet av ett centrum för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet.

| (14) | Genom artikel 14 och artikel 15 beviljas vissa nya företag som inledde sin verksamhet under 2004 och vissa befintliga företag ett undantag på fem år från den italienska regionala produktionsskatten. |
| --- | --- |

(14)

Genom artikel 14 och artikel 15 beviljas vissa nya företag som inledde sin verksamhet under 2004 och vissa befintliga företag ett undantag på fem år från den italienska regionala produktionsskatten.

| (15) | I artikel 14 föreskrivs ett undantag från den regionala produktionsskatten under fem efterföljande beskattningsperioder för






  a) | företag som inledde sin verksamhet under 2004 inom sektorerna turism, hotell, hantverk, kulturarv, jordbruksprodukter och informationsteknik, och |
| --- | --- | --- |

(15)

I artikel 14 föreskrivs ett undantag från den regionala produktionsskatten under fem efterföljande beskattningsperioder för

a)

företag som inledde sin verksamhet under 2004 inom sektorerna turism, hotell, hantverk, kulturarv, jordbruksprodukter och informationsteknik, och

| b) | alla industriföretag som inledde sin verksamhet 2004 och vars omsättning inte överstiger 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

alla industriföretag som inledde sin verksamhet 2004 och vars omsättning inte överstiger 10 miljoner euro.

| (16) | I artikel 15 föreskrivs närmare bestämt ett undantag från regional produktionsskatt för de första fem åren räknat från verksamhetsåret 2004 för alla befintliga företag på den del av skatteunderlaget som överstiger det deklarerade genomsnittet under åren 2001–2003, med undantag för företag inom den kemiska och petrokemiska industrin. |
| --- | --- |

(16)

I artikel 15 föreskrivs närmare bestämt ett undantag från regional produktionsskatt för de första fem åren räknat från verksamhetsåret 2004 för alla befintliga företag på den del av skatteunderlaget som överstiger det deklarerade genomsnittet under åren 2001–2003, med undantag för företag inom den kemiska och petrokemiska industrin.

| (17) | Endast de företag som har sitt säte, administrativa huvudkontor och driftsställe på Sicilien kan omfattas av stödordningen. |
| --- | --- |

(17)

Endast de företag som har sitt säte, administrativa huvudkontor och driftsställe på Sicilien kan omfattas av stödordningen.

| (18) | Artikel 16 inrättar ett centrum för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet som omfattar dotterbolag och närstående företag till kreditinstitut, fastighetsmäklare, investmentbolag, försäkringsföretag och finansföretag som söker finansiering på de internationella marknaderna för investeringar enbart utanför Italiens territorium för utlänningar. Centrumet omfattar även företag som erbjuder medlingstjänster och stöd vid internationell handel. En kommitté för övervakning av centrumet har utsetts av Regionen Siciliens ordförande. Kommitténs uppgift är att bevilja och återkalla tillstånd för företag att verka inom centrumet. |
| --- | --- |

(18)

Artikel 16 inrättar ett centrum för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet som omfattar dotterbolag och närstående företag till kreditinstitut, fastighetsmäklare, investmentbolag, försäkringsföretag och finansföretag som söker finansiering på de internationella marknaderna för investeringar enbart utanför Italiens territorium för utlänningar. Centrumet omfattar även företag som erbjuder medlingstjänster och stöd vid internationell handel. En kommitté för övervakning av centrumet har utsetts av Regionen Siciliens ordförande. Kommitténs uppgift är att bevilja och återkalla tillstånd för företag att verka inom centrumet.

| (19) | Företagen har beviljats följande förmåner:






  a) | En femtioprocentig sänkning av den regionala produktionsskattesatsen för inkomster som genererats inom centrumet. |
| --- | --- | --- |

(19)

Företagen har beviljats följande förmåner:

a)

En femtioprocentig sänkning av den regionala produktionsskattesatsen för inkomster som genererats inom centrumet.

| b) | Undantag från skatter på regionala koncessioner. |
| --- | --- |

b)

Undantag från skatter på regionala koncessioner.

| c) | Nedsättning av registrerings-, hypoteks- och fastighetsregisterskatterna med ett fast belopp. |
| --- | --- |

c)

Nedsättning av registrerings-, hypoteks- och fastighetsregisterskatterna med ett fast belopp.

| d) | Undantag från företagsskatt på inkomster som genererats på Sicilien (6) i samband med verksamhet som bedrivits inom centrumet. |
| --- | --- |

d)

Undantag från företagsskatt på inkomster som genererats på Sicilien (6) i samband med verksamhet som bedrivits inom centrumet.

| (20) | Skatteförmånerna beviljas bara företag som bedriver affärsverksamhet med tredje länder som har undertecknat Barcelonaförklaringen av den 27–28 november 1995 (7). |
| --- | --- |

(20)

Skatteförmånerna beviljas bara företag som bedriver affärsverksamhet med tredje länder som har undertecknat Barcelonaförklaringen av den 27–28 november 1995 (7).

| (21) | Var på Sicilien centrumet skall placeras och kriterierna för att bevilja tillstånd att bedriva verksamhet inom centrumet skall fastställas i tillämpningsföreskrifterna. |
| --- | --- |

(21)

Var på Sicilien centrumet skall placeras och kriterierna för att bevilja tillstånd att bedriva verksamhet inom centrumet skall fastställas i tillämpningsföreskrifterna.

| (22) | De berörda åtgärderna har kunnat antas i kraft av att regionen Sicilien har genomfört den självständiga skatteordning som föreskrivs i artiklarna 36 och 38 i de regionala stadgarna för Sicilien. Stadgarna är jämställda med en grundlagsförfattning. |
| --- | --- |

(22)

De berörda åtgärderna har kunnat antas i kraft av att regionen Sicilien har genomfört den självständiga skatteordning som föreskrivs i artiklarna 36 och 38 i de regionala stadgarna för Sicilien. Stadgarna är jämställda med en grundlagsförfattning.

c)   Åtgärdens budget

| (23) | De italienska myndigheterna beräknar att när ovannämnda klausuler har införts kommer budgeteffekten av artiklarna 14 och 15 att uppgå till cirka 170 miljoner euro (120 respektive 48 miljoner euro) mellan 2004 och 2009. Myndigheterna lämnar ingen beräkning av effekterna av artikel 16. |
| --- | --- |

(23)

De italienska myndigheterna beräknar att när ovannämnda klausuler har införts kommer budgeteffekten av artiklarna 14 och 15 att uppgå till cirka 170 miljoner euro (120 respektive 48 miljoner euro) mellan 2004 och 2009. Myndigheterna lämnar ingen beräkning av effekterna av artikel 16.

d)   Åtgärdens varaktighet

| (24) | Den regionala lagen nr 21/2003 trädde i kraft den 30 december 2003, men tillämpningen av artiklarna 14, 15 och 16 är uttryckligen beroende av kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(24)

Den regionala lagen nr 21/2003 trädde i kraft den 30 december 2003, men tillämpningen av artiklarna 14, 15 och 16 är uttryckligen beroende av kommissionens godkännande.

| (25) | Genom en skrivelse av den 26 januari 2005 meddelade de italienska myndigheterna kommissionen att stöden i artiklarna 14 och 15 hade genomförts enligt förordningen om stöd av mindre betydelse, i väntan på kommissionens godkännande. Därefter meddelade de italienska myndigheterna kommissionen genom en skrivelse av den 10 maj 2006 att stöden i artiklarna 14 och 15 skulle genomföras enligt förordningen om stöd av mindre betydelse, även om kommissionen skulle anta ett negativt beslut. |
| --- | --- |

(25)

Genom en skrivelse av den 26 januari 2005 meddelade de italienska myndigheterna kommissionen att stöden i artiklarna 14 och 15 hade genomförts enligt förordningen om stöd av mindre betydelse, i väntan på kommissionens godkännande. Därefter meddelade de italienska myndigheterna kommissionen genom en skrivelse av den 10 maj 2006 att stöden i artiklarna 14 och 15 skulle genomföras enligt förordningen om stöd av mindre betydelse, även om kommissionen skulle anta ett negativt beslut.

| (26) | Bestämmelserna i artikel 14 tillämpas sedan 2005. De italienska myndigheterna har åtagit sig att tillämpa dem under fem beskattningsår. |
| --- | --- |

(26)

Bestämmelserna i artikel 14 tillämpas sedan 2005. De italienska myndigheterna har åtagit sig att tillämpa dem under fem beskattningsår.

| (27) | Bestämmelserna i artikel 15 tillämpas under fem beskattningsår från 2004 till 2009. |
| --- | --- |

(27)

Bestämmelserna i artikel 15 tillämpas under fem beskattningsår från 2004 till 2009.

| (28) | Bestämmelserna i artikel 16 tillämpas från den dag då de trädde i kraft till beskattningsåret efter det år då det frihandelsområde som anges i Barcelonaförklaringen (år 2010) har inrättats. |
| --- | --- |

(28)

Bestämmelserna i artikel 16 tillämpas från den dag då de trädde i kraft till beskattningsåret efter det år då det frihandelsområde som anges i Barcelonaförklaringen (år 2010) har inrättats.

III.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

a)   Artiklarna 14 och 15: Undantag från italiensk regional produktionsskatt

| (29) | I en skrivelse av den 6 september 2005 angav kommissionen att den anmälda stödordningen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget eftersom stödet ges med hjälp av statliga medel, är selektivt eftersom det avser särskilda sektorer och/eller särskilda kategorier av företag, ger en ekonomisk förmån till vissa kategorier av företag i form av en skattesänkning och dessutom eftersom det skulle kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(29)

I en skrivelse av den 6 september 2005 angav kommissionen att den anmälda stödordningen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget eftersom stödet ges med hjälp av statliga medel, är selektivt eftersom det avser särskilda sektorer och/eller särskilda kategorier av företag, ger en ekonomisk förmån till vissa kategorier av företag i form av en skattesänkning och dessutom eftersom det skulle kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (30) | Ett av skälen för att inleda förfarandet var att kommissionen hyste tvivel om att stöden i artiklarna 14, 15 och 16 i den regionala lagen nr 21/2003 var förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(30)

Ett av skälen för att inleda förfarandet var att kommissionen hyste tvivel om att stöden i artiklarna 14, 15 och 16 i den regionala lagen nr 21/2003 var förenliga med den gemensamma marknaden.

| (31) | Framför allt tvivlade kommissionen på att åtgärden uppfyllde villkoren i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (nedan kallade ”riktlinjerna”) (8). Enligt anmälan skulle genom åtgärden driftsstöd beviljas till sicilianska företag som uppfyller kriterierna i punkterna 14 och 17, och till företag som är verksamma inom Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

(31)

Framför allt tvivlade kommissionen på att åtgärden uppfyllde villkoren i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (nedan kallade ”riktlinjerna”) (8). Enligt anmälan skulle genom åtgärden driftsstöd beviljas till sicilianska företag som uppfyller kriterierna i punkterna 14 och 17, och till företag som är verksamma inom Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet.

| (32) | Enligt punkt 4.15 i riktlinjerna får driftsstöd beviljas under förutsättning att det är motiverat på grundval av stödets art och dess bidrag till den regionala utvecklingen, och under förutsättning att dess nivå står i förhållande till de handikapp som det är avsett att kompensera för. I detta avseende tvivlade kommissionen på att de italienska myndigheterna hade lyckats motivera beviljandet av driftsstöd genom att visa att det förekom vissa nackdelar och att bedöma deras storlek. Dessutom tvivlade kommissionen på att stödet var berättigat på grundval av dess bidrag till den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

(32)

Enligt punkt 4.15 i riktlinjerna får driftsstöd beviljas under förutsättning att det är motiverat på grundval av stödets art och dess bidrag till den regionala utvecklingen, och under förutsättning att dess nivå står i förhållande till de handikapp som det är avsett att kompensera för. I detta avseende tvivlade kommissionen på att de italienska myndigheterna hade lyckats motivera beviljandet av driftsstöd genom att visa att det förekom vissa nackdelar och att bedöma deras storlek. Dessutom tvivlade kommissionen på att stödet var berättigat på grundval av dess bidrag till den regionala utvecklingen.

| (33) | Kommissionen tvivlade på att driftsstöden i artiklarna 14 och 15 i den regionala lagen nr 21/2003 kunde vara förenliga med den gemensamma marknaden och bidra till att skapa nya företag och minska de befintliga skillnaderna mellan företagen på Sicilien och företagen i andra italienska regioner. I detta avseende noterade kommissionen att sambandet mellan minskningen av den regionala produktionsskatten för stödmottagarna (till exempel de som omfattas av artikel 15) och skapandet av nya företag på Sicilien inte är helt klart, och de italienska myndigheterna har inte heller inkommit med någon förklaring till detta. Det faktum att skatteminskningen i teorin kan öka antalet nya företag är i sig inte tillräckligt för att stödet skall kunna anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen tvivlade på att driftsstöden i artiklarna 14 och 15 i den regionala lagen nr 21/2003 kunde vara förenliga med den gemensamma marknaden och bidra till att skapa nya företag och minska de befintliga skillnaderna mellan företagen på Sicilien och företagen i andra italienska regioner. I detta avseende noterade kommissionen att sambandet mellan minskningen av den regionala produktionsskatten för stödmottagarna (till exempel de som omfattas av artikel 15) och skapandet av nya företag på Sicilien inte är helt klart, och de italienska myndigheterna har inte heller inkommit med någon förklaring till detta. Det faktum att skatteminskningen i teorin kan öka antalet nya företag är i sig inte tillräckligt för att stödet skall kunna anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

| (34) | I anmälan hävdade de italienska myndigheterna att tröskelvärdet på 10 miljoner euro var tillräckligt lågt för att säkerställa att artikel 14 enbart tillämpades på små och medelstora företag. Kommissionen svarade att artikel 14 bara är skenbart begränsad till små och medelstora företag eftersom den inte beaktar antalet anställda eller det faktum att det stödmottagande företaget är ett anknutet företag eller ett partnerföretag i den mening som avses i riktlinjerna för små och medelstora företag (9). Även om de italienska myndigheterna skulle ha kunnat visa att enbart små och medelstora företag, i den mening som avses i riktlinjerna, omfattas av åtgärden, framhåller kommissionen att den berörda åtgärden dessutom utgör finansieringsstöd. |
| --- | --- |

(34)

I anmälan hävdade de italienska myndigheterna att tröskelvärdet på 10 miljoner euro var tillräckligt lågt för att säkerställa att artikel 14 enbart tillämpades på små och medelstora företag. Kommissionen svarade att artikel 14 bara är skenbart begränsad till små och medelstora företag eftersom den inte beaktar antalet anställda eller det faktum att det stödmottagande företaget är ett anknutet företag eller ett partnerföretag i den mening som avses i riktlinjerna för små och medelstora företag (9). Även om de italienska myndigheterna skulle ha kunnat visa att enbart små och medelstora företag, i den mening som avses i riktlinjerna, omfattas av åtgärden, framhåller kommissionen att den berörda åtgärden dessutom utgör finansieringsstöd.

| (35) | De italienska myndigheterna hävdade dessutom att den övervägande förekomsten av mikroföretag leder till högre finansieringskostnader och kräver högre arbetskraftintensitet. Kostnaderna för arbetskraft och skuldsättning utgör en stor del av skatteunderlaget för produktionsskatten, vilket är till nackdel för de sicilianska företagen. Kommissionen noterade att även om de ekonomiska problemen på Sicilien berodde på en hög andel mikroföretag och följderna av detta, skulle en allmän minskning av den regionala produktionsskatten för alla företag inte lösa problemet eftersom minskningen inte var inriktad på mikroföretag. Dessutom verkar stödet inte vara avsett att angripa problemen i samband med Siciliens ökaraktär eftersom det inte har någon koppling till de ytterligare kostnader som hänger samman med Siciliens ökaraktär, till exempel transportkostnader. Till exempel är det inte uppenbart för kommissionen att de sicilianska företag som är verksamma inom sektorerna för turism, hotell och kulturarv stöter på särskilda nackdelar till följd av sin lokalisering till Sicilien (artikel 14). |
| --- | --- |

(35)

De italienska myndigheterna hävdade dessutom att den övervägande förekomsten av mikroföretag leder till högre finansieringskostnader och kräver högre arbetskraftintensitet. Kostnaderna för arbetskraft och skuldsättning utgör en stor del av skatteunderlaget för produktionsskatten, vilket är till nackdel för de sicilianska företagen. Kommissionen noterade att även om de ekonomiska problemen på Sicilien berodde på en hög andel mikroföretag och följderna av detta, skulle en allmän minskning av den regionala produktionsskatten för alla företag inte lösa problemet eftersom minskningen inte var inriktad på mikroföretag. Dessutom verkar stödet inte vara avsett att angripa problemen i samband med Siciliens ökaraktär eftersom det inte har någon koppling till de ytterligare kostnader som hänger samman med Siciliens ökaraktär, till exempel transportkostnader. Till exempel är det inte uppenbart för kommissionen att de sicilianska företag som är verksamma inom sektorerna för turism, hotell och kulturarv stöter på särskilda nackdelar till följd av sin lokalisering till Sicilien (artikel 14).

| (36) | Dessutom anser kommissionen att de italienska myndigheternas kommentarer inte innehåller tillräckliga upplysningar för att garantera att stödet kommer att minska över tiden. I det tillhandahållna exemplet verkar det som de italienska myndigheterna har för avsikt att minska produktionsskatteundantagets storlek men det garanterar inte i sig att stödbeloppet kommer att minska. |
| --- | --- |

(36)

Dessutom anser kommissionen att de italienska myndigheternas kommentarer inte innehåller tillräckliga upplysningar för att garantera att stödet kommer att minska över tiden. I det tillhandahållna exemplet verkar det som de italienska myndigheterna har för avsikt att minska produktionsskatteundantagets storlek men det garanterar inte i sig att stödbeloppet kommer att minska.

| (37) | Eftersom artikel 15 beviljar stöd till företag av alla storlekar anser kommissionen inte att uppgifter som enbart avser företag med en omsättning som är lägre än 10 miljoner euro och som har färre än 10 anställda inom sektorerna för industri, informationsteknik och hotell och turism räcker för att visa att den berörda åtgärden är proportionell. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom artikel 15 beviljar stöd till företag av alla storlekar anser kommissionen inte att uppgifter som enbart avser företag med en omsättning som är lägre än 10 miljoner euro och som har färre än 10 anställda inom sektorerna för industri, informationsteknik och hotell och turism räcker för att visa att den berörda åtgärden är proportionell.

| (38) | Kommissionen hävdar att åtgärden verkar vara påtagligt selektiv eftersom skatteförmånerna i artiklarna 14 och 15 utesluter vissa företag från gruppen av eventuella stödmottagare (se punkt 56) genom att särskilt främja sektorerna för hotell och turism, kulturarv, jordbruksprodukter och informationsteknik. Dessutom verkar åtgärden främja nya och befintliga industriföretag som har en omsättning på mindre än 10 miljoner euro, med undantag för företag inom den kemiska och petrokemiska industrin. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen hävdar att åtgärden verkar vara påtagligt selektiv eftersom skatteförmånerna i artiklarna 14 och 15 utesluter vissa företag från gruppen av eventuella stödmottagare (se punkt 56) genom att särskilt främja sektorerna för hotell och turism, kulturarv, jordbruksprodukter och informationsteknik. Dessutom verkar åtgärden främja nya och befintliga industriföretag som har en omsättning på mindre än 10 miljoner euro, med undantag för företag inom den kemiska och petrokemiska industrin.

| (39) | I sina synpunkter hävdade de italienska myndigheterna att företagen inom den kemiska och petrokemiska industrin har uteslutits från förmånerna i artikel 15 eftersom de inte påverkades av de höga transportkostnaderna på grund av regionens ökaraktär och eftersom antalet företag inom denna sektor är mycket begränsat. Kommissionen anser dock inte att företagen i alla de sektorer som omfattas av åtgärden påverkas av höga transportkostnader. Dessutom påverkar inte heller antalet stödmottagare frågan om en åtgärd skall klassificeras som stöd eller inte. |
| --- | --- |

(39)

I sina synpunkter hävdade de italienska myndigheterna att företagen inom den kemiska och petrokemiska industrin har uteslutits från förmånerna i artikel 15 eftersom de inte påverkades av de höga transportkostnaderna på grund av regionens ökaraktär och eftersom antalet företag inom denna sektor är mycket begränsat. Kommissionen anser dock inte att företagen i alla de sektorer som omfattas av åtgärden påverkas av höga transportkostnader. Dessutom påverkar inte heller antalet stödmottagare frågan om en åtgärd skall klassificeras som stöd eller inte.

| (40) | Slutligen anser kommissionen att åtgärden diskriminerar icke-sicilianska företag till förmån för sicilianska företag eftersom den hindrar företag som har sitt säte i en annan medlemsstat från att omfattas av stödet. Kommissionen anser att inget objektivt skäl kan motivera de italienska myndigheternas val och därför strider denna bestämmelse i stödordningen mot artikel 43 i fördraget. Därför anser kommissionen också att åtgärden inte är förenlig med den gemensamma marknaden (10). Kommissionen har dessutom noterat att åtgärden innebär en selektiv fördel för sicilianska företag eftersom enbart beskattningsbara företag som har säte, administrativt huvudkontor och driftsställe inom regionen Sicilien kan omfattas av stödordningen. Detta verkar inte vara fallet när det gäller alla företag som bedriver produktions- eller affärsverksamhet på Sicilien och som omfattas av regional produktionsskatt på denna verksamhet. De italienska myndigheterna har inte haft några synpunkter på denna aspekt i sin korrespondens. |
| --- | --- |

(40)

Slutligen anser kommissionen att åtgärden diskriminerar icke-sicilianska företag till förmån för sicilianska företag eftersom den hindrar företag som har sitt säte i en annan medlemsstat från att omfattas av stödet. Kommissionen anser att inget objektivt skäl kan motivera de italienska myndigheternas val och därför strider denna bestämmelse i stödordningen mot artikel 43 i fördraget. Därför anser kommissionen också att åtgärden inte är förenlig med den gemensamma marknaden (10). Kommissionen har dessutom noterat att åtgärden innebär en selektiv fördel för sicilianska företag eftersom enbart beskattningsbara företag som har säte, administrativt huvudkontor och driftsställe inom regionen Sicilien kan omfattas av stödordningen. Detta verkar inte vara fallet när det gäller alla företag som bedriver produktions- eller affärsverksamhet på Sicilien och som omfattas av regional produktionsskatt på denna verksamhet. De italienska myndigheterna har inte haft några synpunkter på denna aspekt i sin korrespondens.

b)   Artikel 16

| (41) | Framför allt anser kommissionen att de italienska myndigheterna i sina kommentarer inte har klargjort varför de anser att stödet till att inrätta Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet skall omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(41)

Framför allt anser kommissionen att de italienska myndigheterna i sina kommentarer inte har klargjort varför de anser att stödet till att inrätta Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar för Europa och Medelhavsområdet skall omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget.

| (42) | De italienska myndigheterna bekräftar i sin korrespondens att den berörda åtgärden utgör driftsstöd. Kommissionen har noterat att snedvridningen av konkurrensen till följd av ett stöd inom finanssektorn kan vara mycket omfattande och att den finansiella verksamheten inte på något betydande sätt bidrar till att avhjälpa svårigheterna i de regioner som omfattas av undantaget i artikel 87.3 a, vilket också anges i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (11) och i olika beslut som antagits därefter. Kommissionen har framhållit att ovan nämnda meddelande klart och tydligt anger att för att kommissionen skall förklara att en åtgärd är förenlig med den gemensamma marknaden måste de stöd som är avsedda att främja utvecklingen i vissa regioner vara ”proportionella och ändamålsenliga för det avsedda målet”. På basis av detta kriterium är det föga troligt att offshore-verksamhet och verksamhet som saknar effekter eller som har begränsade effekter på den lokala ekonomin betraktas som statligt stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen har därför uttryckt tvivel om huruvida det råder proportionalitet mellan nivån på stödet och de nackdelar som det är avsett att kompensera för. |
| --- | --- |

(42)

De italienska myndigheterna bekräftar i sin korrespondens att den berörda åtgärden utgör driftsstöd. Kommissionen har noterat att snedvridningen av konkurrensen till följd av ett stöd inom finanssektorn kan vara mycket omfattande och att den finansiella verksamheten inte på något betydande sätt bidrar till att avhjälpa svårigheterna i de regioner som omfattas av undantaget i artikel 87.3 a, vilket också anges i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (11) och i olika beslut som antagits därefter. Kommissionen har framhållit att ovan nämnda meddelande klart och tydligt anger att för att kommissionen skall förklara att en åtgärd är förenlig med den gemensamma marknaden måste de stöd som är avsedda att främja utvecklingen i vissa regioner vara ”proportionella och ändamålsenliga för det avsedda målet”. På basis av detta kriterium är det föga troligt att offshore-verksamhet och verksamhet som saknar effekter eller som har begränsade effekter på den lokala ekonomin betraktas som statligt stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen har därför uttryckt tvivel om huruvida det råder proportionalitet mellan nivån på stödet och de nackdelar som det är avsett att kompensera för.

| (43) | Slutligen har kommissionen uttryckt tvivel om huruvida åtgärden i artikel 16 kan betraktas som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse i den mening som avses i artikel 87.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(43)

Slutligen har kommissionen uttryckt tvivel om huruvida åtgärden i artikel 16 kan betraktas som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse i den mening som avses i artikel 87.3 b i fördraget.

| (44) | Det huvudskäl som de italienska myndigheterna lade fram till stöd för nämnda åtgärd var att åtgärden skall betraktas som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse i den mening som avses i artikel 87.3 b i EG-fördraget eftersom artikel 16 är hämtad från en liknande bestämmelse i lag nr 19 av den 19 januari 1991 om bestämmelser för utveckling av ekonomisk verksamhet och internationellt samarbete i provinsen Belluno och angränsande områden i regionen Friuli-Venezia Giulia (”Norme per lo sviluppo delle attività economiche e della cooperazione internazionale della regione Friuli-Venezia Giulia, della provincia di Belluno e delle aree limitrofe”). Genom denna lag inrättades Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste som kommissionen betraktade som oförenligt med den gemensamma marknaden 2003, efter att ha godkänt det genom ett beslut 1995 på grundval av undantaget i artikel 87.3 b i EG-fördraget. (12) I detta sammanhang har kommissionen noterat att i det första beslutet betraktades stödet till inrättandet av Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste som förenligt med den gemensamma marknaden i kraft av undantaget i artikel 92.3 c, numera artikel 87.3 c, och inte enligt undantaget i artikel 87.3 b. (13) |
| --- | --- |

(44)

Det huvudskäl som de italienska myndigheterna lade fram till stöd för nämnda åtgärd var att åtgärden skall betraktas som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse i den mening som avses i artikel 87.3 b i EG-fördraget eftersom artikel 16 är hämtad från en liknande bestämmelse i lag nr 19 av den 19 januari 1991 om bestämmelser för utveckling av ekonomisk verksamhet och internationellt samarbete i provinsen Belluno och angränsande områden i regionen Friuli-Venezia Giulia (”Norme per lo sviluppo delle attività economiche e della cooperazione internazionale della regione Friuli-Venezia Giulia, della provincia di Belluno e delle aree limitrofe”). Genom denna lag inrättades Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste som kommissionen betraktade som oförenligt med den gemensamma marknaden 2003, efter att ha godkänt det genom ett beslut 1995 på grundval av undantaget i artikel 87.3 b i EG-fördraget. (12) I detta sammanhang har kommissionen noterat att i det första beslutet betraktades stödet till inrättandet av Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste som förenligt med den gemensamma marknaden i kraft av undantaget i artikel 92.3 c, numera artikel 87.3 c, och inte enligt undantaget i artikel 87.3 b. (13)

| (45) | De italienska myndigheterna hävdade att skälen för att bortse från kommissionens tidigare beslut om förenlighet är baserade på det faktum att regionen Sicilien är berättigad till statligt stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget och att i det berörda fallet är den europeiska kapitalmarknaden inte integrerad med den afrikanska kapitalmarknaden, och främjande av denna integration i enlighet med Barcelonaförklaringen är fortfarande ett viktigt europeiskt mål. |
| --- | --- |

(45)

De italienska myndigheterna hävdade att skälen för att bortse från kommissionens tidigare beslut om förenlighet är baserade på det faktum att regionen Sicilien är berättigad till statligt stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget och att i det berörda fallet är den europeiska kapitalmarknaden inte integrerad med den afrikanska kapitalmarknaden, och främjande av denna integration i enlighet med Barcelonaförklaringen är fortfarande ett viktigt europeiskt mål.

| (46) | Kommissionen har noterat att alla analyser måste göras från fall till fall med hänsyn till stödordningarnas olika egenskaper som skenbart liknar varandra, men som dock kan vara mycket viktiga, liksom det ekonomiska sammanhanget. I detta sammanhang har kommissionen till exempel betonat att det totala stödet (under stödordningens femåriga varaktighet) för att inrätta Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste omfattades av ett tröskelvärde och att företagens lån och investeringar i centrumet var begränsade |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen har noterat att alla analyser måste göras från fall till fall med hänsyn till stödordningarnas olika egenskaper som skenbart liknar varandra, men som dock kan vara mycket viktiga, liksom det ekonomiska sammanhanget. I detta sammanhang har kommissionen till exempel betonat att det totala stödet (under stödordningens femåriga varaktighet) för att inrätta Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste omfattades av ett tröskelvärde och att företagens lån och investeringar i centrumet var begränsade

| (47) | Dessutom anser kommissionen att de överväganden som gjordes 2003 i Trieste-ärendet av följande skäl också är giltiga i det nu aktuella ärendet:






  a) | Ett av de viktigaste skälen för att bortse från beslutet i Trieste-ärendet är att denna typ av åtgärd utgör driftsstöd som kommissionen bara beviljar i undantagsfall inom sektorer som kräver särskild behandling. Detta är inte fallet med den finansiella sektorn, och kommissionens ståndpunkt är att i nuläget kan stöd till aktörer på de finansiella marknaderna föra med sig allvarliga snedvridningar inom denna sektor. |
| --- | --- | --- |

(47)

Dessutom anser kommissionen att de överväganden som gjordes 2003 i Trieste-ärendet av följande skäl också är giltiga i det nu aktuella ärendet:

a)

Ett av de viktigaste skälen för att bortse från beslutet i Trieste-ärendet är att denna typ av åtgärd utgör driftsstöd som kommissionen bara beviljar i undantagsfall inom sektorer som kräver särskild behandling. Detta är inte fallet med den finansiella sektorn, och kommissionens ståndpunkt är att i nuläget kan stöd till aktörer på de finansiella marknaderna föra med sig allvarliga snedvridningar inom denna sektor.

| b) | Ett annat argument för att inte följa beslutet i Trieste-ärendet är att kommissionen i sin bedömning, mot bakgrund av bestämmelserna om statligt stöd, bland annat kan beakta negativa effekter på konkurrensen som betonats vid utarbetandet av uppförandekoden för företagsbeskattning (14). Detta arbete visar att skatteåtgärder avseende internationellt rörlig verksamhet, bland annat finansiella tjänster, försäkringar, koncerninterna tjänster etc., kan ha negativa effekter på andra medlemsstater, särskilt eftersom de skapar möjligheter till skatteflykt. Trieste-ordningen, som betraktades som skadlig på grundval av kodens kriterier, kunde ha en sådan potential. Kommissionen påpekar att de italienska myndigheterna, i de kommentarer som skickades in avseende lämpliga åtgärder beträffande Triesteordningen, hänvisade till uppförandekodexgruppens möte den 19 mars 2002 där Italien bekräftade att Centrumet skulle stängas inom en tidsperiod som var förenlig med uppförandekodens arbetsprogram. |
| --- | --- |

b)

Ett annat argument för att inte följa beslutet i Trieste-ärendet är att kommissionen i sin bedömning, mot bakgrund av bestämmelserna om statligt stöd, bland annat kan beakta negativa effekter på konkurrensen som betonats vid utarbetandet av uppförandekoden för företagsbeskattning (14). Detta arbete visar att skatteåtgärder avseende internationellt rörlig verksamhet, bland annat finansiella tjänster, försäkringar, koncerninterna tjänster etc., kan ha negativa effekter på andra medlemsstater, särskilt eftersom de skapar möjligheter till skatteflykt. Trieste-ordningen, som betraktades som skadlig på grundval av kodens kriterier, kunde ha en sådan potential. Kommissionen påpekar att de italienska myndigheterna, i de kommentarer som skickades in avseende lämpliga åtgärder beträffande Triesteordningen, hänvisade till uppförandekodexgruppens möte den 19 mars 2002 där Italien bekräftade att Centrumet skulle stängas inom en tidsperiod som var förenlig med uppförandekodens arbetsprogram.

| (48) | Slutligen, efter att ha betonat att två av länderna som har undertecknat Barcelonaförklaringen, Cypern och Malta, redan var EU-medlemmar när den berörda åtgärden anmäldes, ansåg kommissionen att situationen i de länder som berörs av investeringar från de företag som är verksamma inom centrumet i många avseenden avviker från den situation som förelåg i Östeuropa 1995. De särskilda övergångsproblemen har antingen aldrig berört flera av de stater som undertecknat Barcelonaförklaringen eller så har de uppstått tidigare (till exempel Turkiet och Israel är helt klart fria marknadsekonomier) och övergångsperioden har avslutats (till exempel i Algeriet). |
| --- | --- |

(48)

Slutligen, efter att ha betonat att två av länderna som har undertecknat Barcelonaförklaringen, Cypern och Malta, redan var EU-medlemmar när den berörda åtgärden anmäldes, ansåg kommissionen att situationen i de länder som berörs av investeringar från de företag som är verksamma inom centrumet i många avseenden avviker från den situation som förelåg i Östeuropa 1995. De särskilda övergångsproblemen har antingen aldrig berört flera av de stater som undertecknat Barcelonaförklaringen eller så har de uppstått tidigare (till exempel Turkiet och Israel är helt klart fria marknadsekonomier) och övergångsperioden har avslutats (till exempel i Algeriet).

| (49) | Därför tvivlar kommissionen på att artikel 16 kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 b i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(49)

Därför tvivlar kommissionen på att artikel 16 kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 b i EG-fördraget.

| (50) | Kommissionen har således förklarat att den ansåg att det krävdes en fördjupad analys av frågan. Denna analys skulle innefatta synpunkter från berörda tredje parter. Endast efter att ha beaktat dessa synpunkter skulle kommissionen kunna besluta om den åtgärd som föreslagits av de italienska myndigheterna påverkar handelsvillkoren i en sådan utsträckning att den strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen har således förklarat att den ansåg att det krävdes en fördjupad analys av frågan. Denna analys skulle innefatta synpunkter från berörda tredje parter. Endast efter att ha beaktat dessa synpunkter skulle kommissionen kunna besluta om den åtgärd som föreslagits av de italienska myndigheterna påverkar handelsvillkoren i en sådan utsträckning att den strider mot det gemensamma intresset.

IV.   KOMMENTARER FRÅN ITALIEN

| (51) | Kommissionen har inte tagit emot några kommentarer från de italienska myndigheterna eller berörda parter för att skingra de tvivel som uttrycktes när det formella utredningsförfarandet inleddes. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen har inte tagit emot några kommentarer från de italienska myndigheterna eller berörda parter för att skingra de tvivel som uttrycktes när det formella utredningsförfarandet inleddes.

V.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

V.1.   Lagenlighet

| (52) | Genom att anmäla stödordningen med en klausul om genomförandeförbud eller, i fråga om artiklarna 14 och 15, genom att genomföra stödordningen enligt förordningen om stöd av mindre betydelse i väntan på kommissionens godkännande, har de italienska myndigheterna uppfyllt formkraven i artikel 88.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(52)

Genom att anmäla stödordningen med en klausul om genomförandeförbud eller, i fråga om artiklarna 14 och 15, genom att genomföra stödordningen enligt förordningen om stöd av mindre betydelse i väntan på kommissionens godkännande, har de italienska myndigheterna uppfyllt formkraven i artikel 88.3 i EG-fördraget.

V.2.   Ordningens karaktär av statligt stöd

| (53) | Kommissionen anser att åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget av följande skäl: |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen anser att åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget av följande skäl:

| (54) | Åtgärden innebär användning av statliga medel i form av regionen Siciliens förlorade skatteinkomster som motsvarar stödmottagarens minskade skatteskuld. |
| --- | --- |

(54)

Åtgärden innebär användning av statliga medel i form av regionen Siciliens förlorade skatteinkomster som motsvarar stödmottagarens minskade skatteskuld.

| (55) | Åtgärden innebär en ekonomisk förmån för stödmottagaren till följd av en minskning av den effektiva skatten som omvandlas till en finansiell förmån i form av lägre skattebetalningar som företagen åtnjuter omedelbart under de år som minskningen tillämpas. |
| --- | --- |

(55)

Åtgärden innebär en ekonomisk förmån för stödmottagaren till följd av en minskning av den effektiva skatten som omvandlas till en finansiell förmån i form av lägre skattebetalningar som företagen åtnjuter omedelbart under de år som minskningen tillämpas.

—   Artiklarna 14 och 15

| (56) | Kommissionen noterar att artiklarna 14 och 15 måste granskas tillsammans eftersom de ger liknande förmåner till olika kategorier av stödmottagare. De två artiklarna i kombination utesluter följande kategorier av företag från gruppen av möjlige stödmottagare:






  a) | Nya företag med en omsättning som överstiger 10 miljoner euro och som är verksamma i andra sektorer än de som nämns i artikel 14.1 (dvs. sektorerna för turism, hotell, kulturarv, jordbruksprodukter, informationsteknik och hantverk). |
| --- | --- | --- |

(56)

Kommissionen noterar att artiklarna 14 och 15 måste granskas tillsammans eftersom de ger liknande förmåner till olika kategorier av stödmottagare. De två artiklarna i kombination utesluter följande kategorier av företag från gruppen av möjlige stödmottagare:

a)

Nya företag med en omsättning som överstiger 10 miljoner euro och som är verksamma i andra sektorer än de som nämns i artikel 14.1 (dvs. sektorerna för turism, hotell, kulturarv, jordbruksprodukter, informationsteknik och hantverk).

| b) | Nya företag med en omsättning som understiger 10 miljoner euro och som är verksamma i andra sektorer än de som nämns i artikel 14.2 (dvs. industrisektorn). I huvudsak rör det sig om företag inom jordbruks- och tjänstesektorerna. |
| --- | --- |

b)

Nya företag med en omsättning som understiger 10 miljoner euro och som är verksamma i andra sektorer än de som nämns i artikel 14.2 (dvs. industrisektorn). I huvudsak rör det sig om företag inom jordbruks- och tjänstesektorerna.

| c) | Befintliga företag som är verksamma inom sektorn för kemisk och petrokemisk industri (artikel 15). |
| --- | --- |

c)

Befintliga företag som är verksamma inom sektorn för kemisk och petrokemisk industri (artikel 15).

| (57) | För det första främjar åtgärden således vissa produktionssektorer, särskilt sektorerna för turism, hotell, kulturarv, jordbruksprodukter och informationsteknik, där alla företag kan omfattas av en femårig befrielse från den regionala produktionsskatten. För det andra verkar åtgärden främja nya och befintliga industriföretag vars omsättning understiger 10 miljoner euro, med undantag för företag som är verksamma inom den kemiska och petrokemiska sektorn. |
| --- | --- |

(57)

För det första främjar åtgärden således vissa produktionssektorer, särskilt sektorerna för turism, hotell, kulturarv, jordbruksprodukter och informationsteknik, där alla företag kan omfattas av en femårig befrielse från den regionala produktionsskatten. För det andra verkar åtgärden främja nya och befintliga industriföretag vars omsättning understiger 10 miljoner euro, med undantag för företag som är verksamma inom den kemiska och petrokemiska sektorn.

| (58) | Även om de italienska myndigheterna skulle visa att det inte finns några företag med en omsättning som överstiger 10 miljoner euro inom industrisektorn, med undantag för företag inom den kemiska och petrokemiska sektorn, skulle den berörda åtgärden, enligt fast rättspraxis (15), utgöra en selektiv åtgärd som främjar ovan nämnda produktionssektor eftersom den femåriga befrielsen från regional produktionsskatt inte är avsedd för företag som är verksamma inom andra sektorer än industrisektorn. |
| --- | --- |

(58)

Även om de italienska myndigheterna skulle visa att det inte finns några företag med en omsättning som överstiger 10 miljoner euro inom industrisektorn, med undantag för företag inom den kemiska och petrokemiska sektorn, skulle den berörda åtgärden, enligt fast rättspraxis (15), utgöra en selektiv åtgärd som främjar ovan nämnda produktionssektor eftersom den femåriga befrielsen från regional produktionsskatt inte är avsedd för företag som är verksamma inom andra sektorer än industrisektorn.

| (59) | Slutligen verkar åtgärden innebära en selektiv fördel för sicilianska företag eftersom enbart beskattningsbara företag som har säte, administrativt huvudkontor och driftsställe inom regionen Sicilien kan omfattas av stödordningen. Detta verkar inte vara fallet när det gäller alla företag som bedriver produktions- eller affärsverksamhet på Sicilien och som omfattas av regional produktionsskatt på denna verksamhet. |
| --- | --- |

(59)

Slutligen verkar åtgärden innebära en selektiv fördel för sicilianska företag eftersom enbart beskattningsbara företag som har säte, administrativt huvudkontor och driftsställe inom regionen Sicilien kan omfattas av stödordningen. Detta verkar inte vara fallet när det gäller alla företag som bedriver produktions- eller affärsverksamhet på Sicilien och som omfattas av regional produktionsskatt på denna verksamhet.

—   Artikel 16 Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar

| (60) | Kommissionen noterar att artikel 16 ger en selektiv fördel eftersom endast vissa företag kan omfattas av artikeln. Förmånerna avser i själva verket bara försäkringsföretag och finansiella företag som har tillstånd att verka inom centrumet. Åtgärden utesluter följaktligen företag som söker finansiering på den internationella marknaden för att investera i de länder som anges i fotnot 7, och vilkas verksamhet med dessa länder inte bedrivs inom ramen för centrumet. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen noterar att artikel 16 ger en selektiv fördel eftersom endast vissa företag kan omfattas av artikeln. Förmånerna avser i själva verket bara försäkringsföretag och finansiella företag som har tillstånd att verka inom centrumet. Åtgärden utesluter följaktligen företag som söker finansiering på den internationella marknaden för att investera i de länder som anges i fotnot 7, och vilkas verksamhet med dessa länder inte bedrivs inom ramen för centrumet.

| (61) | Dessutom är åtgärden selektiv eftersom den utesluter försäkringsföretag och finansiella företag som investerar i Italien och i andra länder som inte är upptagna på förteckningen i fotnot 7. |
| --- | --- |

(61)

Dessutom är åtgärden selektiv eftersom den utesluter försäkringsföretag och finansiella företag som investerar i Italien och i andra länder som inte är upptagna på förteckningen i fotnot 7.

| (62) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna åtgärden är selektiv. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna åtgärden är selektiv.

| (63) | Enligt fast rättspraxis (16) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på marknader som är öppna för konkurrens för att en åtgärd skall anses snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(63)

Enligt fast rättspraxis (16) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på marknader som är öppna för konkurrens för att en åtgärd skall anses snedvrida konkurrensen.

| (64) | Kommissionen noterar att åtgärderna i artiklarna 14 och 15 verkar snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, eftersom de får till effekt att stödmottagarna slipper en kostnad som de annars skulle ha burit. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen noterar att åtgärderna i artiklarna 14 och 15 verkar snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, eftersom de får till effekt att stödmottagarna slipper en kostnad som de annars skulle ha burit.

| (65) | I det berörda fallet är stödmottagarna företag av alla storlekar som oftast är verksamma inom industrisektorn, med undantag för företag inom de kemiska och petrokemiska sektorerna. Eftersom dessa företag konkurrerar med andra företag på marknader som är öppna för konkurrens kan befrielsen från regional produktionsskatt, enligt fast rättspraxis, snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(65)

I det berörda fallet är stödmottagarna företag av alla storlekar som oftast är verksamma inom industrisektorn, med undantag för företag inom de kemiska och petrokemiska sektorerna. Eftersom dessa företag konkurrerar med andra företag på marknader som är öppna för konkurrens kan befrielsen från regional produktionsskatt, enligt fast rättspraxis, snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (66) | Likaså anser kommissionen att åtgärden i artikel 16 snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Genom karaktären på deras verksamhet konkurrerar i själva verket finansföretagen, försäkringsföretagen, fastighetsmäklarna och investmentbolagen med andra företag på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(66)

Likaså anser kommissionen att åtgärden i artikel 16 snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Genom karaktären på deras verksamhet konkurrerar i själva verket finansföretagen, försäkringsföretagen, fastighetsmäklarna och investmentbolagen med andra företag på europeisk nivå.

| (67) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna ordningen utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(67)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna ordningen utgör statligt stöd.

V.3   Förenlighet med den gemensamma marknaden

| (68) | Eftersom åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 är det nödvändigt att bedöma åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden mot bakgrund av undantagen i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget som avser stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland är inte tillämpliga i detta fall. Ordningen kan inte heller betraktas som stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i Italiens ekonomi enligt artikel 87.3 b i EG-fördraget. Åtgärden kan inte heller omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i EG-fördraget, där det anges att stöd för underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner är tillåtna under förutsättning att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset. Åtgärden syftar inte heller till att bevilja stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet enligt artikel 87.3 d i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 är det nödvändigt att bedöma åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden mot bakgrund av undantagen i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget som avser stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland är inte tillämpliga i detta fall. Ordningen kan inte heller betraktas som stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i Italiens ekonomi enligt artikel 87.3 b i EG-fördraget. Åtgärden kan inte heller omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i EG-fördraget, där det anges att stöd för underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner är tillåtna under förutsättning att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset. Åtgärden syftar inte heller till att bevilja stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet enligt artikel 87.3 d i EG-fördraget.

| (69) | Enligt artikel 87.3 a är det tillåtet att bevilja stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Regionen Sicilien kan omfattas av detta undantag. |
| --- | --- |

(69)

Enligt artikel 87.3 a är det tillåtet att bevilja stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Regionen Sicilien kan omfattas av detta undantag.

| (70) | I punkterna 29–50 i beslutet om att inleda det formella utredningsförfarandet förklarade kommissionen varför den hyste tvivel om att åtgärden skulle kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Dessutom utesluter kommissionen att åtgärden i artikel 16 i den regionala lagen nr 21/2003 kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 b, enligt vilket det är tillåtet att bevilja stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. |
| --- | --- |

(70)

I punkterna 29–50 i beslutet om att inleda det formella utredningsförfarandet förklarade kommissionen varför den hyste tvivel om att åtgärden skulle kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Dessutom utesluter kommissionen att åtgärden i artikel 16 i den regionala lagen nr 21/2003 kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 b, enligt vilket det är tillåtet att bevilja stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi.

| (71) | I brist på synpunkter från Italien och berörda parter kan kommissionen endast konstatera att tvivlen är bekräftade. |
| --- | --- |

(71)

I brist på synpunkter från Italien och berörda parter kan kommissionen endast konstatera att tvivlen är bekräftade.

VI.   SLUTSATS

| (72) | Kommissionen drar slutsatsen att den åtgärd som anmälts av Italien och som beskrivs i punkterna 10–28 inte är förenlig med den gemensamma marknaden och att inget av undantagen i EG-fördraget är tillämpligt på den, och att den därför skall förbjudas. Enligt de italienska myndigheterna har stödet inte beviljats och det behöver därför inte återkrävas. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen drar slutsatsen att den åtgärd som anmälts av Italien och som beskrivs i punkterna 10–28 inte är förenlig med den gemensamma marknaden och att inget av undantagen i EG-fördraget är tillämpligt på den, och att den därför skall förbjudas. Enligt de italienska myndigheterna har stödet inte beviljats och det behöver därför inte återkrävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den stödordning som Italien planerar att genomföra genom tillämpning av artiklarna 14, 15 och 16 i regionen Siciliens lag nr 21/2003 utgör statligt stöd.

Det stöd som avses i första stycket är oförenligt med den gemensamma marknaden och får därför inte genomföras.

Artikel 2

Italien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Italien.

Utfärdat i Bryssel den 7 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 263, 22.10.2005, s. 30.

1

(2)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1.

4

(5)  Dom av den 3 oktober 2006 i mål C 475/2003, Banca popolare di Cremona Soc. Coop. Arl mot Agenzia Entrate Ufficio Cremona, REG 2006, ännu ej offentliggjord.

5

(6)  Närmare bestämt övertar Sicilien, i den mening som avses i artikel 8.2 i lag 212 om bestämmelser om skattebetalarnas rättigheter (Disposizioni in materia di statuto dei diritti del contribuente) av den 27 juli 2000, den företagsskatteskuld som de skattskyldiga skall betala på sin beskattningsort utanför Sicilien. Inkomster från företagsskatter som betalats av sicilianska företag tillkommer Regionen Sicilien.

6

Disposizioni in materia di statuto dei diritti del contribuente

(7)  De berörda tredjeländerna är Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, Syrien, Tunisien, Turkiet och den palestinska myndigheten.

7

(8)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

8

(9)  Kommissionens förordning (EG) nr. 70/2001 (EGT L 10, 13.1.2001, s. 33). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1976/2006 (EUT L 368, 23.12.2006, s. 85). Se dessutom särskilt bilagan till kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Dom av den 19 september 2000 i mål nr C-156/98, Förbundsrepubliken Tyskland mot Europeiska kommissionen, REG. 2000, s. I-6857, punkterna 76–87.

10

(11)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3, punkt 33.

11

(12)  Centret inrättades närmare bestämt genom artikel 3 i lag nr 19 av den 19 januari 1991. De berörda kommissionsbesluten i ärendet är beslut 95/452/EG av den 12 april 1995 (EGT L 264, 7.11.1995, s. 30) och beslut 2003/230/EG: Kommissionens beslut av den 11 december 2002 om den befintliga stödordning som Italien fått godkännande att genomföra till förmån för Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste (EUT L 91, 8.4.2003, s. 47).

12

(13)  Se fotnot 12.

13

(14)  EU:s finansministrar inrättade uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) vid ett rådsmöte den 9 mars 1998 under ledning av den brittiske Paymaster General Dawn Primarolo. Gruppens uppgift är att bedöma åtgärder som kan falla inom tillämpningsområdet för ovan nämnda kod. I en rapport i november 1999 identifierade gruppen 66 skadliga skatteåtgärder, däribland åtgärden om att inrätta Centrumet för finansiella tjänster och försäkringar i Trieste.

14

(15)  Se exempelvis dom av den 8 november 2001 i mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH mot Finanzlandesdirektion für Kärnten, REG 2001, s. I-8365 som avser återbetalning endast till producenter av materiell egendom.

15

(16)  Förstainstansrättens beslut av den 30 april 1998 i mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest (flamländska regionen) mot kommissionen, REG 1998, s. II-717.

16

---

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/18

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 februari 2007

om det statliga stöd nr C 16/2006 (f.d. NN 34/2006) som Italien planerar att genomföra till förmån för Nuova Mineraria Silius SpA

[delgivet med nr K(2007) 473]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/499/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse av den 30 november 2005 anmälde Italien till kommissionen det stöd som landet avser att bevilja Nuova Mineraria Silius. Genom en skrivelse av den 21 december 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar som Italien inkom med i en skrivelse som registrerades den 7 februari 2006. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 30 november 2005 anmälde Italien till kommissionen det stöd som landet avser att bevilja Nuova Mineraria Silius. Genom en skrivelse av den 21 december 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar som Italien inkom med i en skrivelse som registrerades den 7 februari 2006.

| (2) | Genom en skrivelse av den 26 april 2006 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det berörda stödet. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 26 april 2006 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det berörda stödet.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden.

| (4) | Den 12 maj 2006 hölls ett möte med de italienska myndigheterna som därefter reagerade på beslutet om att inleda förfarandet genom skrivelser av den 14 juli och 30 augusti 2006. Genom en skrivelse av den 18 september 2006 begärde kommissionen ytterligare upplysningar som Italien inkom med genom skrivelser av den 3 november och 31 december 2006. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 maj 2006 hölls ett möte med de italienska myndigheterna som därefter reagerade på beslutet om att inleda förfarandet genom skrivelser av den 14 juli och 30 augusti 2006. Genom en skrivelse av den 18 september 2006 begärde kommissionen ytterligare upplysningar som Italien inkom med genom skrivelser av den 3 november och 31 december 2006.

| (5) | Kommissionen har tagit emot synpunkter från berörda parter och har översänt dessa till Italien som getts möjlighet att lämna kommentarer. De italienska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 3 november 2006. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har tagit emot synpunkter från berörda parter och har översänt dessa till Italien som getts möjlighet att lämna kommentarer. De italienska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 3 november 2006.

| (6) | Stödmottagaren är Nuova Mineraria Silius SpA (nedan kallad ”NMS”), ett företag som ägs till 100 % av den autonoma regionen Sardinien (nedan kallad ”RAS”). NMS exploaterar en flusspatsfyndighet (3) i kommunen Silius på Sardinien. År 2004 (senast tillgängliga uppgifter) uppgick företagets omsättning till 4,96 miljoner euro och i personalen fanns 163 anställda. |
| --- | --- |

(6)

Stödmottagaren är Nuova Mineraria Silius SpA (nedan kallad ”NMS”), ett företag som ägs till 100 % av den autonoma regionen Sardinien (nedan kallad ”RAS”). NMS exploaterar en flusspatsfyndighet (3) i kommunen Silius på Sardinien. År 2004 (senast tillgängliga uppgifter) uppgick företagets omsättning till 4,96 miljoner euro och i personalen fanns 163 anställda.

| (7) | NMS startades 1992 av RAS och Minmet Financing Company. Efter hand har RAS överlåtit ägandet (97,5 % 1996 och för närvarande 100 %) till det offentliga företaget ”Ente Minerario Sardo” (nedan kallat ”EMSA”). År 1998 försattes EMSA i likvidation. Likvidatorn fick i uppdrag att om möjligt privatisera verksamheten eller att upplösa företaget. När försöken att privatisera NMS misslyckades och EMSA upphörde med sin verksamhet (i juni 2002) upplöstes dock inte NMS. |
| --- | --- |

(7)

NMS startades 1992 av RAS och Minmet Financing Company. Efter hand har RAS överlåtit ägandet (97,5 % 1996 och för närvarande 100 %) till det offentliga företaget ”Ente Minerario Sardo” (nedan kallat ”EMSA”). År 1998 försattes EMSA i likvidation. Likvidatorn fick i uppdrag att om möjligt privatisera verksamheten eller att upplösa företaget. När försöken att privatisera NMS misslyckades och EMSA upphörde med sin verksamhet (i juni 2002) upplöstes dock inte NMS.

| (8) | Efter den misslyckade privatiseringen anmälde Italien till kommissionen ett nytt kapitaltillskott till företaget till ett belopp av cirka 24 miljoner euro. Enligt Italien skulle det nya kapitalet möjliggöra investeringar för att förbereda utvinning av nya djupare fyndigheter, vilket i sin tur skulle leda till en ökning av flusspathalten i de utvunna mineralerna och av gruvans totala produktion. |
| --- | --- |

(8)

Efter den misslyckade privatiseringen anmälde Italien till kommissionen ett nytt kapitaltillskott till företaget till ett belopp av cirka 24 miljoner euro. Enligt Italien skulle det nya kapitalet möjliggöra investeringar för att förbereda utvinning av nya djupare fyndigheter, vilket i sin tur skulle leda till en ökning av flusspathalten i de utvunna mineralerna och av gruvans totala produktion.

| (9) | Italien hävdade att man enbart hade anmält åtgärden av rättssäkerhetsskäl, eftersom den föreslagna åtgärden av följande två skäl inte innebär statligt stöd:






  a) | Det förekommer ingen påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, eftersom gemenskapsutbudet av flusspat knappt motsvarar 30 % av efterfrågan. Följaktligen skulle de enda förmodade resultaten av projektet bestå i en minskning av importen från tredje land och i en begränsning av prisökningen. |
| --- | --- | --- |

(9)

Italien hävdade att man enbart hade anmält åtgärden av rättssäkerhetsskäl, eftersom den föreslagna åtgärden av följande två skäl inte innebär statligt stöd:

a)

Det förekommer ingen påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, eftersom gemenskapsutbudet av flusspat knappt motsvarar 30 % av efterfrågan. Följaktligen skulle de enda förmodade resultaten av projektet bestå i en minskning av importen från tredje land och i en begränsning av prisökningen.

| b) | RAS agerar som en investerare i en marknadsekonomi eftersom i) den kinesiska exporten av flusspat, som utgör cirka 50 % av världsproduktionen, håller på att minska till följd av den nationella konsumtionen, vilket förmodligen kommer att ha positiva effekter på priserna på flusspat, ii) NMS har utarbetat en ny verksamhetsplan för de närmaste 8 åren, i vilken man planerar att få tillbaka alla investeringar och gå med vinst redan från och med det fjärde året, till och med under nuvarande marknadsvillkor, och iii) genom att fortsätta verksamheten undviker aktieägaren att förlora de tidigare investeringarna i företaget och förmodligen också att det uppstår olika rättstvister med kunderna. |
| --- | --- |

b)

RAS agerar som en investerare i en marknadsekonomi eftersom i) den kinesiska exporten av flusspat, som utgör cirka 50 % av världsproduktionen, håller på att minska till följd av den nationella konsumtionen, vilket förmodligen kommer att ha positiva effekter på priserna på flusspat, ii) NMS har utarbetat en ny verksamhetsplan för de närmaste 8 åren, i vilken man planerar att få tillbaka alla investeringar och gå med vinst redan från och med det fjärde året, till och med under nuvarande marknadsvillkor, och iii) genom att fortsätta verksamheten undviker aktieägaren att förlora de tidigare investeringarna i företaget och förmodligen också att det uppstår olika rättstvister med kunderna.

Alternativt om kommissionen skulle dra slutsatsen att det föreligger ett inslag av statligt stöd i den föreslagna åtgärden hävdade Italien att detta inslag skulle vara begränsat till det överskott som man skulle erhålla från investeringsprojektet. Enligt Italiens beräkningar skulle detta överskott inte överstiga 26 % av investeringen, vilket skulle ligga under det tröskelvärde som föreskrivs för regionalstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden i det berörda området (4).

| (10) | Utöver den anmälda åtgärden har NMS, enligt uppgifter från de italienska myndigheterna, under de senaste åren tagit emot fortlöpande överföringar av offentliga medel från företagets enda aktieägare, RAS (5), i syfte att täcka de ständiga förlusterna från verksamheten under perioden närmast före likvidationen. Sedan 1997 uppgår de totala överföringarna till 90,7 miljoner euro och fördelar sig enligt följande tabell:






  (i euro) |
| --- | --- |
| År | Överfört belopp |
| 1997 | 7 230 397 |
| 1998 | 9 296 224 |
| 1999 | 5 706 849 |
| 2000 | 12 496 708 |
| 2001 | 11 671 925 |
| 2002 | 11 834 000 |
| 2003 | 14 379 827 |
| 2004 | 6 890 000 |
| 2005 | 11 200 000 |
| Totalt | 90 705 931 |

(10)

Utöver den anmälda åtgärden har NMS, enligt uppgifter från de italienska myndigheterna, under de senaste åren tagit emot fortlöpande överföringar av offentliga medel från företagets enda aktieägare, RAS (5), i syfte att täcka de ständiga förlusterna från verksamheten under perioden närmast före likvidationen. Sedan 1997 uppgår de totala överföringarna till 90,7 miljoner euro och fördelar sig enligt följande tabell:

(i euro)

År

Överfört belopp

1997

7 230 397

1998

9 296 224

1999

5 706 849

2000

12 496 708

2001

11 671 925

2002

11 834 000

2003

14 379 827

2004

6 890 000

2005

11 200 000

Totalt

90 705 931

Dessa överföringar är redovisade i företagets balansräkning under posterna”RAS för täckning av framtida förluster” och ”EMSA för täckning av framtida förluster”.

| (11) | Dessutom har de italienska myndigheterna bekräftat att NMS har tagit emot följande offentliga subventioner:






  a) | Genom ett ministerdekret av den 9 maj 2002 beviljades företaget 7,66 miljoner euro enligt lag nr 488 av den 19 december 1992 (lag 488/92) (6) för stödberättigade investeringar till ett belopp av 14,31 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

(11)

Dessutom har de italienska myndigheterna bekräftat att NMS har tagit emot följande offentliga subventioner:

a)

Genom ett ministerdekret av den 9 maj 2002 beviljades företaget 7,66 miljoner euro enligt lag nr 488 av den 19 december 1992 (lag 488/92) (6) för stödberättigade investeringar till ett belopp av 14,31 miljoner euro.

| b) | Genom ett ministerdekret av den 28 december 2000 (7) beviljades företaget 1,869 miljoner euro enligt artikel 9 i lag nr 752 av den 6 oktober 1982 (lag 752/82) för att finansiera utforskning av djupare fyndigheter i gruvan. Enligt de italienska myndigheterna har dessa belopp dock ännu inte betalats ut. |
| --- | --- |

b)

Genom ett ministerdekret av den 28 december 2000 (7) beviljades företaget 1,869 miljoner euro enligt artikel 9 i lag nr 752 av den 6 oktober 1982 (lag 752/82) för att finansiera utforskning av djupare fyndigheter i gruvan. Enligt de italienska myndigheterna har dessa belopp dock ännu inte betalats ut.

| (12) | I beslutet om att inleda förfarandet har kommissionen uttryckt tvivel om huruvida de berörda åtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden och överensstämmer med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (8) (nedan kallade ”riktlinjerna”). |
| --- | --- |

(12)

I beslutet om att inleda förfarandet har kommissionen uttryckt tvivel om huruvida de berörda åtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden och överensstämmer med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (8) (nedan kallade ”riktlinjerna”).

| (13) | Tre konkurrenter besvarade kommissionens inbjudan om att inkomma med synpunkter på den berörda åtgärden. |
| --- | --- |

(13)

Tre konkurrenter besvarade kommissionens inbjudan om att inkomma med synpunkter på den berörda åtgärden.

| (14) | Enligt det första företaget befinner sig NMS i kris sedan 20 år och kan enbart överleva tack vare de ständiga utbetalningarna av offentliga medel. Även om marknadspriserna har ökat mycket under de senaste 5 åren, vilket har fått andra företag att utvidga sina gruvor och öppna nya, har NMS hela tiden fortsatt att inte redovisa vinst. Dessutom var det omöjligt att privatisera företaget eftersom det betraktades som olönsamt, trots de statliga stöd som företaget redan hade tagit emot. Enligt den andra konkurrenten är stödbeloppen uppseendeväckande, skandalösa och mycket oproportionerliga, vilket framgår av det faktum att de var dubbelt så stora som företagets omsättning 2004. |
| --- | --- |

(14)

Enligt det första företaget befinner sig NMS i kris sedan 20 år och kan enbart överleva tack vare de ständiga utbetalningarna av offentliga medel. Även om marknadspriserna har ökat mycket under de senaste 5 åren, vilket har fått andra företag att utvidga sina gruvor och öppna nya, har NMS hela tiden fortsatt att inte redovisa vinst. Dessutom var det omöjligt att privatisera företaget eftersom det betraktades som olönsamt, trots de statliga stöd som företaget redan hade tagit emot. Enligt den andra konkurrenten är stödbeloppen uppseendeväckande, skandalösa och mycket oproportionerliga, vilket framgår av det faktum att de var dubbelt så stora som företagets omsättning 2004.

| (15) | Den andre konkurrenten har förklarat sig vara bestört över situationen. NMS och andra europeiska flusspatsproducenter har påverkats allvarligt av de ogynnsamma marknadsvillkoren under 90-talet, som orsakats av dumpning från Kina, och som endast har upphört efter år 2000. Även om det var känt att NMS tog emot offentliga medel hävdar den berörda konkurrenten att den inte kände till stödens storlek, som enligt denne var orimligt höga. På grundval av sina egna ungefärliga beräkningar uppskattar konkurrenten att det stöd som NMS har tagit emot under de senaste 5–6 åren är cirka 10 gånger större än det typiska investeringsbeloppet per ton enligt normal standard för sektorn. Denna konkurrent som är verksam på den europeiska flusspatsmarknaden, som kännetecknas av hård konkurrens, anser sig inte kunna acceptera en situation där ett enskilt företag hålls vid liv genom omfattande statliga överföringar under många år. |
| --- | --- |

(15)

Den andre konkurrenten har förklarat sig vara bestört över situationen. NMS och andra europeiska flusspatsproducenter har påverkats allvarligt av de ogynnsamma marknadsvillkoren under 90-talet, som orsakats av dumpning från Kina, och som endast har upphört efter år 2000. Även om det var känt att NMS tog emot offentliga medel hävdar den berörda konkurrenten att den inte kände till stödens storlek, som enligt denne var orimligt höga. På grundval av sina egna ungefärliga beräkningar uppskattar konkurrenten att det stöd som NMS har tagit emot under de senaste 5–6 åren är cirka 10 gånger större än det typiska investeringsbeloppet per ton enligt normal standard för sektorn. Denna konkurrent som är verksam på den europeiska flusspatsmarknaden, som kännetecknas av hård konkurrens, anser sig inte kunna acceptera en situation där ett enskilt företag hålls vid liv genom omfattande statliga överföringar under många år.

| (16) | Den tredje konkurrenten har kraftiga invändningar mot utbetalningen av stöd till NMS, som, enligt konkurrentens uppfattning, är betydande och oproportionerligt. Enligt denna konkurrent verkar stöd till ett företag som bedriver en så obetydlig gruvverksamhet att ge dålig valuta för pengarna, och det finns risk för att stödet enbart används för att upprätthålla sysselsättningen i en olönsam gruva. |
| --- | --- |

(16)

Den tredje konkurrenten har kraftiga invändningar mot utbetalningen av stöd till NMS, som, enligt konkurrentens uppfattning, är betydande och oproportionerligt. Enligt denna konkurrent verkar stöd till ett företag som bedriver en så obetydlig gruvverksamhet att ge dålig valuta för pengarna, och det finns risk för att stödet enbart används för att upprätthålla sysselsättningen i en olönsam gruva.

| (17) | I sitt svar på inledandet av förfarandet angav de italienska myndigheterna att RAS hade beslutat att inte genomföra det anmälda stödet och att upplösa företaget med tanke på dess ekonomiska svårigheter. Genom en skrivelse av den 30 augusti bekräftade de italienska myndigheterna att NMS likvidation verkligen var planerad, vilket beslutades vid det extrainsatta mötet den 28 juli 2006. |
| --- | --- |

(17)

I sitt svar på inledandet av förfarandet angav de italienska myndigheterna att RAS hade beslutat att inte genomföra det anmälda stödet och att upplösa företaget med tanke på dess ekonomiska svårigheter. Genom en skrivelse av den 30 augusti bekräftade de italienska myndigheterna att NMS likvidation verkligen var planerad, vilket beslutades vid det extrainsatta mötet den 28 juli 2006.

| (18) | Dessutom hävdade Italien a) att likvidationen av NMS verksamhet inte skulle medge återbetalning av RAS medel, b) att företagets försvinnande från marknaden inte skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna ytterligare och c) att, under dessa omständigheter, en eventuell återbetalningsplan för stödet skulle inte ha någon konkret effekt. Slutligen begärde Italien att kommissionen inte skulle utfärda ett återbetalningskrav. |
| --- | --- |

(18)

Dessutom hävdade Italien a) att likvidationen av NMS verksamhet inte skulle medge återbetalning av RAS medel, b) att företagets försvinnande från marknaden inte skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna ytterligare och c) att, under dessa omständigheter, en eventuell återbetalningsplan för stödet skulle inte ha någon konkret effekt. Slutligen begärde Italien att kommissionen inte skulle utfärda ett återbetalningskrav.

| (19) | När det gäller konkurrenternas synpunkter hävdade Italien att de inte var relevanta längre, eftersom anmälan hade dragits tillbaka och företaget skulle upplösas. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller konkurrenternas synpunkter hävdade Italien att de inte var relevanta längre, eftersom anmälan hade dragits tillbaka och företaget skulle upplösas.

1.   Förekomst av statligt stöd

| (20) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (21) | Kommissionen noterar att åtgärderna i punkterna 8 och 10 innebär fördelning av statliga medel. Eftersom det statliga stödet är riktat till ett enskilt företag uppfyller det kraven på selektivitet. Eftersom NMS har varit verksamt på flusspatsmarknaden, en sektor där det förekommer handel mellan medlemsstaterna, är kriteriet om påverkan på handeln mellan medlemsstaterna också uppfyllt. Enligt de italienska myndigheterna förelåg det inte någon påverkan, men detta argument måste förkastas, eftersom ett stöd som beviljas av en stat eller genom statliga medel, enligt fast rättspraxis, förstärker ställningen för ett företag i förhållande till de företag som konkurrerar om gemenskapshandeln, och därför måste stödet anses påverka konkurrensen i negativ riktning (9). För övrigt har förekomsten av handel mellan medlemsstaterna visats genom de synpunkter som inkommit från konkurrerande flusspatsleverantörer i olika medlemsstater som en reaktion på meddelandet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen noterar att åtgärderna i punkterna 8 och 10 innebär fördelning av statliga medel. Eftersom det statliga stödet är riktat till ett enskilt företag uppfyller det kraven på selektivitet. Eftersom NMS har varit verksamt på flusspatsmarknaden, en sektor där det förekommer handel mellan medlemsstaterna, är kriteriet om påverkan på handeln mellan medlemsstaterna också uppfyllt. Enligt de italienska myndigheterna förelåg det inte någon påverkan, men detta argument måste förkastas, eftersom ett stöd som beviljas av en stat eller genom statliga medel, enligt fast rättspraxis, förstärker ställningen för ett företag i förhållande till de företag som konkurrerar om gemenskapshandeln, och därför måste stödet anses påverka konkurrensen i negativ riktning (9). För övrigt har förekomsten av handel mellan medlemsstaterna visats genom de synpunkter som inkommit från konkurrerande flusspatsleverantörer i olika medlemsstater som en reaktion på meddelandet om att inleda förfarandet.

| (22) | När det gäller argumentet i den inledande anmälan, enligt vilket RAS beteende var likvärdigt med beteendet hos en investerare som är verksam i en marknadsekonomi, noterade kommissionen, med hänsyn till de ekonomiska resultaten under de senaste verksamhetsåren och nyckeltalens utveckling (10), att NMS måste betraktas som ett ”företag i svårigheter” i den mening som avses i avsnitt 2.1 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller argumentet i den inledande anmälan, enligt vilket RAS beteende var likvärdigt med beteendet hos en investerare som är verksam i en marknadsekonomi, noterade kommissionen, med hänsyn till de ekonomiska resultaten under de senaste verksamhetsåren och nyckeltalens utveckling (10), att NMS måste betraktas som ett ”företag i svårigheter” i den mening som avses i avsnitt 2.1 i riktlinjerna.

| (23) | Mot denna bakgrund och med hänsyn till att det är fortsatt nödvändigt för NMS att täcka de senaste årens förluster, utan några tecken på förbättring av den ekonomiska situationen, verkar det mycket otroligt att en investerare som är verksam i en marknadsekonomi skulle tillföra ytterligare medel till ett belopp av 24 miljoner euro till ett projekt som hittills har visat sig vara olönsamt. Denna slutsats stöds dessutom av det faktum att inget av de försök att privatisera företaget, som inleddes 1999 och fortsatte fram till 2002, har varit framgångsrika. En annan bekräftelse i detta avseende är reaktionerna från de konkurrerande företagen inom sektorn. |
| --- | --- |

(23)

Mot denna bakgrund och med hänsyn till att det är fortsatt nödvändigt för NMS att täcka de senaste årens förluster, utan några tecken på förbättring av den ekonomiska situationen, verkar det mycket otroligt att en investerare som är verksam i en marknadsekonomi skulle tillföra ytterligare medel till ett belopp av 24 miljoner euro till ett projekt som hittills har visat sig vara olönsamt. Denna slutsats stöds dessutom av det faktum att inget av de försök att privatisera företaget, som inleddes 1999 och fortsatte fram till 2002, har varit framgångsrika. En annan bekräftelse i detta avseende är reaktionerna från de konkurrerande företagen inom sektorn.

| (24) | Tidigare har RAS inte heller visat något intresse för att väga kostnaderna vid en eventuell likvidation mot kostnaderna för att fortsätta med NMS verksamhet. Däremot lyckades man undvika en likvidation i juni 2002 när det stod klart att privatiseringen hade misslyckats. |
| --- | --- |

(24)

Tidigare har RAS inte heller visat något intresse för att väga kostnaderna vid en eventuell likvidation mot kostnaderna för att fortsätta med NMS verksamhet. Däremot lyckades man undvika en likvidation i juni 2002 när det stod klart att privatiseringen hade misslyckats.

| (25) | Dessutom framgår det med all klarhet att RAS i stor utsträckning hade beviljat stöd till NMS av sociala skäl, eftersom det rörde sig om ett av de få kvarvarande industriföretagen i regionen. Argument av denna typ är dock inte relevanta för en investerare som är verksam i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(25)

Dessutom framgår det med all klarhet att RAS i stor utsträckning hade beviljat stöd till NMS av sociala skäl, eftersom det rörde sig om ett av de få kvarvarande industriföretagen i regionen. Argument av denna typ är dock inte relevanta för en investerare som är verksam i en marknadsekonomi.

| (26) | Kommissionen hade dragit slutsatsen i beslutet om att inleda förfarandet och hävdar fortfarande att de investeringar som föreslås i den ursprungliga anmälan, tillsammans med alla aktieägarens bidrag för att täcka förlusterna, till ett belopp av totalt 114,7 miljoner euro, utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Det andra stödet (för att täcka förlusterna) är olagligt, eftersom det har utbetalats i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget. När det gäller den åtgärd som är föremål för den ursprungliga anmälan har de italienska myndigheterna bekräftat att en del av medlen redan hade betalats ut till stödmottagaren för att denne skulle kunna genomföra några brådskande och oundvikliga arbeten. Följaktligen är också denna del av stödet, vars belopp inte är känt, olagligt. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen hade dragit slutsatsen i beslutet om att inleda förfarandet och hävdar fortfarande att de investeringar som föreslås i den ursprungliga anmälan, tillsammans med alla aktieägarens bidrag för att täcka förlusterna, till ett belopp av totalt 114,7 miljoner euro, utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Det andra stödet (för att täcka förlusterna) är olagligt, eftersom det har utbetalats i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget. När det gäller den åtgärd som är föremål för den ursprungliga anmälan har de italienska myndigheterna bekräftat att en del av medlen redan hade betalats ut till stödmottagaren för att denne skulle kunna genomföra några brådskande och oundvikliga arbeten. Följaktligen är också denna del av stödet, vars belopp inte är känt, olagligt.

| (27) | När det gäller de nationella åtgärder som nämns i punkt 11 bestrids det inte att de utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Italien har dock förklarat att inget stöd ännu har beviljats med stöd av lag nr 752/82. |
| --- | --- |

(27)

När det gäller de nationella åtgärder som nämns i punkt 11 bestrids det inte att de utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Italien har dock förklarat att inget stöd ännu har beviljats med stöd av lag nr 752/82.

2.   Undantag i artikel 87.2–3 i EG-fördraget

| (28) | Det främsta målet med de åtgärder som nämns i punkterna 8 och 10 verkar vara att bevilja stöd till ett företag i svårigheter. Förutsatt att de relevanta villkoren är uppfyllda kan man i sådana fall tillämpa det undantag som föreskrivs i artikel 87.3 c i EG-fördraget, som gör det möjligt att bevilja statligt stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(28)

Det främsta målet med de åtgärder som nämns i punkterna 8 och 10 verkar vara att bevilja stöd till ett företag i svårigheter. Förutsatt att de relevanta villkoren är uppfyllda kan man i sådana fall tillämpa det undantag som föreskrivs i artikel 87.3 c i EG-fördraget, som gör det möjligt att bevilja statligt stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (29) | Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter regleras i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(29)

Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter regleras i riktlinjerna.

| (30) | Övergångsbestämmelserna i riktlinjerna anger att dessa skall tillämpas för bedömning av alla stöd för undsättning och omstrukturering som beviljats utan kommissionens tillstånd (olagligt stöd) om en del eller hela stödbeloppet har beviljats efter den 1 oktober 2004, den dag då de nya riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (punkt 104). Följaktligen skall de nya riktlinjerna tillämpas i det berörda fallet, eftersom anmälan inkom 2005 och minst 11 miljoner euro i statligt stöd (av totalt 90,7 miljoner euro för att täcka förluster som nämns i punkt 10) hade anslagits efter den 1 oktober 2004. |
| --- | --- |

(30)

Övergångsbestämmelserna i riktlinjerna anger att dessa skall tillämpas för bedömning av alla stöd för undsättning och omstrukturering som beviljats utan kommissionens tillstånd (olagligt stöd) om en del eller hela stödbeloppet har beviljats efter den 1 oktober 2004, den dag då de nya riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (punkt 104). Följaktligen skall de nya riktlinjerna tillämpas i det berörda fallet, eftersom anmälan inkom 2005 och minst 11 miljoner euro i statligt stöd (av totalt 90,7 miljoner euro för att täcka förluster som nämns i punkt 10) hade anslagits efter den 1 oktober 2004.

| (31) | När det gäller de stöd som beviljats på grundval av lag nr 488/92 och eventuellt lag 752/82 måste deras förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas på grundval av riktlinjerna, eftersom kommissionen anser att stöd till företag i svårigheter endast kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls (11). Eftersom företag i svårigheter är uttryckligen uteslutna från tillämpningsområdet för lag nr 488/92 drar kommissionen slutsatsen att NMS inte var berättigat till regionalstöd enligt lag nr 488/92, eftersom företaget redan var i svårigheter när stödet beviljades (i maj 2002) (12). |
| --- | --- |

(31)

När det gäller de stöd som beviljats på grundval av lag nr 488/92 och eventuellt lag 752/82 måste deras förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas på grundval av riktlinjerna, eftersom kommissionen anser att stöd till företag i svårigheter endast kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls (11). Eftersom företag i svårigheter är uttryckligen uteslutna från tillämpningsområdet för lag nr 488/92 drar kommissionen slutsatsen att NMS inte var berättigat till regionalstöd enligt lag nr 488/92, eftersom företaget redan var i svårigheter när stödet beviljades (i maj 2002) (12).

| (32) | Av samma skäl måste kommissionen förkasta de italienska myndigheternas stödargument enligt vilka det eventuella stödet borde anses kunna ligga inom det tröskelvärdet som fastställts för regionalstöd till Sardinien. |
| --- | --- |

(32)

Av samma skäl måste kommissionen förkasta de italienska myndigheternas stödargument enligt vilka det eventuella stödet borde anses kunna ligga inom det tröskelvärdet som fastställts för regionalstöd till Sardinien.

| (33) | När det gäller NMS berättigande till omstruktureringsstöd anser kommissionen att de kriterier som anges i riktlinjerna för förenligt stöd inte är uppfyllda. Detta gäller särskilt följande:






  a) | De olika stöd som anslagits för att täcka skulderna har på konstgjord väg hållit ett företag vid liv som annars skulle ha gått i konkurs. Ingen omstrukturering genomfördes och de berörda åtgärderna skall följaktligen betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- | --- |

(33)

När det gäller NMS berättigande till omstruktureringsstöd anser kommissionen att de kriterier som anges i riktlinjerna för förenligt stöd inte är uppfyllda. Detta gäller särskilt följande:

a)

De olika stöd som anslagits för att täcka skulderna har på konstgjord väg hållit ett företag vid liv som annars skulle ha gått i konkurs. Ingen omstrukturering genomfördes och de berörda åtgärderna skall följaktligen betraktas som driftsstöd.

| b) | Varken den tidigare täckningen av förlusterna eller åtgärden i den ursprungliga anmälan kan betraktas som förenligt undsättningsstöd, eftersom de har löpt över flera år, beviljades i en icke-berättigad form och ingen återbetalning, omstruktureringsplan eller likvidation av företaget planerades inom en tidsfrist på sex månader. |
| --- | --- |

b)

Varken den tidigare täckningen av förlusterna eller åtgärden i den ursprungliga anmälan kan betraktas som förenligt undsättningsstöd, eftersom de har löpt över flera år, beviljades i en icke-berättigad form och ingen återbetalning, omstruktureringsplan eller likvidation av företaget planerades inom en tidsfrist på sex månader.

| c) | Den verksamhetsplan, som bifogats anmälan till kommissionen, bestod i en analys av lönsamhetsperspektiven mot bakgrund av det nya investeringsprojektet, men innehöll inte några uppgifter om omstruktureringsåtgärder, några villkor avseende beviljande av statligt stöd eller hänsyn till de olagliga stöd som beviljats tidigare. |
| --- | --- |

c)

Den verksamhetsplan, som bifogats anmälan till kommissionen, bestod i en analys av lönsamhetsperspektiven mot bakgrund av det nya investeringsprojektet, men innehöll inte några uppgifter om omstruktureringsåtgärder, några villkor avseende beviljande av statligt stöd eller hänsyn till de olagliga stöd som beviljats tidigare.

| d) | I avsaknad av en omstruktureringsplan kan kommissionen inte bedöma om det föreslagna stödet kan återställa lönsamheten på lång sikt, om stödet är begränsat till ett minimum och om onödiga snedvridningar av konkurrensen kan undvikas (särskilt med hänsyn till den fortlöpande täckningen av underskotten under de senaste verksamhetsåren, som strider mot rättspraxis i Deggendorf-målet (13)). |
| --- | --- |

d)

I avsaknad av en omstruktureringsplan kan kommissionen inte bedöma om det föreslagna stödet kan återställa lönsamheten på lång sikt, om stödet är begränsat till ett minimum och om onödiga snedvridningar av konkurrensen kan undvikas (särskilt med hänsyn till den fortlöpande täckningen av underskotten under de senaste verksamhetsåren, som strider mot rättspraxis i Deggendorf-målet (13)).

| (34) | Kommissionen beaktar Italiens meddelande enligt vilket RAS hade beslutat att inte genomföra det anmälda stödet till ett belopp av cirka 24 miljoner euro och att gå vidare med likvidationen av NMS, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter. Trots de italienska argumenten anser kommissionen, enligt rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (14), att vid fall av olagliga stöd som inte är förenliga med den gemensamma marknaden måste man återställa effektiv konkurrens och att det i detta syfte är nödvändigt att stödet, inklusive ränta, krävs tillbaka utan dröjsmål. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen beaktar Italiens meddelande enligt vilket RAS hade beslutat att inte genomföra det anmälda stödet till ett belopp av cirka 24 miljoner euro och att gå vidare med likvidationen av NMS, med tanke på företagets ekonomiska svårigheter. Trots de italienska argumenten anser kommissionen, enligt rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (14), att vid fall av olagliga stöd som inte är förenliga med den gemensamma marknaden måste man återställa effektiv konkurrens och att det i detta syfte är nödvändigt att stödet, inklusive ränta, krävs tillbaka utan dröjsmål.

| (35) | Kommissionen konstaterar att Italien, i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget, olagligen har genomfört upprepade åtgärder för att täcka NMS förluster genom att bevilja stöd enligt lag nr 488/92 och ministerdekret av den 28 december 2000 och, eventuellt, en delbetalning av det ytterligare stöd som är föremål för anmälan. Dessutom konstaterar kommissionen att det stöd som anges i den ursprungliga anmälan och det stöd som anslogs genom ministerdekretet av den 28 december 2000 enligt artikel 9 i Republiken Italiens lag nr 752/82 inte är förenliga med den gemensamma marknaden enligt något av undantagen som föreskrivs i EG-fördraget. Följaktligen får Italien inte genomföra någon av delarna i ovan nämnda åtgärder som ännu inte har anslagits (15) och det stöd som redan betalats ut måste återkrävas till ett belopp av 98,36 miljoner euro, som innefattar 90,7 miljoner euro för täckning av förluster (se punkt 10) samt ytterligare 7,66 miljoner som anslagits genom ministerdekretet av den 9 maj 2002 (se punkt 11). |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen konstaterar att Italien, i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget, olagligen har genomfört upprepade åtgärder för att täcka NMS förluster genom att bevilja stöd enligt lag nr 488/92 och ministerdekret av den 28 december 2000 och, eventuellt, en delbetalning av det ytterligare stöd som är föremål för anmälan. Dessutom konstaterar kommissionen att det stöd som anges i den ursprungliga anmälan och det stöd som anslogs genom ministerdekretet av den 28 december 2000 enligt artikel 9 i Republiken Italiens lag nr 752/82 inte är förenliga med den gemensamma marknaden enligt något av undantagen som föreskrivs i EG-fördraget. Följaktligen får Italien inte genomföra någon av delarna i ovan nämnda åtgärder som ännu inte har anslagits (15) och det stöd som redan betalats ut måste återkrävas till ett belopp av 98,36 miljoner euro, som innefattar 90,7 miljoner euro för täckning av förluster (se punkt 10) samt ytterligare 7,66 miljoner som anslagits genom ministerdekretet av den 9 maj 2002 (se punkt 11).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för Nuova Mineraria Silius SpA till ett belopp av 98 360 000 euro är oförenligt med den gemensamma marknaden.

2.   Det statliga stöd som Italien har avser att genomföra till förmån för Nuova Mineraria Silius SpA till ett belopp av 25 869 000 euro är likaledes oförenligt med den gemensamma marknaden och det får därför inte genomföras.

Artikel 2

1.   Italien skall från stödmottagaren återkräva det olagliga stödet enligt artikel 1.1.

2.   De stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag då stöden ställdes till mottagarens förfogande till den dag då de verkligen har återbetalats.

3.   Räntan skall beräknas enligt systemet med kapitaliserad rätta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (16).

Artikel 3

1.   Italien skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att från stödmottagaren återkräva det olagliga och oförenliga stödet enligt artikel 1.1.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i den nationella lagstiftningen, förutsatt att de medger ett omedelbart och effektivt genomförande av detta beslut.

3.   Italien skall genomföra detta beslut senast fyra månader från den dag då det anmälts.

Artikel 4

1.   Italien skall informera kommissionen om hur de nationella förfarandena för genomförande av detta beslut fortskrider till dess att de är slutförda.

2.   Senast två månader från delgivningen av detta beslut skall Italien specificera det totala belopp (kapital och ränta) som skall återkrävas från stödmottagaren och tillhandahålla en detaljerad beskrivning över de åtgärder som redan vidtagits och planeras för att följa detta beslut. Inom samma tidsfrist skall Italien inkomma till kommissionen med alla dokument som visar att stödmottagaren har beordrats att betala tillbaka stödet.

3.   När den tidsfrist som nämns i punkt 2 har löpt ut skall Italien på en enkel begäran från kommissionen inkomma med en rapport över de åtgärder som redan har vidtagits och planeras för att följa detta beslut. Denna rapport skall också innehålla uppgifter om de stödbelopp och räntor som redan återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 210, 1.9.2006, s. 39.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Flusspat används för syntes av organiska molekyler för produktion av plastmaterial, till exempel teflon, hartser, aerosol och smörjmedel.

3

(4)  Observera att kommunen Silius ligger i provinsen Cagliari på Sardinien, en NUTS 3-region som är berättigat till en stödnivå på högst 35 % nettobidragsekvivalent för hela perioden 2000–2006 enligt artikel 87.3 a. För små och medelstora företag föreskrivs en maximal nivå på 15 % bruttobidragsekvivalent.

4

(5)  Inklusive medel som tillhandahållits av det sardinska offentliga holdingbolaget EMSA till och med 2003.

5

(6)  Lag nr 488/92 avser en regional stödordning som godkändes av kommissionen genom ett beslut av den 12 juli 2000 (ärende N 715/99). Ordningen upphörde att gälla den 31 december 2006.

6

(7)  Förlängt genom ett ministerdekret av den 20 december 2002, som i sin tur löpte ut i december 2004. I företagets räkenskaper för verksamhetsåret 2004 har 1,41 miljoner euro redovisats under denna post och en ytterligare förlängning efter 2004 var planerad.

7

(8)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2, som ersatt den tidigare texten som antogs 1999 (EGT C 288, 9.10.1999, s. 2).

8

(9)  Jämför till exempel dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris Holland BV mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkt 11 och dom av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Förbundsrepubliken Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 33.

9

Philip Morris Holland BV mot kommissionen

Förbundsrepubliken Tyskland mot kommissionen

(10)  Särskilt i årsredovisningen 2004 förekommer förluster till ett belopp av 10,46 miljoner euro, vilket motsvarar 101 % av det tecknade kapitalet vid den tidpunkten (10,33 miljoner euro). År 2003 uppgick förlusterna till 9,61 miljoner euro. Även omsättningen har haft en negativ utveckling: Från 7,31 miljoner euro 2003 till 4,96 miljoner euro 2004.

10

(11)  Se punkt 20 i riktlinjerna.

11

(12)  Enligt punkt 56 i riktlinjerna har det faktum att företaget är beläget i ett stödområde enligt artikel 87.3 a betydelse bara för genomförandet av kompensationsåtgärder och storleken på stödmottagarens insats.

12

(13)  Dom av den 15 maj i mål C-355/95 P, Textilwerke Deggndorf (TWD) mot kommissionen, REG 1997, s. I-2549.

13

Textilwerke Deggndorf (TWD) mot kommissionen

(14)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  Enligt uppgifter från Italien skulle det röra sig om 24 miljoner euro från den ursprungliga anmälan och 1,869 miljoner euro enligt ett ministerdekret av den 28 december 2000 och lag nr 752/82 (se punkt 11).

15

(16)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

16

---

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 juli 2007

om ändring av beslut 2001/781/EG om att utforma en handbok över mottagande organ och en förteckning över handlingar som kan delges enligt rådets förordning (EG) nr 1348/2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur

[delgivet med nr K(2007) 3365]

(2007/500/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1348/2000 av den 29 maj 2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (1), särskilt artikel 17 a,

efter samråd med den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1348/2000, och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att kunna genomföra förordning (EG) nr 1348/2000 var det nödvändigt att utarbeta och offentliggöra en handbok över mottagande organ som utsetts i enlighet med artikel 2 i den förordningen. Denna handbok återfinns i bilaga I till kommissionens beslut 2001/781/EG av den 25 september 2001 om att utforma en handbok över mottagande organ och en förteckning över handlingar som kan delges enligt rådets förordning (EG) nr 1348/2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (2). |
| --- | --- |

(1)

I syfte att kunna genomföra förordning (EG) nr 1348/2000 var det nödvändigt att utarbeta och offentliggöra en handbok över mottagande organ som utsetts i enlighet med artikel 2 i den förordningen. Denna handbok återfinns i bilaga I till kommissionens beslut 2001/781/EG av den 25 september 2001 om att utforma en handbok över mottagande organ och en förteckning över handlingar som kan delges enligt rådets förordning (EG) nr 1348/2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (2).

| (2) | Till följd av en ändring av de uppgifter som Frankrike i enlighet med artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1348/2000 meddelat till kommissionen är det nödvändigt att ändra handboken. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en ändring av de uppgifter som Frankrike i enlighet med artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1348/2000 meddelat till kommissionen är det nödvändigt att ändra handboken.

| (3) | Beslut 2001/781/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2001/781/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den handbok som innehåller information om mottagande organ i bilaga I till beslut 2001/781/EG skall ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 160, 30.6.2000, s. 37.

1

(2)  EGT L 298, 15.11.2001, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut 2002/350/EG om ändring av beslut 2001/781/EG (EGT L 125, 13.5.2002, s. 1).

2

---

BILAGA

I den handbok som innehåller information om mottagande organ skall det avsnitt som avser Frankrike ändras enligt följande:

| 1) | Rubriken skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

1)

Rubriken skall ersättas med följande:

| 2) | I punkt I skall uppgiften om Frankrike ersättas med följande:






  ”BG | Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.
  Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.
  Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| --- | --- | --- |
| CS | Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.
  Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.
  Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DA | I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).
  Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.
  Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DE | Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.
  Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.
  Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ET | Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.
  Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.
  Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EL | Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.
  Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.
  Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EN | In France, the receiving agencies are the bailiffs.
  Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.
  The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ES | En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».
  Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.
  Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FR | En France, les entités requises sont les huissiers de justice.
  Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.
  Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| IT | In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.
  Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.
  Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LV | Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.
  Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.
  Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LT | Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).
  Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
  Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| HU | Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.
  Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.
  A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| MT | Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.
  Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.
  L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| NL | In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.
  Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.
  De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PL | We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).
  Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.
  Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PT | Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).
  Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.
  Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| RO | În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.
  Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.
  Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SK | Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.
  Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.
  Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SL | V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.
  Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.
  Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FI | Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.
  Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.
  Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SV | I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.
  Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.
  Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/” |

2)

I punkt I skall uppgiften om Frankrike ersättas med följande:

”BG

Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.

Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.

Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

CS

Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.

Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.

Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DA

I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).

Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.

Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DE

Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.

Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.

Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ET

Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.

Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.

Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EL

Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.

Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.

Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EN

In France, the receiving agencies are the bailiffs.

Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.

The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ES

En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».

Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.

Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FR

En France, les entités requises sont les huissiers de justice.

Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.

Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

IT

In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.

Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.

Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LV

Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.

Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.

Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LT

Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).

Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.

Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

HU

Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.

Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.

A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

MT

Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.

Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.

L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

NL

In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.

Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.

De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PL

We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).

Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.

Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PT

Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).

Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.

Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

RO

În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.

Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.

Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SK

Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.

Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.

Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SL

V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.

Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.

Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FI

Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.

Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.

Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SV

I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.

Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.

Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/”

| 3) | I punkt II skall uppgiften om Frankrike ersättas med följande:






  ”BG | Начини за приемане на документите: пощенски писма.
  Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ. |
| --- | --- | --- |
| CS | Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.
  Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci. |
| DA | De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.
  Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp. |
| DE | Empfangsmöglichkeiten: Postweg.
  Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe. |
| ET | Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.
  Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid. |
| EL | Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.
  Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή. |
| EN | Means of receipt of documents available to the agencies: post.
  Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions. |
| ES | Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.
  La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita. |
| FR | Moyens de réception disponibles: courriers postaux.
  Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire. |
| IT | Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.
  Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato. |
| LV | Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.
  Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību. |
| LT | Dokumentų gavimo priemonė: paštas.
  Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia. |
| HU | Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.
  Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével. |
| MT | Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.
  In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja. |
| NL | De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.
  Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand. |
| PL | Możliwe metody doręczenia: poczta.
  Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej. |
| PT | Meios de recepção disponíveis: via postal.
  As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário. |
| RO | Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.
  Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară. |
| SK | Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.
  Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci. |
| SL | Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.
  Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči. |
| FI | Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.
  Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| SV | Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.
  För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.” |

3)

I punkt II skall uppgiften om Frankrike ersättas med följande:

”BG

Начини за приемане на документите: пощенски писма.

Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ.

CS

Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.

Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci.

DA

De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.

Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp.

DE

Empfangsmöglichkeiten: Postweg.

Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe.

ET

Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.

Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid.

EL

Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.

Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή.

EN

Means of receipt of documents available to the agencies: post.

Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions.

ES

Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.

La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita.

FR

Moyens de réception disponibles: courriers postaux.

Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire.

IT

Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.

Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato.

LV

Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.

Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību.

LT

Dokumentų gavimo priemonė: paštas.

Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia.

HU

Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.

Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.

MT

Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.

In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja.

NL

De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.

Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand.

PL

Możliwe metody doręczenia: poczta.

Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej.

PT

Meios de recepção disponíveis: via postal.

As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário.

RO

Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.

Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară.

SK

Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.

Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci.

SL

Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.

Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči.

FI

Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.

Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu.

SV

Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.

För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.”

| 4) | I punkt III skall tabellen ersättas med följande:






  ”BG | Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски. |
| --- | --- | --- |
| CS | Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina. |
| DA | De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk. |
| DE | Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch. |
| ET | Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise. |
| EL | Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική. |
| EN | Languages that may be used for completion of the standard form: French, English. |
| ES | Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa. |
| FR | Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais. |
| IT | Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese. |
| LV | Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu. |
| LT | Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis. |
| HU | A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol. |
| MT | Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz. |
| NL | Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels. |
| PL | Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski. |
| PT | Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês. |
| RO | Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză. |
| SK | Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina. |
| SL | Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina. |
| FI | Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti. |
| SV | Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.” |

4)

I punkt III skall tabellen ersättas med följande:

”BG

Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски.

CS

Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina.

DA

De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk.

DE

Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch.

ET

Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise.

EL

Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική.

EN

Languages that may be used for completion of the standard form: French, English.

ES

Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa.

FR

Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais.

IT

Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese.

LV

Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu.

LT

Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis.

HU

A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol.

MT

Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz.

NL

Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels.

PL

Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski.

PT

Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês.

RO

Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză.

SK

Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina.

SL

Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina.

FI

Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti.

SV

Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.”

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/31

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2007/501/GUSP

av den 16 juli 2007

om samarbete med Centre africain d'études et de recherches sur le terrorisme, inom ramen för genomförandet av Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 december 2005 antog Europeiska rådet Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism, där det bl.a. fastställs att samarbetet med parter utanför Europeiska unionen skall utvecklas i syfte att förebygga och bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

(1)

Den 15 december 2005 antog Europeiska rådet Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism, där det bl.a. fastställs att samarbetet med parter utanför Europeiska unionen skall utvecklas i syfte att förebygga och bekämpa terrorism.

| (2) | Den 15 december 2005 antog Europeiska rådet strategin ”EU och Afrika – Mot ett strategiskt partnerskap”, där Europeiska unionen åtar sig att stödja de afrikanska staternas insatser för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 december 2005 antog Europeiska rådet strategin ”EU och Afrika – Mot ett strategiskt partnerskap”, där Europeiska unionen åtar sig att stödja de afrikanska staternas insatser för att bekämpa terrorism.

| (3) | Den 14 september 2002 godkände Afrikanska unionen en handlingsplan för förebyggande av och kamp mot terrorism i Afrika, som bl.a. omfattar inrättandet av ett afrikanskt centrum för studier och forskning om terrorism (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme (Caert)). |
| --- | --- |

(3)

Den 14 september 2002 godkände Afrikanska unionen en handlingsplan för förebyggande av och kamp mot terrorism i Afrika, som bl.a. omfattar inrättandet av ett afrikanskt centrum för studier och forskning om terrorism (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme (Caert)).

| (4) | Caert inrättades den 13 oktober 2004 av Afrikanska unionen. Detta centrum har särskilt i uppgift att utvärdera terroristhotet i Afrika och främja samarbetet mellan afrikanska stater för att bekämpa terrorism. Caert har framfört önskemål om stöd från Europa. |
| --- | --- |

(4)

Caert inrättades den 13 oktober 2004 av Afrikanska unionen. Detta centrum har särskilt i uppgift att utvärdera terroristhotet i Afrika och främja samarbetet mellan afrikanska stater för att bekämpa terrorism. Caert har framfört önskemål om stöd från Europa.

| (5) | Terroristhotet ökar i vissa länder i Afrika och innebär en växande fara inte bara för dessa länder utan även för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(5)

Terroristhotet ökar i vissa länder i Afrika och innebär en växande fara inte bara för dessa länder utan även för Europeiska unionen.

| (6) | Vissa lokala brister, särskilt när det gäller den institutionella organisationen, skapar hinder för en effektiv kamp mot terrorism i Afrika. |
| --- | --- |

(6)

Vissa lokala brister, särskilt när det gäller den institutionella organisationen, skapar hinder för en effektiv kamp mot terrorism i Afrika.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med denna gemensamma åtgärd är att ge Afrikanska unionens medlemsstater stöd från Europeiska unionen i syfte att förbättra organisationen av deras resurser för att bekämpa terrorism inom ramen för de bestämmelser i Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism som gäller främjande av partnerskap utanför Europeiska unionen i denna fråga, särskilt med internationella organisationer. Genom denna gemensamma åtgärd avser Europeiska unionen även att stärka samarbetet i kampen mot terrorism mellan länderna i Afrikanska unionen, särskilt genom informationsutbyte.

Artikel 2

Projektbeskrivning

I enlighet med denna gemensamma åtgärd kommer Europeiska unionen att ge ett finansiellt stöd till Caert för genomförandet av det nedan beskrivna projektet som syftar till att förbättra effektiviteten i de afrikanska ländernas åtgärder mot terrorism.

Projektet består i genomförandet av uppdrag för granskning av nationella åtgärder mot terrorism och för rådgivning avseende omorganisation i Afrikanska unionens medlemsstater. Dessa uppdrag skall grunda sig på en handlingsplan, utarbetad med bistånd från Caert, som skall läggas fram av Europeiska unionen i samband med ett seminarium som i förväg skall hållas i Addis Abeba tillsammans med samtliga medlemsländer i Afrikanska unionen.

En detaljerad beskrivning av projektet återges i bilagan.

Artikel 3

Genomförande

1.   Ordförandeskapet skall, biträtt av rådets generalsekreterare/den höge representanten för GUSP, ansvara för genomförandet av denna gemensamma åtgärd. Kommissionen skall medverka fullt ut.

2.   Det tekniska genomförandet av det projekt som avses i artikel 2 skall anförtros Caert, som skall utföra denna uppgift under överinseende av generalsekreteraren/den höge representanten. I detta syfte skall generalsekreteraren/den höge representanten ingå lämpliga överenskommelser med Caert.

Artikel 4

Finansiella bestämmelser

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförande av det projekt som avses i artikel 2 skall vara 665 000 EUR som skall belasta Europeiska gemenskapernas allmänna budget för 2007.

2.   Kommissionen skall ha ansvaret för utgifterna i enlighet med de gemenskapsbestämmelser och -förfaranden som är tillämpliga på Europeiska gemenskapernas allmänna budget,

3.   Kommissionen skall övervaka att de utgifter som avses i punkt 2, i form av gåvobistånd, förvaltas på ett korrekt sätt. I detta syfte skall kommissionen ingå en finansieringsöverenskommelse med Caert. I finansieringsöverenskommelsen skall det fastställas att Caert svarar för att Europeiska unionens bidrag synliggörs i förhållande till dess omfattning.

4.   Kommissionen skall sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 snarast möjligt efter denna gemensamma åtgärds ikraftträdande. Den skall underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om den tidpunkt när finansieringsöverenskommelsen ingås.

Artikel 5

Information och utvärdering

Ordförandeskapet skall, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, rapportera till rådet om genomförandet av denna gemensamma åtgärd på grundval av regelbundna rapporter från Caert. Rådets rapporter skall innehålla en utvärdering av det projekt som avses i artikel 2. Kommissionen skall medverka fullt ut och lämna uppgifter om de finansiella aspekterna av genomförandet av denna gemensamma åtgärd.

Artikel 6

Samstämmighet och samarbete

Rådet och kommissionen skall, inom ramen för sina respektive befogenheter, säkerställa samstämmighet mellan genomförandet av denna gemensamma åtgärd och gemenskapens övriga yttre åtgärder, i enlighet med artikel 3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen. Rådet och kommissionen skall samarbeta i detta syfte.

Artikel 7

Ikraftträdande och giltighetstid

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas. Den skall upphöra att gälla 18 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 4.3 ingåtts mellan kommissionen och Caert eller den 16 juli 2008 om finansieringsöverenskommelsen inte har ingåtts före denna tidpunkt.

Artikel 8

Offentliggörande

Denna gemensamma åtgärd skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 16 juli 2007.

På rådets vägnar

J. SILVA

Ordförande

---

BILAGA

Europeiska unionens stödåtgärd till Afrikanska unionen för kampen mot terrorism

Beskrivning av åtgärden

Den konvention om förebyggande av och kamp mot terrorism som undertecknades i Alger den 14 juli 1999 av medlemsstaterna i Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) utgör det första särskilda instrument i kampen mot terrorism som omfattar hela den afrikanska kontinenten.

Denna konvention innehåller en definition av terrorism (1), en skyldighet att i nationell lagstiftning kriminalisera terroristdåd, ett åtagande att inte stödja terroristverksamhet, en skyldighet till mellanstatligt samarbete mot terrorism genom informationsutbyte, bestämmelser om utlämning av terrorister och underlättande av brottsutredningar genomförda av utländska myndigheter inom det nationella territoriet.

På denna grundval godkände Afrikanska unionen (AU) – som 2001 efterträdde OAU – den 14 september 2002 i Alger en handlingsplan för förebyggande av och kamp mot terrorism i Afrika, i syfte att genom konkreta åtgärder genomföra OAU:s konvention.

Enligt avsnitt H i handlingsplanen skall det bland annat inrättas ett afrikanskt centrum för studier och forskning om terrorism (Centre africain d'études et de recherche sur le terrorisme (Caert)) med uppgift att genomföra utbildningsåtgärder, genomföra undersökningar på detta område, upprätta ett system med en databas för insamling, utbyte och analys av uppgifter samt att utöva tillsyn och utfärda varningar när det gäller terrorism. Centrumet har en kontaktperson, kallad ”kontaktpunkt”, i varje stat.

Projektets innehåll

Europeiska unionens stöd till AU när det gäller kampen mot terrorism sker inom ramen för en stegvis strategi som gör det möjligt att fastställa samarbetsbehov och mervärdet av en sådan åtgärd.

Caert kommer att anordna ett gemensamt seminarium under andra halvåret 2007 i Addis Abeba för att förelägga de afrikanska länderna ett europeiskt erbjudande om en utvärdering av deras nationella åtgärder i kampen mot terrorism och rådgivning i fråga om omorganisation. Under detta seminarium kommer en handlingsplan att läggas fram. Efter seminariet kommer de länder som så önskar att få tillfälle att framföra sina önskemål om att delta i genomförandet av handlingsplanen genom att ta emot en granskningsgrupp på sitt territorium. Handlingsplanen består i genomförandet av granskningsuppdrag i syfte att bättre organisera kampen mot terrorism i Afrika.

Under ett andra skede kommer uppdrag att utföras i de länder som så begärt efter seminariets slut för att utvärdera AU-ländernas lokala resurser för att bekämpa terrorism. Granskningsgrupperna kommer att på plats utvärdera staternas resurser för att bekämpa terrorism för att lägga fram förslag till förbättringar i en rapport som skall utarbetas av uppdragschefen och därefter översändas till Caert, som skall vidarebefordra den till rådet för medlemsstaternas kännedom.

I ett tredje skede kommer Caert (efter godkännande av EU) att, på grundval av dessa utvärderingar, föreslå rådgivningsåtgärder för de berörda länderna, vilka ansvarar för att slutsatserna genomförs.

Närmare bestämmelser för genomförandet av den gemensamma åtgärden

I och med att Caert får medel från GUSP, får centrumet en central roll i genomförandet av den gemensamma åtgärden. Caert skall ansvara för organisationen av seminariet i Addis Abeba och säkerställa permanenta förbindelser med de stater som har godtagit handlingsplanen i syfte att slutligt utforma granskningsuppdragen. Caert skall även säkerställa den operativa och finansiella förvaltningen av dessa uppdrag och inneha en samordnande roll. Medlemsstaterna kommer regelbundet att informeras om läget när det gäller denna gemensamma åtgärd som kommer att vara i 18 månader.

Ett seminarium med två företrädare för de 53 länderna i AU, Marocko, FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå, Caert respektive varje medlemsstat i EU samt EU:s samordnare för kampen mot terrorism, kommer att äga rum i Addis Abeba, AU:s huvudkvarter, under andra halvåret 2007. Företrädarna kommer att vara experter på hög nivå samt högre tjänstemän.

Seminariet kommer att öppnas av en företrädare för AU och omfatta inlägg från

| — | Caert om utvärderingen av terroristhotet, |
| --- | --- |

—

Caert om utvärderingen av terroristhotet,

| — | FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå om internationella konventioner, |
| --- | --- |

—

FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå om internationella konventioner,

| — | EU:s samordnare om Europas politik för kampen mot terrorism, |
| --- | --- |

—

EU:s samordnare om Europas politik för kampen mot terrorism,

| — | europeiska företrädare om de nationella samordningsenheterna för kampen mot terrorism, |
| --- | --- |

—

europeiska företrädare om de nationella samordningsenheterna för kampen mot terrorism,

| — | och slutligen från företrädare för AU. |
| --- | --- |

—

och slutligen från företrädare för AU.

Seminariet kommer att avslutas med att en handlingsplan som i förväg utarbetats av Europeiska unionen läggs fram i syfte att erbjuda de länder som så önskar en granskning av deras åtgärder för att bekämpa terrorism och rådgivning i fråga om omorganisation.

Den preliminära budgeten för seminariet kommer att omfatta utgifter för resor och uppehälle för företrädarna för de 53 länderna i AU, Marocko samt de europeiska företrädarna och företrädarna för internationella organisationer, samt ett förberedande uppdrag och ett uppdrag för att bygga upp logistiken kring seminariet. Arbetsspråken under seminariet kommer att vara AU:s arbetsspråk: engelska, franska, arabiska och portugisiska.

Efter seminariet kommer de afrikanska staterna att anmäla sitt eventuella intresse av att ta emot ett granskningsuppdrag. Granskningsgrupperna kommer att bestå av två specialister från EU:s medlemsstater samt en medlem i Caert. Grupperna skall ges fri tillgång till alla relevanta uppgifter och skall ha som målsättning att utvärdera åtgärderna mot terrorism i varje stat. Efter uppdraget skall de utarbeta rapporter med rekommendationer som, under förutsättning att de godkänns av myndigheterna i det granskade landet, skall genomföras av dessa myndigheter och följas upp av Caert.

---

(1)  I artikel 1.3 i denna konvention definieras ”terroristdåd” som ”alla gärningar eller hot om gärningar i strid mot strafflagstiftningen hos en stat som är part i konventionen, som kan utgöra en fara för en persons, eller en grupp personers, liv, fysiska integritet eller frihet och som förorsakar eller kan förorsaka skador på privat eller allmän egendom, naturresurser, miljö eller kulturarv, och som begås i syfte att

| i) | hota, skrämma, tvinga, utöva påtryckningar på eller få en regering, ett organ, en institution, allmänheten eller en del av denna att ta – eller att avstå från att ta – ett initiativ, att inta eller ta avstånd från en särskild ståndpunkt eller att handla enligt vissa principer, eller |
| --- | --- |

i)

hota, skrämma, tvinga, utöva påtryckningar på eller få en regering, ett organ, en institution, allmänheten eller en del av denna att ta – eller att avstå från att ta – ett initiativ, att inta eller ta avstånd från en särskild ståndpunkt eller att handla enligt vissa principer, eller

| ii) | störa det normala tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster, tjänster av väsentligt värde för allmänheten eller att försätta allmänheten i en krissituation, |
| --- | --- |

ii)

störa det normala tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster, tjänster av väsentligt värde för allmänheten eller att försätta allmänheten i en krissituation,

| iii) | provocera fram ett allmänt uppror i en stat som är part i konventionen.” |
| --- | --- |

iii)

provocera fram ett allmänt uppror i en stat som är part i konventionen.”

Definitionen i denna artikel omfattar även finansiering av terrorism, i den mån den även avser ”alla typer av främjande, finansiering, bidrag, befallningar, hjälp, uppvigling, uppmuntran, försök, hot, konspiration, organisation eller utrustning för någon person i syfte att begå de gärningar som avses i [föregående] punkt.”

---

17.7.2007

| 17.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 185/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 185/s3

---

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

Till följd av den senaste utvidgningen av Europeiska unionen blev vissa upplagor av EUT den 27, 29 och 30 december 2006 publicerade i ett enklare format på de officiella EU-språken.

Det har därför beslutats att på nytt publicera rättsakterna från dessa nummer i deras traditionella format, som rättelser.

Därför kommer de EUT som innehåller dessa rättelser att publiceras bara på de språk som fanns före utvidgningen. Översättningarna av dessa rättsakter till de nya medlemsspråken kommer att publiceras i en specialutgåva av Europeiska unionens officiella tidning, innehållande institutionernas och Europeiska centralbankens rättsakter som antagits före den 1 januari 2007.

Följande tabell visar de nummer av EUT som publicerades den 27, 29 och 30 december 2006 samt de rättelser som överensstämmer med dessa.

| EUT av den 27 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

EUT av den 27 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| EUT av den 29 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

EUT av den 29 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 387

L 34

| EUT av den 30 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

EUT av den 30 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---