# Uradni list L 211/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 211 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5011. avgust 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 211

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5011. avgust 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 956/2007 z dne 10. avgusta 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 957/2007 z dne 10. avgusta 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 712/2007 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti | 3 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (ES) št. 958/2007 z dne 27. julija 2007 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2007/8) | 8 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 956/2007 z dne 10. avgusta 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 957/2007 z dne 10. avgusta 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 712/2007 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

3

*

Uredba Evropske centralne banke (ES) št. 958/2007 z dne 27. julija 2007 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2007/8)

(ECB/2007/8)

8

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 11.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 211/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 956/2007

z dne 10. avgusta 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 10. avgusta 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 48,8 |
| TR | 55,3 |
| XK | 36,3 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 44,2 |
| 0707 00 05 | TR | 103,8 |
| ZZ | 103,8 |
| 0709 90 70 | TR | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | AR | 58,7 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 62,1 |
| ZZ | 56,1 |
| 0806 10 10 | EG | 137,4 |
| MA | 137,7 |
| ΜΚ | 18,0 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 100,6 |
| 0808 10 80 | AR | 71,6 |
| BR | 86,8 |
| CL | 79,8 |
| CN | 96,3 |
| NZ | 95,3 |
| US | 101,8 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 83,6 |
| 0808 20 50 | AR | 57,8 |
| CL | 83,9 |
| NZ | 92,4 |
| TR | 136,9 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 147,9 |
| ZZ | 147,9 |
| 0809 40 05 | IL | 125,0 |
| ZZ | 125,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

48,8

TR

55,3

XK

36,3

XS

36,3

ZZ

44,2

0707 00 05

TR

103,8

ZZ

103,8

0709 90 70

TR

85,9

ZZ

85,9

0805 50 10

AR

58,7

UY

47,4

ZA

62,1

ZZ

56,1

0806 10 10

EG

137,4

MA

137,7

ΜΚ

18,0

TR

109,4

ZZ

100,6

0808 10 80

AR

71,6

BR

86,8

CL

79,8

CN

96,3

NZ

95,3

US

101,8

UY

50,7

ZA

86,4

ZZ

83,6

0808 20 50

AR

57,8

CL

83,9

NZ

92,4

TR

136,9

ZA

94,7

ZZ

93,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

147,9

ZZ

147,9

0809 40 05

IL

125,0

ZZ

125,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 11.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 211/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 957/2007

z dne 10. avgusta 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 712/2007 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 712/2007 (2) je odprla stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 712/2007 (2) je odprla stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti.

| (2) | Zaradi stanja na trgu koruze v Skupnosti in spreminjanja povpraševanja po žitih, opaženega v zadnjih tednih v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na voljo nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu, in sicer do 1 199 355 ton koruze na Madžarskem. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi stanja na trgu koruze v Skupnosti in spreminjanja povpraševanja po žitih, opaženega v zadnjih tednih v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na voljo nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu, in sicer do 1 199 355 ton koruze na Madžarskem.

| (3) | Uredbo (ES) št. 712/2007 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 712/2007 je zato treba spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 712/2007 se nadomesti z besedilom v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 163, 23.6.2007, str. 7. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 843/2007 (UL L 186, 18.7.2007, str. 9).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

SEZNAM JAVNIH RAZPISOV

| Država članica | Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu
  (v tonah) | Intervencijska agencija
  Naziv, naslov in drugi kontaktni podatki |
| --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Rž |
| Belgique/België | 0 | — | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves, 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Telefaks: (32-2) 287 25 24 |
| E-naslov: webmaster@birb.be |
| Spletna stran: www.birb.be |

Država članica

Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu

(v tonah)

Intervencijska agencija

Naziv, naslov in drugi kontaktni podatki

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Rž

Belgique/België

0

—

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves, 82

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 287 24 78

Telefaks: (32-2) 287 25 24

E-naslov: webmaster@birb.be

Spletna stran: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 81 87 202 |
| Telefaks: (+359 2) 81 87 267 |
| E-naslov: dfz@dfz.bg |
| Spletna stran: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 81 87 202

Telefaks: (+359 2) 81 87 267

E-naslov: dfz@dfz.bg

Spletna stran: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

—

—

| Statní zemědělsky intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403 |
| Telefaks: (420) 296 806 404 |
| E-naslov: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Spletna stran: www.szif.cz |

Statní zemědělsky intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403

Telefaks: (420) 296 806 404

E-naslov: dagmar.hejrovska@szif.cz

Spletna stran: www.szif.cz

Danmark

—

—

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Telefaks: (45) 33 95 80 34 |
| E-naslov: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Spletna stran: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Telefon: (45) 33 95 88 07

Telefaks: (45) 33 95 80 34

E-naslov: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Spletna stran: www.dffe.dk

Deutschland

0

0

—

38 422

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 6845-3704 |
| Telefaks 1: (49-228) 6845-3985 |
| Telefaks 2: (49-228) 6845-3276 |
| E-naslov: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Spletna stran: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 6845-3704

Telefaks 1: (49-228) 6845-3985

Telefaks 2: (49-228) 6845-3276

E-naslov: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Spletna stran: www.ble.de

Eesti

—

—

—

—

| Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Telefaks: (372) 7371 201 |
| E-naslov: pria@pria.ee |
| Spletna stran: www.pria.ee |

Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Telefaks: (372) 7371 201

E-naslov: pria@pria.ee

Spletna stran: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

—

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Department of Agriculture & Food |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Telefaks: 353 53 91 42843 |
| Spletna stran: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Telefaks: 353 53 91 42843

Spletna stran: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community AIDS (O.P.E.K.E.P.E) |
| --- |
| 241, Archarnon str., GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30-210) 212 4787 & 4754 |
| Telefaks: (30-210) 212 4791 |
| E-naslov: ax17u073@minagric.gr |
| Spletna stran: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community AIDS (O.P.E.K.E.P.E)

241, Archarnon str., GR-104 46 Athens

Telefon: (30-210) 212 4787 & 4754

Telefaks: (30-210) 212 4791

E-naslov: ax17u073@minagric.gr

Spletna stran: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Telefaks: (34-91) 3474838 |
| E-naslov: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Spletna stran: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Telefaks: (34-91) 3474838

E-naslov: sgintervencion@fega.mapa.es

Spletna stran: www.fega.es

France

0

13 218

—

—

| Office National Interprofessionnel des Grandes Cultures (ONIGC) |
| --- |
| 12, rue Henri Roltanguy TSA 20002 |
| F-93555 Montreuil sous Bois Cedex |
| Telefon: (33-1) 73 30 20 20 |
| Telefaks: (33-1) 73 30 20 08 |
| e-mail: | Catherine.LESCOUARC’H@onigc.fr;
  Philippe.BONNARD@onigc.fr |

Office National Interprofessionnel des Grandes Cultures (ONIGC)

12, rue Henri Roltanguy TSA 20002

F-93555 Montreuil sous Bois Cedex

Telefon: (33-1) 73 30 20 20

Telefaks: (33-1) 73 30 20 08

e-mail:

Catherine.LESCOUARC’H@onigc.fr;

Philippe.BONNARD@onigc.fr

Spletna stran: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45, 00184 Roma |
| Telefon: (39) 0649499558 |
| Telefaks: (39) 0649499761 |
| E-naslov: b.pennacchia@agea.gov.it |
| Spletna stran: www.agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45, 00184 Roma

Telefon: (39) 0649499558

Telefaks: (39) 0649499761

E-naslov: b.pennacchia@agea.gov.it

Spletna stran: www.agea.gov.it

Kypros

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Telefaks: (371) 702 7892 |
| E-naslov: lad@lad.gov.lv |
| Spletna stran: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Telefaks: (371) 702 7892

E-naslov: lad@lad.gov.lv

Spletna stran: www.lad.gov.lv

Lietuva

—

—

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Telefaks: (370-5) 268 5061 |
| E-naslov: info@litfood.lt |
| Spletna stran: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Telefaks: (370-5) 268 5061

E-naslov: info@litfood.lt

Spletna stran: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Telefaks: (352) 46 61 38 |
| Teleks: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Telefaks: (352) 46 61 38

Teleks: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

29 244

0

2 199 355

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24 |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36) 1 219 45 76 |
| Telefaks: (36) 1 219 89 05 |
| E-naslov: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Spletna stran: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24

H-1095 Budapest

Telefon: (36) 1 219 45 76

Telefaks: (36) 1 219 89 05

E-naslov: ertekesites@mvh.gov.hu

Spletna stran: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Telefon: (31) 475 355 486 |
| Telefaks: (31) 475 318939 |
| E-naslov: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Spletna stran: www.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Telefon: (31) 475 355 486

Telefaks: (31) 475 318939

E-naslov: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Spletna stran: www.minlnv.nl

Österreich

—

—

—

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Telefaks: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Telefaks:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

E-naslov: referat10@ama.gv.at

Spletna stran: www.ama.at/intervention

Polska

—

0

—

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Telefaks: (48) 22 661 78 26 |
| E-naslov: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Spletna stran: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon: (48) 22 661 78 10

Telefaks: (48) 22 661 78 26

E-naslov: cereals-intervention@arr.gov.pl

Spletna stran: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| R. Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Telefaks: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

R. Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Telefaks:

(351) 21 384 61 70

| E-naslov: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-naslov:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Spletna stran: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon: + 40 21 3054802 + 40 21 3054842 |
| Telefaks: + 40 21 3054803 |
| Spletna stran: www.apia.org.ro |

Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon: + 40 21 3054802 + 40 21 3054842

Telefaks: + 40 21 3054803

Spletna stran: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Telefon: (386) 1 580 76 52 |
| Telefaks: (386) 1 478 92 00 |
| E-naslov: aktrp@gov.si |
| Spletna stran: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Telefon: (386) 1 580 76 52

Telefaks: (386) 1 478 92 00

E-naslov: aktrp@gov.si

Spletna stran: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

—

—

—

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 58 243 271 |
| Telefaks: (421-2) 53 412 665 |
| E-naslov: jvargova@apa.sk |
| Spletna stran: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon: (421-2) 58 243 271

Telefaks: (421-2) 53 412 665

E-naslov: jvargova@apa.sk

Spletna stran: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

0

0

—

—

| Maaseutuvirasto |
| --- |
| PL 256 |
| FI-00101 HELSINKI |
| Telefon: +358 (0)20 772 007 |
| Telefaks: +358 (0)20 7725 506, +358 (0)20 7725 508 |
| E-naslov: markkinatukiosasto@mavi.fi |
| Spletna stran: www.mavi.fi |

Maaseutuvirasto

PL 256

FI-00101 HELSINKI

Telefon: +358 (0)20 772 007

Telefaks: +358 (0)20 7725 506, +358 (0)20 7725 508

E-naslov: markkinatukiosasto@mavi.fi

Spletna stran: www.mavi.fi

Sverige

0

0

—

—

| Statens Jordbruksverk |
| --- |
| SE-55182 Jönköping |
| Telefon: (46) 36 15 50 00 |
| Telefaks: (46) 36 19 05 46 |
| E-naslov: jordbruksverket@sjv.se |
| Spletna stran: www.sjv.se |

Statens Jordbruksverk

SE-55182 Jönköping

Telefon: (46) 36 15 50 00

Telefaks: (46) 36 19 05 46

E-naslov: jordbruksverket@sjv.se

Spletna stran: www.sjv.se

United Kingdom

—

—

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Telefaks: (44) 191 226 5824 |
| E-naslov: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Spletna stran: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Telefaks: (44) 191 226 5824

E-naslov: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Spletna stran: www.rpa.gov.uk

‚—‘: v tej državi članici za navedeno žito ni intervencijske zaloge.“

---

| 11.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 211/8

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (ES) št. 958/2007

z dne 27. julija 2007

o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov

(ECB/2007/8)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 2533/98 v členu 2(1) določa, da ima Evropska centralna banka (ECB) za izpolnitev svojih zahtev za statistično poročanje, ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB), pravico zbirati statistične informacije v mejah referenčne poročevalske populacije in v mejah, potrebnih za izvedbo nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). Iz člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 izhaja, da so investicijski skladi del referenčne poročevalske populacije z namenom izpolnitve zahtev ECB za statistično poročanje, med drugim na področju denarne in bančne statistike. Poleg tega člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 od ECB zahteva, da določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in jo upravičuje, da posebne razrede poročevalskih enot popolno ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 2533/98 v členu 2(1) določa, da ima Evropska centralna banka (ECB) za izpolnitev svojih zahtev za statistično poročanje, ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB), pravico zbirati statistične informacije v mejah referenčne poročevalske populacije in v mejah, potrebnih za izvedbo nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). Iz člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 izhaja, da so investicijski skladi del referenčne poročevalske populacije z namenom izpolnitve zahtev ECB za statistično poročanje, med drugim na področju denarne in bančne statistike. Poleg tega člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 od ECB zahteva, da določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in jo upravičuje, da posebne razrede poročevalskih enot popolno ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje.

| (2) | ESCB z namenom izpolnitve svojih nalog in spremljanja finančnih dejavnostih, razen tistih, ki jih opravljajo monetarne finančne institucije (MFI), zahteva visoko kakovost statističnih informacij o dejavnosti investicijskih skladov. Glavni namen teh podatkov je ECB zagotoviti celovito statistično sliko sektorja investicijskih skladov v sodelujočih državah članicah, ki se šteje kot eno gospodarsko ozemlje. |
| --- | --- |

(2)

ESCB z namenom izpolnitve svojih nalog in spremljanja finančnih dejavnostih, razen tistih, ki jih opravljajo monetarne finančne institucije (MFI), zahteva visoko kakovost statističnih informacij o dejavnosti investicijskih skladov. Glavni namen teh podatkov je ECB zagotoviti celovito statistično sliko sektorja investicijskih skladov v sodelujočih državah članicah, ki se šteje kot eno gospodarsko ozemlje.

| (3) | Z namenom omejitve bremena poročanja lahko NCB zbirajo potrebne informacije o investicijskih skladih od dejanske poročevalske populacije kot del širšega okvira za statistično poročanje, ki služi za druge statistične namene, pod pogojem, da izpolnitev statističnih zahtev ECB ni ogrožena. V takih primerih je zaradi večje preglednosti primerno poročevalskim enotam sporočiti, da se podatki zbirajo za druge statistične namene. |
| --- | --- |

(3)

Z namenom omejitve bremena poročanja lahko NCB zbirajo potrebne informacije o investicijskih skladih od dejanske poročevalske populacije kot del širšega okvira za statistično poročanje, ki služi za druge statistične namene, pod pogojem, da izpolnitev statističnih zahtev ECB ni ogrožena. V takih primerih je zaradi večje preglednosti primerno poročevalskim enotam sporočiti, da se podatki zbirajo za druge statistične namene.

| (4) | Razpoložljivi podatki o finančnih transakcijah lajšajo bolj poglobljeno analizo za namene denarne politike in druge namene. Podatki o finančnih transakcijah in podatki o stanjih se uporabljajo tudi za pripravo drugih statistik, zlasti finančnih računov euroobmočja. |
| --- | --- |

(4)

Razpoložljivi podatki o finančnih transakcijah lajšajo bolj poglobljeno analizo za namene denarne politike in druge namene. Podatki o finančnih transakcijah in podatki o stanjih se uporabljajo tudi za pripravo drugih statistik, zlasti finančnih računov euroobmočja.

| (5) | Čeprav uredbe, sprejete na podlagi člena 34.1 Statuta, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti nesodelujočim državam članicam, se člen 5 Statuta uporablja za vse države članice, ne glede na to, ali so sprejele euro. Uvodna izjava 17 Uredbe (ES) št. 2533/98 jasno določa, da člen 5 Statuta, skupaj s členom 10 (prej člen 5) Pogodbe, na nacionalni ravni pomeni obveznost priprave in izvajanja vseh ukrepov, ki jih nesodelujoče države članice štejejo za ustrezne za zbiranje statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko postanejo sodelujoče države članice. |
| --- | --- |

(5)

Čeprav uredbe, sprejete na podlagi člena 34.1 Statuta, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti nesodelujočim državam članicam, se člen 5 Statuta uporablja za vse države članice, ne glede na to, ali so sprejele euro. Uvodna izjava 17 Uredbe (ES) št. 2533/98 jasno določa, da člen 5 Statuta, skupaj s členom 10 (prej člen 5) Pogodbe, na nacionalni ravni pomeni obveznost priprave in izvajanja vseh ukrepov, ki jih nesodelujoče države članice štejejo za ustrezne za zbiranje statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko postanejo sodelujoče države članice.

| (6) | Čeprav je ta uredba v prvi vrsti naslovljena na investicijske sklade, popolne informacije o imetnikih prinosniških delnic, ki jih izdajo investicijski skladi, ne smejo biti neposredno na voljo od investicijskih skladov, zato je treba v poročevalsko populacijo vključiti druge subjekte. |
| --- | --- |

(6)

Čeprav je ta uredba v prvi vrsti naslovljena na investicijske sklade, popolne informacije o imetnikih prinosniških delnic, ki jih izdajo investicijski skladi, ne smejo biti neposredno na voljo od investicijskih skladov, zato je treba v poročevalsko populacijo vključiti druge subjekte.

| (7) | Za investicijske sklade bo veljal sistem sankcij ECB, določen v členu 7 Uredbe (ES) št. 2533/98. |
| --- | --- |

(7)

Za investicijske sklade bo veljal sistem sankcij ECB, določen v členu 7 Uredbe (ES) št. 2533/98.

| (8) | Najpozneje do leta 2012 bo Svet ECB ocenil, ali bo samo državam članicam, katerih sektor investicijskih skladov, glede na celotna sredstva, obsega manj od najmanjšega deleža vseh sredstev na podlagi upravljanja v euroobmočju, dovoljeno uporabiti agregirani pristop poročanja, vzpostavljen po tej uredbi – |
| --- | --- |

(8)

Najpozneje do leta 2012 bo Svet ECB ocenil, ali bo samo državam članicam, katerih sektor investicijskih skladov, glede na celotna sredstva, obsega manj od najmanjšega deleža vseh sredstev na podlagi upravljanja v euroobmočju, dovoljeno uporabiti agregirani pristop poročanja, vzpostavljen po tej uredbi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| — | „investicijski sklad“ pomeni kolektivni investicijski sklad, ki:






  (a) | investira v finančna in nefinančna sredstva, v smislu Priloge II, kolikor je njegov cilj investiranje kapitala, ki ga je vložila javnost; in |
| --- | --- | --- |

—

„investicijski sklad“ pomeni kolektivni investicijski sklad, ki:

(a)

investira v finančna in nefinančna sredstva, v smislu Priloge II, kolikor je njegov cilj investiranje kapitala, ki ga je vložila javnost; in

| (b) | je ustanovljen po pravu Skupnosti ali nacionalnem pravu na podlagi:






  (i) | pogodbenega prava (kot splošni sklad, ki ga upravljajo družbe za upravljanje); |
| --- | --- | --- |

(b)

je ustanovljen po pravu Skupnosti ali nacionalnem pravu na podlagi:

(i)

pogodbenega prava (kot splošni sklad, ki ga upravljajo družbe za upravljanje);

| (ii) | zakonodaje o skladih (kot vzajemni sklad); |
| --- | --- |

(ii)

zakonodaje o skladih (kot vzajemni sklad);

| (iii) | prava družb (kot investicijska družba); ali |
| --- | --- |

(iii)

prava družb (kot investicijska družba); ali

| (iv) | katerega koli drugega podobnega mehanizma. |
| --- | --- |

(iv)

katerega koli drugega podobnega mehanizma.

Pod opredelitev investicijskega sklada spada naslednje:

| (a) | tisti skladi, katerih enote ali delnice se na zahtevo imetnikov ponovno odkupijo ali izplačajo neposredno ali posredno iz sredstev sklada; in |
| --- | --- |

(a)

tisti skladi, katerih enote ali delnice se na zahtevo imetnikov ponovno odkupijo ali izplačajo neposredno ali posredno iz sredstev sklada; in

| (b) | tisti skladi, ki imajo fiksno število izdanih delnic in katerih delničarji morajo pri vstopu v sklad ali izstopu iz njega kupiti ali prodati obstoječe delnice. |
| --- | --- |

(b)

tisti skladi, ki imajo fiksno število izdanih delnic in katerih delničarji morajo pri vstopu v sklad ali izstopu iz njega kupiti ali prodati obstoječe delnice.

Pod opredelitev investicijskega sklada ne spada naslednje:

| (a) | pokojninski skladi v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 in Priloge B k navedeni uredbi; in |
| --- | --- |

(a)

pokojninski skladi v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 in Priloge B k navedeni uredbi; in

| (b) | skladi denarnega trga v smislu Priloge I k Uredbi (ES) št. 2423/2001 Evropske centralne banke z dne 22. novembra 2001 o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij (ECB/2001/13) (2). |
| --- | --- |

(b)

skladi denarnega trga v smislu Priloge I k Uredbi (ES) št. 2423/2001 Evropske centralne banke z dne 22. novembra 2001 o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij (ECB/2001/13) (2).

Za namene opredelitve investicijskega sklada „javno“ obsega zasebne, profesionalne in institucionalne investitorje,

| — | „sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela euro, |
| --- | --- |

—

„sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela euro,

| — | „nesodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki ni sprejela eura, |
| --- | --- |

—

„nesodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki ni sprejela eura,

| — | „poročevalska enota“ pomeni poročevalsko enoto v smislu člena 1 Uredbe (ES) št. 2533/98, |
| --- | --- |

—

„poročevalska enota“ pomeni poročevalsko enoto v smislu člena 1 Uredbe (ES) št. 2533/98,

| — | „rezident“ pomeni rezidenta v smislu člena 1 Uredbe (ES) št. 2533/98. V tej uredbi in ob odsotnosti kakršnega koli bistvenega fizičnega elementa pravnega subjekta se njegova rezidenčnost določi po gospodarskem ozemlju, po katerega zakonodaji je subjekt ustanovljen. Če subjekt ni ustanovljen, se kot merilo uporabi pravna pripadnost, to je država, katere pravni sistem ureja oblikovanje in nadaljnji obstoj subjekta, |
| --- | --- |

—

„rezident“ pomeni rezidenta v smislu člena 1 Uredbe (ES) št. 2533/98. V tej uredbi in ob odsotnosti kakršnega koli bistvenega fizičnega elementa pravnega subjekta se njegova rezidenčnost določi po gospodarskem ozemlju, po katerega zakonodaji je subjekt ustanovljen. Če subjekt ni ustanovljen, se kot merilo uporabi pravna pripadnost, to je država, katere pravni sistem ureja oblikovanje in nadaljnji obstoj subjekta,

| — | „MFI“ pomeni monetarno finančno institucijo v smislu odstavka 1 v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13), |
| --- | --- |

—

„MFI“ pomeni monetarno finančno institucijo v smislu odstavka 1 v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13),

| — | „DFP“ pomeni druge finančne posrednike, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 in Priloge B k navedeni uredbi, |
| --- | --- |

—

„DFP“ pomeni druge finančne posrednike, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 in Priloge B k navedeni uredbi,

| — | „zadevna NCB“ pomeni NCB sodelujoče države članice, katere rezident je zadevni investicijski sklad. |
| --- | --- |

—

„zadevna NCB“ pomeni NCB sodelujoče države članice, katere rezident je zadevni investicijski sklad.

Člen 2

Dejanska poročevalska populacija

1.   Dejanska poročevalska populacija je sestavljena iz investicijskih skladov rezidentov na ozemlju sodelujočih držav članic. Sam investicijski sklad ali, v primeru investicijskih skladov, ki po njihovem nacionalnem pravu niso pravne osebe, osebe, ki jih zastopajo po zakonu, so odgovorne za poročanje statističnih informacij, ki se zahtevajo po tej uredbi.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 dejanska poročevalska populacija, z namenom zbiranja informacij o imetnikih prinosniških delnic, ki jih izdajo investicijski skladi (odstavek 3 v delu 2 Priloge I), vključuje MFI in tiste DFP, ki niso investicijski skladi. NCB lahko tem subjektom odobrijo odstopanja, pod pogojem, da se zahtevane statistične informacije zberejo iz drugih razpoložljivih virov v skladu z odstavkom 3 v delu 2 Priloge I. NCB morajo pravočasno preveriti izpolnjevanje tega pogoja zaradi odobritve ali po potrebi preklica vsakega odstopanja z učinkom od začetka vsakega leta, v soglasju z ECB. Za namene te uredbe lahko NCB vzpostavijo in vzdržujejo seznam DFP, ki poročajo in niso investicijski skladi, v skladu z načeli, določenimi v odstavku 3 v delu 2 Priloge I.

Člen 3

Odstopanja

1.   NCB lahko najmanjšim investicijskim skladom, glede na celotna sredstva, odobrijo odstopanja, pod pogojem, da investicijski skladi, ki posredujejo podatke za četrtletno agregirano bilanco stanja, predstavljajo najmanj 95 % celotnih sredstev investicijskih skladov v obliki stanj v vsaki sodelujoči državi članici. NCB morajo pravočasno preveriti izpolnjevanje tega pogoja zaradi odobritve ali po potrebi preklica vsakega odstopanja z učinkom od začetka vsakega koledarskega leta. Investicijski skladi, za katere veljajo taka odstopanja, četrtletno poročajo samo: podatke o stanjih izdanih delnic/enot investicijskih skladov ob koncu četrtletja; in pripadajoče četrtletne prevrednotovalne popravke ali transakcije, če je primerno.

2.   Odstopanja se lahko odobrijo investicijskim skladom, za katere veljajo nacionalna računovodska pravila, ki omogočajo vrednotenje njihovih sredstev z manjšo frekvenco od četrtletja. Kategorije investicijskih skladov, katerim lahko NCB po lastnem preudarku odobrijo odstopanja, določi Svet ECB. Investicijski skladi, za katere veljajo taka odstopanja, morajo zahteve, določene v členu 6 te uredbe, izpolnjevati s frekvenco, skladno z njihovimi računovodskimi obveznostmi glede časovnega ovira vrednotenja njihovih sredstev.

3.   Investicijski skladi se lahko odločijo, da ne bodo izkoristili odstopanj in bodo namesto tega izpolnili vse zahteve za poročanje, določene v členu 6. Če investicijski sklad sprejme tako odločitev, mora pred kakršno koli spremembo uporabe teh odstopanj pridobiti soglasje zadevne NCB.

Člen 4

Seznam investicijskih skladov za statistične namene

1.   Izvršilni odbor vzpostavi in vzdržuje seznam investicijskih skladov, za katere velja ta uredba, vključno, kjer je primerno, z njihovimi podskladi v smislu člena 5(2). Seznam lahko temelji na obstoječih seznamih investicijskih skladov, ki jih nadzirajo nacionalni organi, če so taki seznami na voljo, in se dopolni z drugimi investicijskimi skladi, ki spadajo pod opredelitev investicijskih skladov iz člena 1.

2.   NCB in ECB omogočijo, da so seznam investicijskih skladov za statistične namene in njegove posodobitve dostopni zadevnim investicijskim skladom na primeren način, vključno preko elektronskih sredstev, interneta ali, na zahtevo zadevne poročevalske enote, v papirni obliki.

3.   Seznam investicijskih skladov za statistične namene je samo informativne narave. Vendar v primeru, da je zadnja dostopna elektronska različica seznama, navedenega v odstavku 2, napačna, ECB ne naloži sankcij nobenemu subjektu, ki ni pravilno izpolnil njenih zahtev za poročanje, kolikor se je v dobri veri zanašal na napačen seznam.

Člen 5

Poročanje po posameznih skladih

1.   Dejanska poročevalska populacija poroča podatke o svojih sredstvih in obveznostih na podlagi posameznih skladov.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 se vsak podsklad šteje kot posamezni investicijski sklad, če investicijski sklad loči svoja sredstva na različne podsklade na tak način, da so delnice/enote, ki se nanašajo na vsak podsklad, neodvisno krite z različnimi sredstvi.

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 lahko investicijski skladi, ob predhodni odobritvi in v skladu z navodili zadevne NCB, poročajo svoja sredstva in obveznosti kot skupina, pod pogojem, da to vodi do rezultatov, ki so podobni poročanju po posameznih skladih.

Člen 6

Zahteve za četrtletno in mesečno statistično poročanje

1.   Dejanska poročevalska populacija mora v skladu s Prilogo I zagotoviti:

| (a) | četrtletno, podatke o stanjih sredstev in obveznosti investicijskih skladov ob koncu četrtletja in četrtletne prevrednotovalne popravke ali transakcije, kjer je primerno; in |
| --- | --- |

(a)

četrtletno, podatke o stanjih sredstev in obveznosti investicijskih skladov ob koncu četrtletja in četrtletne prevrednotovalne popravke ali transakcije, kjer je primerno; in

| (b) | mesečno, podatke o stanjih izdanih delnic/enot investicijskih skladov ob koncu meseca in pripadajoče mesečne prevrednotovalne popravke ali transakcije, če je primerno. |
| --- | --- |

(b)

mesečno, podatke o stanjih izdanih delnic/enot investicijskih skladov ob koncu meseca in pripadajoče mesečne prevrednotovalne popravke ali transakcije, če je primerno.

2.   Ob predhodni odobritvi in v skladu z navodili zadevne NCB mora dejanska poročevalska populacija poročati statistične informacije na podlagi enega od dveh pristopov poročanja, določenih v Prilogi I, v skladu z opredelitvami iz Priloge II.

3.   NCB se lahko odločijo, da bodo podatke iz odstavka 1(a) zbirale mesečno in ne četrtletno.

Člen 7

Prevrednotovalni popravki ali transakcije

1.   Dejanska poročevalska populacija mora poročati prevrednotovalne popravke ali transakcije, v skladu z navodili zadevne NCB, za agregirane informacije, sporočene na podlagi združenega ali agregiranega pristopa, določenega v Prilogi I.

2.   Pri združenem pristopu, določenem v Prilogi I, lahko NCB bodisi izpeljejo približke transakcij vrednostnih papirjev iz informacij po posameznih vrednostnih papirjih bodisi neposredno zberejo informacije o transakcijah na podlagi posameznih vrednostnih papirjev.

3.   Dodatne zahteve in smernice v zvezi s pripravo prevrednotenih popravkov ali transakcij so navedene v Prilogi III.

Člen 8

Računovodska pravila

1.   Računovodska pravila, ki jih investicijski skladi uporabljajo za namene poročanja po tej uredbi, so določena v ustreznem nacionalnem predpisu, ki prenaša Direktivo Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (3), ali, če se slednja določba ne uporablja, v katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih standardih, ki se uporabljajo za investicijske sklade.

2.   Brez poseganja v računovodske prakse in postopke netiranja, ki veljajo v sodelujočih državah članicah, se o vseh finančnih sredstvih in obveznostih za statistične namene poroča na bruto osnovi.

Člen 9

Roki

1.   NCB se odločijo, kdaj morajo prejeti podatke od poročevalskih enot po členu 6 za spoštovanje rokov, določenih v odstavku 2.

2.   NCB morajo ECB posredovati:

| (a) | agregirana četrtletna stanja in prevrednotovalne popravke do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, na podlagi četrtletnih podatkov, zbranih od investicijskih skladov; in |
| --- | --- |

(a)

agregirana četrtletna stanja in prevrednotovalne popravke do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo, na podlagi četrtletnih podatkov, zbranih od investicijskih skladov; in

| (b) | agregirana mesečna stanja in prevrednotovalne popravke do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo, na podlagi mesečnih podatkov o izdanih delnicah/enotah investicijskih skladov, zbranih od investicijskih skladov, ali na podlagi dejanskih podatkov v skladu s členom 6(3). |
| --- | --- |

(b)

agregirana mesečna stanja in prevrednotovalne popravke do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo, na podlagi mesečnih podatkov o izdanih delnicah/enotah investicijskih skladov, zbranih od investicijskih skladov, ali na podlagi dejanskih podatkov v skladu s členom 6(3).

Člen 10

Minimalni standardi in nacionalni postopki poročanja

1.   Investicijski sklad mora zadevni NCB poročati zahtevane statistične informacije v skladu z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi IV.

2.   NCB opredelijo in uvedejo postopke poročanja, po katerih se dejanska poročevalska populacija ravna, v skladu z nacionalnimi značilnostmi. NCB zagotovijo, da ti postopki poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje skladnosti z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi IV.

Člen 11

Združitve, delitve in reorganizacije

Zadevna poročevalska enota mora v primeru združitve, delitve ali reorganizacije, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njenih statističnih obveznosti, obvestiti zadevno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer, ko namera za izvedbo takega postopka postane javna in pravočasno pred izvedbo takega postopka.

Člen 12

Preverjanje in obvezno zbiranje

NCB uresničujejo pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja informacij, ki jih poročevalske enote zagotavljajo po tej uredbi, brez poseganja v pravico ECB, da sama uresničuje te pravice. NCB uresničujejo te pravice zlasti, kadar institucija, ki je vključena v dejansko poročevalsko populacijo, ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.

Člen 13

Prvo poročanje

Prvo poročanje se začne z mesečnimi in četrtletnimi podatki za december 2008.

Člen 14

Končna določba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Frankfurtu na Majni, 27. julija 2007

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  UL L 333, 17.12.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1.

3

---

PRILOGA I

ZAHTEVE ZA STATISTIČNO POROČANJE

DEL 1

Pristop poročanja

| 1. | ECB mora redno predložiti agregirani znesek sredstev in obveznosti za investicijske sklade iz vseh sodelujočih držav članic, ki se štejejo kot eno gospodarsko ozemlje, v obliki stanj in transakcij. |
| --- | --- |

1.

ECB mora redno predložiti agregirani znesek sredstev in obveznosti za investicijske sklade iz vseh sodelujočih držav članic, ki se štejejo kot eno gospodarsko ozemlje, v obliki stanj in transakcij.

| 2. | Dejanska poročevalska populacija mora zagotoviti statistične informacije v skladu z enim od naslednjih dveh pristopov poročanja.






  (a) | Združen pristop: ta obsega zagotavljanje:






  — | četrtletno: (i) informacij po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje z javno dostopnimi identifikacijskimi kodami, ki jih imajo investicijski skladi; (ii) agregiranih informacij, razčlenjenih po kategorijah instrumentov/zapadlosti, valutah in nasprotnih strankah, za sredstva in obveznosti, ki niso vrednostni papirji, ter za vrednostne papirje brez javno dostopnih identifikacijskih kod; in (iii) bodisi informacij po posameznih vrednostnih papirjih bodisi agregiranih informacij o imetnikih izdanih delnic/enot investicijskih skladov, kakor je podrobneje določeno v delu 2 te priloge. Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot zahteva, da poročajo informacije po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje brez javno dostopnih identifikacijskih kod ali informacije po posameznih postavkah za sredstva in obveznosti, ki niso vrednostni papirji, in |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Dejanska poročevalska populacija mora zagotoviti statistične informacije v skladu z enim od naslednjih dveh pristopov poročanja.

(a)

Združen pristop: ta obsega zagotavljanje:

—

četrtletno: (i) informacij po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje z javno dostopnimi identifikacijskimi kodami, ki jih imajo investicijski skladi; (ii) agregiranih informacij, razčlenjenih po kategorijah instrumentov/zapadlosti, valutah in nasprotnih strankah, za sredstva in obveznosti, ki niso vrednostni papirji, ter za vrednostne papirje brez javno dostopnih identifikacijskih kod; in (iii) bodisi informacij po posameznih vrednostnih papirjih bodisi agregiranih informacij o imetnikih izdanih delnic/enot investicijskih skladov, kakor je podrobneje določeno v delu 2 te priloge. Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot zahteva, da poročajo informacije po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje brez javno dostopnih identifikacijskih kod ali informacije po posameznih postavkah za sredstva in obveznosti, ki niso vrednostni papirji, in

| — | mesečno, informacij po posameznih vrednostnih papirjih, ki ločeno izkazujejo vse delnice/enote, ki jih izdajo investicijski skladi. |
| --- | --- |

—

mesečno, informacij po posameznih vrednostnih papirjih, ki ločeno izkazujejo vse delnice/enote, ki jih izdajo investicijski skladi.

Kakor je določeno v tabeli 2, se lahko zadevna NCB odloči, da bo poleg podatkov v zvezi s polji, ki se z namenom izpeljave agregiranih informacij o vrednostnih papirjih poročajo v kontekstu poročanja po posameznih vrednostnih papirjih, zbirala podatke o transakcijah na podlagi posameznih vrednostnih papirjev.

Agregirani podatki se morajo zagotoviti v obliki stanj in, v skladu z navodili zadevne NCB, v obliki bodisi: (i) prevrednotenj zaradi cenovnih in tečajnih sprememb; bodisi (ii) transakcij.

Po pridobitvi predhodne odobritve zadevne NCB se lahko poročevalske enote, ki zagotavljajo zahtevane četrtletne podatke na podlagi posameznih vrednostnih papirjev, odločijo, da bodo, namesto zagotavljanja informacij po posameznih vrednostnih papirjih, zahtevane mesečne podatke poročale na agregirani podlagi.

| (b) | Agregiran pristop: ta obsega zagotavljanje:






  — | četrtletno, popolnega niza agregiranih informacij, razčlenjenih po kategorijah instrumentov/zapadlosti, valutah in nasprotnih strankah, v zvezi s sredstvi in obveznostmi investicijskih skladov, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Agregiran pristop: ta obsega zagotavljanje:

—

četrtletno, popolnega niza agregiranih informacij, razčlenjenih po kategorijah instrumentov/zapadlosti, valutah in nasprotnih strankah, v zvezi s sredstvi in obveznostmi investicijskih skladov, in

| — | mesečno, agregiranih informacij v zvezi z delnicami/enotami, ki jih izdajo investicijski skladi. |
| --- | --- |

—

mesečno, agregiranih informacij v zvezi z delnicami/enotami, ki jih izdajo investicijski skladi.

Četrtletne in mesečne informacije se morajo poročati v obliki stanj in, v skladu z navodili zadevne NCB, v obliki bodisi: (i) prevrednotenj zaradi cenovnih in tečajnih sprememb; bodisi (ii) transakcij.

| 3. | Informacije, ki jih je treba zagotoviti NCB na podlagi posameznih vrednostnih papirjev po združenem pristopu, so navedene v tabeli 2. Zahteve za agregirano četrtletno poročanje v zvezi s stanji so navedene v tabeli 1, tiste v zvezi s prevrednotenji zaradi cenovnih in tečajnih sprememb ali v zvezi s transakcijami pa so navedene v tabeli 3. Zahteve za agregirano mesečno poročanje v zvezi s stanji in prevrednotenji zaradi cenovnih in tečajnih sprememb ali v zvezi s transakcijami so navedene v tabeli 4. |
| --- | --- |

3.

Informacije, ki jih je treba zagotoviti NCB na podlagi posameznih vrednostnih papirjev po združenem pristopu, so navedene v tabeli 2. Zahteve za agregirano četrtletno poročanje v zvezi s stanji so navedene v tabeli 1, tiste v zvezi s prevrednotenji zaradi cenovnih in tečajnih sprememb ali v zvezi s transakcijami pa so navedene v tabeli 3. Zahteve za agregirano mesečno poročanje v zvezi s stanji in prevrednotenji zaradi cenovnih in tečajnih sprememb ali v zvezi s transakcijami so navedene v tabeli 4.

DEL 2

Rezidenčnost in gospodarski sektor imetnikov delnic/enot investicijskih skladov

| 1. | Poročevalske enote četrtletno poročajo podatke o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot investicijskih skladov, ki jih izdajo investicijski skladi sodelujočih držav članic, v skladu z razčlenitvijo domači/druge sodelujoče države članice/ostali svet. Domače nasprotne stranke in nasprotne stranke sodelujočih držav članic so nadalje razčlenjene po sektorjih. |
| --- | --- |

1.

Poročevalske enote četrtletno poročajo podatke o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot investicijskih skladov, ki jih izdajo investicijski skladi sodelujočih držav članic, v skladu z razčlenitvijo domači/druge sodelujoče države članice/ostali svet. Domače nasprotne stranke in nasprotne stranke sodelujočih držav članic so nadalje razčlenjene po sektorjih.

| 2. | V zvezi z registriranimi delnicami/enotami investicijski skladi izdajatelji ali osebe, ki jih zastopajo po zakonu, poročajo podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov njihovih izdanih delnic/enot. Če investicijski sklad izdajatelj ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti in sektorja imetnika, poroča ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

2.

V zvezi z registriranimi delnicami/enotami investicijski skladi izdajatelji ali osebe, ki jih zastopajo po zakonu, poročajo podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov njihovih izdanih delnic/enot. Če investicijski sklad izdajatelj ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti in sektorja imetnika, poroča ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij.

| 3. | V zvezi s prinosniškimi delnicami/enotami poročevalske enote poročajo podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov delnic/enot investicijskih skladov v skladu s pristopom, za katerega se odloči zadevna NCB. Ta zahteva je omejena na eno od naslednjih možnosti ali na kombinacijo teh možnosti, ki se izberejo ob upoštevanju organiziranosti upoštevnih trgov in nacionalnih pravnih ureditev v zadevni državi članici. NCB bo to zahtevo periodično spremljala.






  (a) | Investicijski skladi izdajatelji:
  Investicijski skladi izdajatelji ali osebe, ki jih zastopajo po zakonu, ali subjekti, navedeni v členu 2(2) te uredbe, poročajo podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov njihovih izdanih delnic/enot. Take informacije lahko zagotovi zastopnik za razdeljevanje delnic/enot ali kateri koli drugi subjekt, udeležen pri izdaji, odkupu ali prenosu delnic/enot. |
| --- | --- | --- |

3.

V zvezi s prinosniškimi delnicami/enotami poročevalske enote poročajo podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov delnic/enot investicijskih skladov v skladu s pristopom, za katerega se odloči zadevna NCB. Ta zahteva je omejena na eno od naslednjih možnosti ali na kombinacijo teh možnosti, ki se izberejo ob upoštevanju organiziranosti upoštevnih trgov in nacionalnih pravnih ureditev v zadevni državi članici. NCB bo to zahtevo periodično spremljala.

(a)

Investicijski skladi izdajatelji:

Investicijski skladi izdajatelji ali osebe, ki jih zastopajo po zakonu, ali subjekti, navedeni v členu 2(2) te uredbe, poročajo podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov njihovih izdanih delnic/enot. Take informacije lahko zagotovi zastopnik za razdeljevanje delnic/enot ali kateri koli drugi subjekt, udeležen pri izdaji, odkupu ali prenosu delnic/enot.

| (b) | MFI in DFP kot skrbniki delnic/enot investicijskih skladov:
  Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki so v vlogi skrbnikov delnic/enot investicijskih skladov, podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov delnic/enot, ki jih izdajo investicijski skladi rezidenti in so v skrbništvu v imenu imetnika ali drugega posrednika, ki je prav tako v vlogi skrbnika. Ta možnost se uporablja, če: (i) skrbnik razlikuje delnice/enote investicijskih skladov, ki so v skrbništvu v imenu imetnikov, od tistih, ki so v skrbništvu v imenu drugih skrbnikov; in (ii) je večina delnic/enot investicijskih skladov v skrbništvu domačih rezidenčnih institucij, ki so razvrščene med finančne posrednike (MFI ali DFP). |
| --- | --- |

(b)

MFI in DFP kot skrbniki delnic/enot investicijskih skladov:

Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki so v vlogi skrbnikov delnic/enot investicijskih skladov, podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov delnic/enot, ki jih izdajo investicijski skladi rezidenti in so v skrbništvu v imenu imetnika ali drugega posrednika, ki je prav tako v vlogi skrbnika. Ta možnost se uporablja, če: (i) skrbnik razlikuje delnice/enote investicijskih skladov, ki so v skrbništvu v imenu imetnikov, od tistih, ki so v skrbništvu v imenu drugih skrbnikov; in (ii) je večina delnic/enot investicijskih skladov v skrbništvu domačih rezidenčnih institucij, ki so razvrščene med finančne posrednike (MFI ali DFP).

| (c) | MFI in DFP kot poročevalci transakcij, ki jih rezidenti opravijo z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega investicijskega sklada:
  Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki so v vlogi poročevalcev transakcij, ki jih opravijo rezidenti z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega investicijskega sklada, podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov delnic/enot, ki jih izdajo rezidenčni investicijski skladi in s katerimi trgujejo v imenu imetnika ali drugega posrednika, prav tako udeleženega pri transakciji. Ta možnost se uporablja, če: (i) je zajetje poročanja izčrpno, tj. če vsebinsko zajema vse transakcije, ki jih opravijo poročevalske enote; (ii) če se zagotovijo točni podatki o nakupih in prodajah z nerezidenti sodelujočih držav članic; (iii) če so razlike med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo enakih delnic/enot, brez provizij, minimalne; in (iv) če je delež, ki ga imajo nerezidenti sodelujočih držav članic, teh delnic/enot, ki jih izda rezidenčni investicijski sklad, majhen. |
| --- | --- |

(c)

MFI in DFP kot poročevalci transakcij, ki jih rezidenti opravijo z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega investicijskega sklada:

Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki so v vlogi poročevalcev transakcij, ki jih opravijo rezidenti z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega investicijskega sklada, podatke o rezidenčnosti in sektorski razčlenitvi imetnikov delnic/enot, ki jih izdajo rezidenčni investicijski skladi in s katerimi trgujejo v imenu imetnika ali drugega posrednika, prav tako udeleženega pri transakciji. Ta možnost se uporablja, če: (i) je zajetje poročanja izčrpno, tj. če vsebinsko zajema vse transakcije, ki jih opravijo poročevalske enote; (ii) če se zagotovijo točni podatki o nakupih in prodajah z nerezidenti sodelujočih držav članic; (iii) če so razlike med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo enakih delnic/enot, brez provizij, minimalne; in (iv) če je delež, ki ga imajo nerezidenti sodelujočih držav članic, teh delnic/enot, ki jih izda rezidenčni investicijski sklad, majhen.

| (d) | Če se možnosti (a) do (c) ne uporabljajo, poročajo poročevalske enote, vključno z MFI in DFP, ki niso investicijski skladi, ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(d)

Če se možnosti (a) do (c) ne uporabljajo, poročajo poročevalske enote, vključno z MFI in DFP, ki niso investicijski skladi, ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij.

| 4. | Če se registrirane delnice/enote ali prinosniške delnice/enote izdajo prvič ali če razvoj trga zahteva spremembo možnosti ali kombinacijo možnosti, lahko NCB v zvezi z zahtevami, določenimi v odstavkih 2 in 3, odobrijo odstopanja za eno leto. |
| --- | --- |

4.

Če se registrirane delnice/enote ali prinosniške delnice/enote izdajo prvič ali če razvoj trga zahteva spremembo možnosti ali kombinacijo možnosti, lahko NCB v zvezi z zahtevami, določenimi v odstavkih 2 in 3, odobrijo odstopanja za eno leto.

DEL 3

Tabele za poročanje

Tabela 1

Stanja

Podatki, ki jih je treba zagotoviti četrtletno

| | A. | Domači (skupaj) |
| --- | --- | --- |

A.

Domači (skupaj)

| B. | Druge sodelujoče dežave članice (skupaj) |
| --- | --- |

B.

Druge sodelujoče dežave članice (skupaj)

| C. | Ostali svet (skupaj) |
| --- | --- |

C.

Ostali svet (skupaj)

| D. | Nerazporejeni |
| --- | --- |

D.

Nerazporejeni

MFI

Ne-MFI – skupaj

MFI

Ne-MFI – skupaj

od tega nesodelujoče države članice

od tega Združene države

od tega Japonska

Država

Drugi rezidenti

Država

Drugi rezidenti

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 123 + S. 124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125)

Nefinančne družbe (S. 11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S. 14 + S. 15)

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 123 + S. 124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125)

Nefinančne družbe (S. 11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S. 14 + S. 15)

SREDSTVA

| 1. | Terjatve iz naslova vlog in posojil |
| --- | --- |

1.

Terjatve iz naslova vlog in posojil

| 2. | Vrednostni papirji razen delnic |
| --- | --- |

2.

Vrednostni papirji razen delnic

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

Euro

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 2x. | Tuje valute |
| --- | --- |

2x.

Tuje valute

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 2t. | Skupaj valute |
| --- | --- |

2t.

Skupaj valute

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 3. | Delnice in drugi lastniški kapital |
| --- | --- |

3.

Delnice in drugi lastniški kapital

od tega delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT

od tega delnice/enote investicijskih skladov in SDT

| 4. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

4.

Izvedeni finančni instrumenti

| 5. | Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) |
| --- | --- |

5.

Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi)

| 6. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

6.

Preostala sredstva

OBVEZNOSTI

| 7. | Prejeta posojila in vloge |
| --- | --- |

7.

Prejeta posojila in vloge

| 8. | Delnice/enote investicijskih skladov (1) |
| --- | --- |

8.

Delnice/enote investicijskih skladov (1)

| 9. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Izvedeni finančni instrumenti

| 10. | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

10.

Preostale obveznosti

Investicijski skladi, ki uporabljajo agregiran pristop, poročajo vsa polja, vključno s črnimi in sivimi.

Investicijski skladi, ki uporabljajo združen pristop, poročajo: (i) črna polja; (ii) informacije, zahtevane v tabeli 2, za tiste vrednostne papirje, ki se zbirajo na podlagi posameznih vrednostnih papirjev; in (iii) siva polja za tiste vrednostne papirje, ki se ne zbirajo na podlagi posameznih vrednostnih papirjev.

Tabela 2

Zahtevane informacije po posameznih vrednostnih papirjih

Pri uporabi združenega pristopa se morajo podatki za polja v spodnji tabeli poročati za vsak vrednostni papir, ki je razvrščen v kategorije vrednostnih papirjev „vrednostni papirji razen delnic“, „delnice in drugi lastniški kapital“ ter „izdane delnice/enote investicijskih skladov“, v skladu z naslednjimi pravili.

| (a) | Poročati se morajo podatki za polje 1. |
| --- | --- |

(a)

Poročati se morajo podatki za polje 1.

| (b) | V primeru, da zadevna NCB ne zbira informacij o transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4). |
| --- | --- |

(b)

V primeru, da zadevna NCB ne zbira informacij o transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4).

| (c) | V primeru, da zadevna NCB zbira informacije o transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:






  (i) | polje 5; ali polji 6 in 7; ter |
| --- | --- | --- |

(c)

V primeru, da zadevna NCB zbira informacije o transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:

(i)

polje 5; ali polji 6 in 7; ter

| (ii) | polje 4; ali polji 2 in 3. |
| --- | --- |

(ii)

polje 4; ali polji 2 in 3.

| (d) | Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot zahteva, da poročajo podatke za polje 8. |
| --- | --- |

(d)

Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot zahteva, da poročajo podatke za polje 8.

| (e) | Zadevna NCB se lahko odloči, da bo v primerih (b) in (c)(ii) zgoraj zbirala samo podatke za polje 2. V tem primeru mora NCB najmanj enkrat na leto preveriti in obvestiti ECB, da se ne vpliva na kakovost agregiranih podatkov, ki jih poroča NCB, vključno s frekvenco in obsegom popravkov. |
| --- | --- |

(e)

Zadevna NCB se lahko odloči, da bo v primerih (b) in (c)(ii) zgoraj zbirala samo podatke za polje 2. V tem primeru mora NCB najmanj enkrat na leto preveriti in obvestiti ECB, da se ne vpliva na kakovost agregiranih podatkov, ki jih poroča NCB, vključno s frekvenco in obsegom popravkov.

| Polje | Naslov |
| --- | --- |
| 1 | Identifikacijska koda vrednostnega papirja |
| 2 | Število enot ali agregirani nominalni znesek |
| 3 | Cena |
| 4 | Skupni znesek |
| 5 | Transakcije |
| 6 | Kupljeni (sredstva) ali izdani (obveznosti) vrednostni papirji |
| 7 | Prodani (sredstva) ali odkupljeni (obveznosti) vrednostni papirji |
| 8 | Valuta beleženja vrednostnega papirja |

Polje

Naslov

1

Identifikacijska koda vrednostnega papirja

2

Število enot ali agregirani nominalni znesek

3

Cena

4

Skupni znesek

5

Transakcije

6

Kupljeni (sredstva) ali izdani (obveznosti) vrednostni papirji

7

Prodani (sredstva) ali odkupljeni (obveznosti) vrednostni papirji

8

Valuta beleženja vrednostnega papirja

Tabela 3

Prevrednotovalni popravki ali transakcije

Podatki, ki jih je treba zagotoviti četrtletno

| | A. | Domači (skupaj) |
| --- | --- | --- |

A.

Domači (skupaj)

| B. | Druge sodelujoče dežave članice (skupaj) |
| --- | --- |

B.

Druge sodelujoče dežave članice (skupaj)

| C. | Ostali svet (skupaj) |
| --- | --- |

C.

Ostali svet (skupaj)

| D. | Nerazporejeni |
| --- | --- |

D.

Nerazporejeni

MFI

Ne-MFI – skupaj

MFI

Ne-MFI – skupaj

od tega nesodelujoče države članice

od tega Združene države

od tega Japonska

Država

Drugi rezidenti

Država

Drugi rezidenti

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 123 + S. 124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125)

Nefinančne družbe (S. 11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S. 14 + S. 15)

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 123 + S. 124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125)

Nefinančne družbe (S. 11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajlci storitev za gospodinjstva (S. 14 + S. 15)

SREDSTVA

| 1. | Terjatve iz naslova vlog in posojil |
| --- | --- |

1.

Terjatve iz naslova vlog in posojil

| 2. | Vrednostni papirji razen delnic |
| --- | --- |

2.

Vrednostni papirji razen delnic

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

Euro

od 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 2x. | Tuje valute |
| --- | --- |

2x.

Tuje valute

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 2t. | Skupaj valute |
| --- | --- |

2t.

Skupaj valute

do 1 leta

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 1 letom in do 2 let

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 2 letoma

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 3. | Delnice in drugi lastniški kapital |
| --- | --- |

3.

Delnice in drugi lastniški kapital

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

od tega delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

od tega delnice/enote investicijskih skladov in SDT

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 4. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

4.

Izvedeni finančni instrumenti

NAJMANJ (3)

| 5. | Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) |
| --- | --- |

5.

Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi)

NAJMANJ (3)

| 6. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

6.

Preostala sredstva

OBVEZNOSTI

| 7. | Prejeta posojila in vloge |
| --- | --- |

7.

Prejeta posojila in vloge

| 8. | Delnice/enote investicijskih skladov (2) |
| --- | --- |

8.

Delnice/enote investicijskih skladov (2)

NAJMANJ

| 9. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Izvedeni finančni instrumenti

NAJMANJ (3)

| 10. | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

10.

Preostale obveznosti

Investicijski skladi, ki uporabljajo agregiran pristop, poročajo vsa polja, označena z „NAJMANJ“. NCB lahko te zahteve razširjo na črna in siva polja, ki ne vsebujejo besede „NAJMANJ“.

Investicijski skladi, ki uporabljajo združen pristop, poročajo: (i) Črna polja, označena z „NAJMANJ“; (ii) siva polja, označena z „NAJMANJ“ za tiste vrednostne papirje, ki se ne zbirajo na podlagi posameznih vrednostnih papirjev; in (iii) v primeru, da zadevna NCB zbira informacije o transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, informacije, zahtevane v tabeli 2, za tiste vrednostne papirje, ki se zbirajo na podlagi posameznih vrednostnih papirjev.

NCB lahko te zahteve razširjo na: (i) črna polja, ki ne vsebujejo besede „NAJMANJ“; in (ii) siva polja, ki ne vsebujejo besede „NAJMANJ“, za tiste vrednostne papirje, ki se ne zbirajo na podlagi posameznih vrednostnih papirjev.

Tabela 4

Stanja; Prevrednotovalni popravki ali transakcije

Podatki, ki jih je traba zagotoviti mesečno

| | A. | Domači (skupaj) |
| --- | --- | --- |

A.

Domači (skupaj)

| B. | Druge sodelujoče države članice (skupaj) |
| --- | --- |

B.

Druge sodelujoče države članice (skupaj)

| C. | Ostali svet |
| --- | --- |

C.

Ostali svet

| D. | Nerazporejeni |
| --- | --- |

D.

Nerazporejeni

MFI

Ne-MFI–skupaj

MFI

Ne-MFI–skupaj

skupaj

Država

Drugi rezidenti

Država

Drugi rezidenti

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 123 + S. 124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125)

Nefinančne družbe (S. 11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S. 14 + S. 15)

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 123 + S. 124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125)

Nefinančne družbe (S. 11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajlci storitev za gospodinjstva (S. 14 + S. 15)

OBVEZNOSTI

| 8. | Delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

8.

Delnice/enote investicijskih skladov

---

(1)  Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti in sektorja imetnika, poroča ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij. V primeru „prinosniških delnic“ se lahko informacije zbirajo od MFI ali DFP, ki niso investicijski skladi (kakor je določeno v členu 2(2) in odstavku 3 v delu 2 Priloge I k tej uredbi).

(2)  Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti in sektorja imetnika, poroča ustezne podatke na podlagi raspoložljivih informacij. V primeru „prinosniških delnic“ se lahko informacije zbirajo od MFI ali DFP, ki niso investicijski skladi (kakor je določeno v členu 2(2) in odstevku 3 v delu 2 Priloge I k tej uredbi).

(3)  NCB lahko izvzamejo investicijske sklade iz zahteve za poročanje te postavke, če četrtletna stanja, našteta v tabeli 1, predstavljajo manj kakor 5 % izdanih delnic/enot investicijskih skladov.

---

PRILOGA II

OPREDELITEV POJMOV

Del 1

Opredelitev kategorij instrumentov

Ta tabela zagotavlja podroben standardni opis kategorij instrumentov, ki jih NCB pretvorijo v kategorije, ki se uporabljajo na nacionalni ravni v skladu s to uredbo (1). Opredelitve pojmov se sklicujejo na Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (ESR 95).

TABELA A

Opredelitev kategorij instrumentov sredstev in obveznosti investicijskega sklada

KATEGORIJE SREDSTEV

| Kategorija | Opis glavnih značilnosti |
| --- | --- |
| 1. | Terjatve iz naslova vlog in posojil |

Kategorija

Opis glavnih značilnosti

1.

Terjatve iz naslova vlog in posojil

Za namene sistema poročanja ta kategorija vsebuje sredstva, ki jih investicijski skladi posodijo posojilojemalcem in ki niso evidentirana v dokumentih ali so predstavljena z enim samim dokumentom (tudi če je ta postal tržen). Ta kategorija vključuje sredstva v obliki vlog:

| — | vloge pri MFI:






  (a) | prenosljive vloge: vloge (v nacionalni ali v tuji valuti), ki jih je mogoče brez odloga zamenjati v gotovino ali ki so prenosljive s čekom, plačilnim nalogom, debetno vknjižbo ali na drug podoben način, in sicer brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov (ESR 95, odstavki 5.42 do 5.44); |
| --- | --- | --- |

—

vloge pri MFI:

(a)

prenosljive vloge: vloge (v nacionalni ali v tuji valuti), ki jih je mogoče brez odloga zamenjati v gotovino ali ki so prenosljive s čekom, plačilnim nalogom, debetno vknjižbo ali na drug podoben način, in sicer brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov (ESR 95, odstavki 5.42 do 5.44);

| (b) | druge vloge: vsa imetja v vlogah razen prenosljivih vlog. Drugih vlog ni možno uporabljati za plačevanje ob vsakem času in jih ni mogoče zamenjati za gotovino ali prenosljive vloge brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov. Ta podkategorija vključuje vezane vloge in hranilne vloge (ESR 95, odstavki 5.45 do 5.49) |
| --- | --- |

(b)

druge vloge: vsa imetja v vlogah razen prenosljivih vlog. Drugih vlog ni možno uporabljati za plačevanje ob vsakem času in jih ni mogoče zamenjati za gotovino ali prenosljive vloge brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov. Ta podkategorija vključuje vezane vloge in hranilne vloge (ESR 95, odstavki 5.45 do 5.49)

| — | imetja netržnih vrednostnih papirjev
  Imetja vrednostnih papirjev razen delnic in drugega lastniškega kapitala, ki niso tržni ter z njimi ni mogoče trgovati na sekundarnih trgih (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“) |
| --- | --- |

—

imetja netržnih vrednostnih papirjev

Imetja vrednostnih papirjev razen delnic in drugega lastniškega kapitala, ki niso tržni ter z njimi ni mogoče trgovati na sekundarnih trgih (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“)

| — | posojila, s katerimi se trguje
  Posojila, ki so dejansko postala tržna, je treba razvrstiti v postavko sredstev „terjatve iz naslova vlog in posojil“, pod pogojem, da so še naprej evidentirana z enim samim dokumentom in se z njimi praviloma trguje samo priložnostno |
| --- | --- |

—

posojila, s katerimi se trguje

Posojila, ki so dejansko postala tržna, je treba razvrstiti v postavko sredstev „terjatve iz naslova vlog in posojil“, pod pogojem, da so še naprej evidentirana z enim samim dokumentom in se z njimi praviloma trguje samo priložnostno

| — | terjatve na podlagi začasnega nakupa
  Protipostavka gotovine, izplačane v zameno za vrednostne papirje, ki so jih kupili investicijski skladi po dani ceni s trdno zavezo odprodaje enakih (ali podobnih) vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti (glej kategorijo 7) |
| --- | --- |

—

terjatve na podlagi začasnega nakupa

Protipostavka gotovine, izplačane v zameno za vrednostne papirje, ki so jih kupili investicijski skladi po dani ceni s trdno zavezo odprodaje enakih (ali podobnih) vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti (glej kategorijo 7)

Ta postavka vključuje tudi imetja euro- in tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki so v splošni rabi za izvrševanje plačil

| 2. | Vrednostni papirji razen delnic |
| --- | --- |

2.

Vrednostni papirji razen delnic

Imetja vrednostnih papirjev razen delnic ali drugega lastniškega kapitala, ki so tržni in se z njimi običajno trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo nobenih lastniških pravic nad institucijo izdajateljico.

Ta postavka vključuje:

| — | imetja vrednostnih papirjev (evidentirana ali neevidentirana v dokumentih), ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum (ali datume) ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji, |
| --- | --- |

—

imetja vrednostnih papirjev (evidentirana ali neevidentirana v dokumentih), ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum (ali datume) ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji,

| — | tržna posojila, ki so bila prestrukturirana v veliko število enakih dokumentov in s katerimi je mogoče trgovati na sekundarnih trgih (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v kategoriji 1), |
| --- | --- |

—

tržna posojila, ki so bila prestrukturirana v veliko število enakih dokumentov in s katerimi je mogoče trgovati na sekundarnih trgih (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v kategoriji 1),

| — | podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev, |
| --- | --- |

—

podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev,

| — | zaradi ohranitve skladnosti z obravnavo poslov vrste repo ostanejo vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev, v bilanci stanja prvotnega lastnika (in jih ni treba prenašati v bilanco stanja začasnega pridobitelja), kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to (glej tudi kategorijo 7). |
| --- | --- |

—

zaradi ohranitve skladnosti z obravnavo poslov vrste repo ostanejo vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev, v bilanci stanja prvotnega lastnika (in jih ni treba prenašati v bilanco stanja začasnega pridobitelja), kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to (glej tudi kategorijo 7).

Za imetja vrednostnih papirjev razen delnic se zahteva razčlenitev po zapadlosti. To pomeni zapadlost ob izdaji (prvotna zapadlost) in se nanaša na določeno življenjsko dobo finančnega instrumenta, pred potekom katere ga ni mogoče odkupiti

| 3. | Delnice in drugi lastniški kapital |
| --- | --- |

3.

Delnice in drugi lastniški kapital

Imetja vrednostnih papirjev, ki predstavljajo lastninske pravice v družbah ali nepravih družbah. Ti vrednostni papirji dajejo v splošnem imetnikom pravico do deleža v dobičku družb ali nepravih družb ter do deleža v njihovih lastnih sredstvih ob likvidaciji. Ta kategorija obsega štiri glavne podkategorije:

| — | delnice/enote investicijskih skladov in SDT, |
| --- | --- |

—

delnice/enote investicijskih skladov in SDT,

| — | delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT, |
| --- | --- |

—

delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT,

| — | delnice, ki ne kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT: delnice, ki ne kotirajo na borzi (ESR 95, odstavki 5.90 do 5.93), |
| --- | --- |

—

delnice, ki ne kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT: delnice, ki ne kotirajo na borzi (ESR 95, odstavki 5.90 do 5.93),

| — | drugi lastniški kapital: vse oblike lastniškega kapitala, razen tistih, ki so razvrščene v zgoraj navedenih podkategorijah (ESR 95, odstavka 5.94 in 5.95) |
| --- | --- |

—

drugi lastniški kapital: vse oblike lastniškega kapitala, razen tistih, ki so razvrščene v zgoraj navedenih podkategorijah (ESR 95, odstavka 5.94 in 5.95)

| 3a. | Delnice in drugi lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT |
| --- | --- |

3a.

Delnice in drugi lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT

Delnice, katerih tečaji kotirajo na priznani borzi vrednostnih papirjev ali drugi obliki sekundarnega trga (ESR 95, odstavki 5.90 do 5.93)

| 3b. | Delnice in drugi lastniški kapital, od tega delnice/enote investicijskih skladov in SDT |
| --- | --- |

3b.

Delnice in drugi lastniški kapital, od tega delnice/enote investicijskih skladov in SDT

Ta postavka sredstev vključuje imetja delnic/enot, ki jih izdajo investicijski skladi in SDT, vključeni na seznam investicijskih skladov in SDT za statistične namene.

SDT so kolektivni investicijski skladi, katerih delnice/enote so glede na likvidnost bližnji substituti za vloge in ki investirajo predvsem v instrumente denarnega trga in/ali v delnice/enote SDT in/ali v druge prenosljive dolžniške instrumente s preostalo zapadlostjo do vključno enega leta in/ali v bančne vloge in/ali ki si prizadevajo za stopnjo donosa, ki se približuje obrestnim meram instrumentov denarnega trga. SDT so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij.

Investicijski skladi so opredeljeni v členu 1 te uredbe

| 4. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

4.

Izvedeni finančni instrumenti

V skladu z obstoječimi mednarodnimi statističnimi standardi morajo biti izvedeni finančni instrumenti, ki imajo tržno vrednost, načeloma zabeleženi v bilanci stanja. Izvedeni finančni instrumenti imajo tržno vrednost, ko se z njimi trguje na organiziranih trgih, tj. borzah, ali v okoliščinah, ko jih je mogoče redno pobotati na trgih „prek okenc“ (OTC).

Pod to postavko se poroča o naslednjih izvedenih finančnih instrumentih:

| — | opcijah, s katerimi se trguje bodisi na organiziranem trgu bodisi prek okenc, |
| --- | --- |

—

opcijah, s katerimi se trguje bodisi na organiziranem trgu bodisi prek okenc,

| — | nakupnih bonih, |
| --- | --- |

—

nakupnih bonih,

| — | terminskih pogodbah, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali jih je mogoče pobotati, in |
| --- | --- |

—

terminskih pogodbah, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali jih je mogoče pobotati, in

| — | zamenjavah, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali jih je mogoče pobotati. |
| --- | --- |

—

zamenjavah, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali jih je mogoče pobotati.

Izvedeni finančni instrumenti, ki se beležijo v bilanci stanja, morajo biti vpisani po njihovi tržni vrednosti, kar pomeni veljavno tržno ceno ali bližnji ekvivalent (poštena vrednost).

Izvedeni finančni instrumenti se morajo v bilanci stanja beležiti na bruto osnovi. Posamezne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih z bruto pozitivno tržno vrednostjo morajo biti zabeležene na strani sredstev bilance stanja, pogodbe z bruto negativno tržno vrednostjo pa na strani obveznosti. Bruto bodoče obveznosti iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih se v bilanci stanja ne beležijo. Izvedeni finančni instrumenti se lahko beležijo na neto osnovi na podlagi drugačnih metod vrednotenja. Kadar so na voljo le neto pozicije ali so pozicije zabeležene po vrednostih, ki niso tržne vrednosti, se morajo poročati te pozicije

| 5. | Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) |
| --- | --- |

5.

Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi)

Ta postavka vsebuje:

| — | investicije v opredmetena osnovna sredstva (npr. stanovanja, druge zgradbe in objekte ter nestanovanjske zgradbe) in vrednostne predmete (npr. plemenite kovine), in |
| --- | --- |

—

investicije v opredmetena osnovna sredstva (npr. stanovanja, druge zgradbe in objekte ter nestanovanjske zgradbe) in vrednostne predmete (npr. plemenite kovine), in

| — | opredmetena in neopredmetena nefinančna sredstva, ki so namenjena stalni rabi v obdobju več kakor enega leta s strani investicijskih skladov. Vključujejo zemljišča in zgradbe, ki jih zasedajo investicijski skladi, pa tudi opremo, programsko opremo in ostalo infrastrukturo |
| --- | --- |

—

opredmetena in neopredmetena nefinančna sredstva, ki so namenjena stalni rabi v obdobju več kakor enega leta s strani investicijskih skladov. Vključujejo zemljišča in zgradbe, ki jih zasedajo investicijski skladi, pa tudi opremo, programsko opremo in ostalo infrastrukturo

| 6. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

6.

Preostala sredstva

To je preostala postavka na strani sredstev bilance stanja, opredeljena kot „sredstva, ki niso vključena v druge postavke“. NCB lahko pod to postavko zahtevajo tudi posamične razčlenitve:

| — | obračunanih aktivnih obresti na vloge in posojila, |
| --- | --- |

—

obračunanih aktivnih obresti na vloge in posojila,

| — | obračunanih obresti na vrednostne papirje razen delnic, |
| --- | --- |

—

obračunanih obresti na vrednostne papirje razen delnic,

| — | obračunane najemnine za zgradbe, |
| --- | --- |

—

obračunane najemnine za zgradbe,

| — | terjatev, ki niso povezane z osnovno dejavnostjo investicijskega sklada |
| --- | --- |

—

terjatev, ki niso povezane z osnovno dejavnostjo investicijskega sklada

KATEGORIJE OBVEZNOSTI

| Kategorija | Opis glavnih značilnosti |
| --- | --- |
| 7. | Prejeta posojila in vloge |

Kategorija

Opis glavnih značilnosti

7.

Prejeta posojila in vloge

Zneski, ki jih investicijski skladi dolgujejo upnikom, razen tistih, ki izhajajo iz izdaje tržnih vrednostnih papirjev. Ta postavka vsebuje:

| — | posojila: posojila, odobrena investicijskim skladom, ki poročajo, ki niso evidentirana v dokumentih ali jih predstavlja en sam dokument (tudi če je ta postal tržen), |
| --- | --- |

—

posojila: posojila, odobrena investicijskim skladom, ki poročajo, ki niso evidentirana v dokumentih ali jih predstavlja en sam dokument (tudi če je ta postal tržen),

| — | repo posli: protipostavka gotovine, prejete v zameno za vrednostne papirje/zlato, ki so jih prodali investicijski skladi po dani ceni s trdno zavezo ponovnega odkupa enakih (ali podobnih) vrednostnih papirjev/zlata po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti. Zneske, ki jih prejmejo investicijski skladi v zameno za vrednostne papirje/zlato, prenesene na tretjo osebo („začasni pridobitelj“), je treba razvrstiti med „pogodbe o povratnem nakupu“, kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. To pomeni, da investicijski skladi obdržijo veljavno (ekonomsko) lastništvo nad zadevnimi vrednostnimi papirji/zlatom med postopkom. S tega vidika prenos pravnega lastništva ni pomembna značilnost za določitev obravnave poslov, ki so podobni repo poslom. Kadar začasni pridobitelj proda vrednostne papirje/zlato, ki jih je prejel na podlagi repo posla, se mora ta prodaja zabeležiti kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji/zlatom in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev/zlata.
  Vse naslednje tri variante poslov vrste repo so strukturirane tako, da izpolnjujejo pogoje, ki so potrebni za obravnavo zavarovanih posojil. Zato se zneski, ki jih prejmejo investicijski skladi (v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo), razvrstijo med „pogodbe o povratnem nakupu“:






  — | zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki pogodbe o povratnem nakupu, |
| --- | --- | --- |

—

repo posli: protipostavka gotovine, prejete v zameno za vrednostne papirje/zlato, ki so jih prodali investicijski skladi po dani ceni s trdno zavezo ponovnega odkupa enakih (ali podobnih) vrednostnih papirjev/zlata po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti. Zneske, ki jih prejmejo investicijski skladi v zameno za vrednostne papirje/zlato, prenesene na tretjo osebo („začasni pridobitelj“), je treba razvrstiti med „pogodbe o povratnem nakupu“, kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. To pomeni, da investicijski skladi obdržijo veljavno (ekonomsko) lastništvo nad zadevnimi vrednostnimi papirji/zlatom med postopkom. S tega vidika prenos pravnega lastništva ni pomembna značilnost za določitev obravnave poslov, ki so podobni repo poslom. Kadar začasni pridobitelj proda vrednostne papirje/zlato, ki jih je prejel na podlagi repo posla, se mora ta prodaja zabeležiti kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji/zlatom in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev/zlata.

Vse naslednje tri variante poslov vrste repo so strukturirane tako, da izpolnjujejo pogoje, ki so potrebni za obravnavo zavarovanih posojil. Zato se zneski, ki jih prejmejo investicijski skladi (v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo), razvrstijo med „pogodbe o povratnem nakupu“:

—

zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki pogodbe o povratnem nakupu,

| — | zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki kreditiranja (ob gotovinskem zavarovanju), |
| --- | --- |

—

zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki kreditiranja (ob gotovinskem zavarovanju),

| — | zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki dogovora o prodaji/povratnem nakupu |
| --- | --- |

—

zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje/zlato, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki dogovora o prodaji/povratnem nakupu

| 8. | Delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

8.

Delnice/enote investicijskih skladov

Delnice ali enote, vključno z obliko lastniškega kapitala, ki jih izdajo investicijski skladi, ki so vključeni na seznam investicijskih skladov za statistične namene. Ta postavka predstavlja celotno obveznost delničarjem investicijskega sklada. Sredstva iz nerazporejenih prejemkov ali sredstva, ki jih investicijski skladi, ki poročajo, namenijo za verjetna prihodnja plačila in obveznosti, so prav tako vključena.

V tej uredbi:

| — | „registrirane delnice/enote investicijskega sklada“ pomenijo delnice/enote investicijskega sklada, v zvezi s katerimi se v skladu z nacionalno zakonodajo vodi evidenca o identiteti imetnikov njegovih delnic/enot, vključno z informacijami o rezidenčnosti in sektorju imetnika, |
| --- | --- |

—

„registrirane delnice/enote investicijskega sklada“ pomenijo delnice/enote investicijskega sklada, v zvezi s katerimi se v skladu z nacionalno zakonodajo vodi evidenca o identiteti imetnikov njegovih delnic/enot, vključno z informacijami o rezidenčnosti in sektorju imetnika,

| — | „prinosniške delnice/enote investicijskega sklada“ pomenijo delnice/enote investicijskega sklada, v zvezi s katerimi se v skladu z nacionalno zakonodajo ne vodi evidence o identiteti imetnikov njegovih delnic/enot, ali v zvezi s katerimi se vodi evidenca, vendar ne vključuje informacij o rezidenčnosti in sektorju imetnika |
| --- | --- |

—

„prinosniške delnice/enote investicijskega sklada“ pomenijo delnice/enote investicijskega sklada, v zvezi s katerimi se v skladu z nacionalno zakonodajo ne vodi evidence o identiteti imetnikov njegovih delnic/enot, ali v zvezi s katerimi se vodi evidenca, vendar ne vključuje informacij o rezidenčnosti in sektorju imetnika

| 9. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Izvedeni finančni instrumenti

Glej kategorijo 4

| 10. | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

10.

Preostale obveznosti

To je preostala postavka na strani obveznosti bilance stanja, opredeljena kot „obveznosti, ki niso vključene v druge postavke“.

NCB lahko pod to postavko zahtevajo tudi posamične razčlenitve:

| — | izdanih dolžniških vrednostnih papirjev
  Vrednostni papirji razen lastniškega kapitala, ki jih izdajo investicijski skladi in so običajno tržni instrumenti ter se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo nobenih lastninskih pravic nad institucijo izdajateljico |
| --- | --- |

—

izdanih dolžniških vrednostnih papirjev

Vrednostni papirji razen lastniškega kapitala, ki jih izdajo investicijski skladi in so običajno tržni instrumenti ter se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo nobenih lastninskih pravic nad institucijo izdajateljico

| — | obračunanih pasivnih obresti na posojila in vloge |
| --- | --- |

—

obračunanih pasivnih obresti na posojila in vloge

| — | terjatev, ki niso povezane z glavno dejavnostjo investicijskega sklada (zneski, zapadli v plačilo dobaviteljem, davki, plače, socialni prispevki itd.) |
| --- | --- |

—

terjatev, ki niso povezane z glavno dejavnostjo investicijskega sklada (zneski, zapadli v plačilo dobaviteljem, davki, plače, socialni prispevki itd.)

| — | rezervacij, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb (pokojnine, dividende itd.) |
| --- | --- |

—

rezervacij, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb (pokojnine, dividende itd.)

| — | neto pozicij, ki izhajajo iz posojanja vrednostnih papirjev brez gotovinskega zavarovanja |
| --- | --- |

—

neto pozicij, ki izhajajo iz posojanja vrednostnih papirjev brez gotovinskega zavarovanja

| — | neto terjatev v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji |
| --- | --- |

—

neto terjatev v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji

Del 2

Opredelitev atributov po posameznih vrednostnih papirjih

TABELA B

Opredelitev atributov po posameznih vrednostnih papirjih

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Identifikacijska koda vrednostnega papirja | Koda, ki izključno identificira vrednostni papir. Lahko je koda ISIN ali druga identifikacijska koda vrednostnega papirja, v skladu z navodili NCB |
| Število enot ali agregirani nominalni znesek | Število enot vrednostnega papirja ali agregirani nominalni znesek v primeru, da se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah |
| Cena | Cena na enoto vrednostnega papirja ali odstotek agregiranega nominalnega zneska v primeru, da se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah. Cena je običajno tržna cena ali je blizu tržni ceni. NCB lahko pod to postavko zahtevajo tudi obračunane obresti |
| Skupni znesek | Skupni znesek za vrednostni papir. V primeru vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v enotah, je ta znesek enak številu vrednostnih papirjev, pomnoženim s ceno na enoto. Kadar se z vrednostnimi papirji trguje v zneskih in ne v enotah, je ta znesek enak agregiranemu nominalnemu znesku, pomnoženemu s ceno, izraženo v odstotku.
  Skupni znesek je načeloma enak tržni vrednosti ali je blizu tržni vrednosti. NCB lahko pod to postavko zahtevajo tudi obračunane obresti |
| Transakcije | Vsota nakupov minus prodaje (vrednostni papirji na strani sredstev) ali izdaj minus odkupi (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednostih transakcij |
| Kupljeni (sredstva) ali izdani (obveznosti) vrednostni papirji | Vsota nakupov (vrednostni papirji na strani sredstev) ali izdaj (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednostih transakcij |
| Prodani (sredstva) ali odkupljeni (obveznosti) vrednostni papirji | Vsota prodaj (vrednostni papirji na strani sredstev) ali odkupov (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednostih transakcij |
| Valuta beleženja vrednostnega papirja | Koda ISO ali ekvivalent valute, ki se uporabi za prikaz cene in/ali neporavnanega zneska vrednostnega papirja |

Polje

Opis

Identifikacijska koda vrednostnega papirja

Koda, ki izključno identificira vrednostni papir. Lahko je koda ISIN ali druga identifikacijska koda vrednostnega papirja, v skladu z navodili NCB

Število enot ali agregirani nominalni znesek

Število enot vrednostnega papirja ali agregirani nominalni znesek v primeru, da se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah

Cena

Cena na enoto vrednostnega papirja ali odstotek agregiranega nominalnega zneska v primeru, da se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah. Cena je običajno tržna cena ali je blizu tržni ceni. NCB lahko pod to postavko zahtevajo tudi obračunane obresti

Skupni znesek

Skupni znesek za vrednostni papir. V primeru vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v enotah, je ta znesek enak številu vrednostnih papirjev, pomnoženim s ceno na enoto. Kadar se z vrednostnimi papirji trguje v zneskih in ne v enotah, je ta znesek enak agregiranemu nominalnemu znesku, pomnoženemu s ceno, izraženo v odstotku.

Skupni znesek je načeloma enak tržni vrednosti ali je blizu tržni vrednosti. NCB lahko pod to postavko zahtevajo tudi obračunane obresti

Transakcije

Vsota nakupov minus prodaje (vrednostni papirji na strani sredstev) ali izdaj minus odkupi (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednostih transakcij

Kupljeni (sredstva) ali izdani (obveznosti) vrednostni papirji

Vsota nakupov (vrednostni papirji na strani sredstev) ali izdaj (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednostih transakcij

Prodani (sredstva) ali odkupljeni (obveznosti) vrednostni papirji

Vsota prodaj (vrednostni papirji na strani sredstev) ali odkupov (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednostih transakcij

Valuta beleženja vrednostnega papirja

Koda ISO ali ekvivalent valute, ki se uporabi za prikaz cene in/ali neporavnanega zneska vrednostnega papirja

Del 3

Opredelitev sektorjev

ESR 95 predpisuje standard za sektorsko razvrstitev. Nasprotne stranke, ki se nahajajo na ozemlju sodelujočih držav članic, so izkazane po njihovem sektorju v skladu s seznamom investicijskih skladov in MFI za statistične namene in navodili za statistično razvrstitev nasprotnih strank, določenimi v Priročniku ECB za sektor denarne statistike, statistike finančnih institucij in tržne statistike. Smernice za statistično razvrstitev strank.

TABELA C

Opredelitev sektorjev

| Sektor | Opredelitev |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektor

Opredelitev

1.

MFI

Rezidenčne nacionalne centralne banke, rezidenčne kreditne institucije, kakor so opredeljene v pravu Skupnosti, in druge rezidenčne finančne institucije, katerih dejavnost je sprejemanje vlog in/ali bližnjih substitutov za vloge od subjektov, ki niso MFI, ter za lasten račun (vsaj v ekonomskem smislu), dajanje posojil in/ali investiranje v vrednostne papirje (Uredba (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13))

| 2. | Država |
| --- | --- |

2.

Država

Rezidenčne enote, ki se ukvarjajo predvsem s proizvodnjo netržnega blaga in storitev, namenjenih za individualno in kolektivno potrošnjo, in/ali prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in bogastva (ESR 95, odstavki 2.68 do 2.70)

| 3. | Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti |
| --- | --- |

3.

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti

Finančne družbe in neprave družbe (razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov), ki se ukvarjajo predvsem s finančnim posredovanjem, tako da prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, vloge in/ali bližnji substituti za vloge ali zavarovalne tehnične rezervacije, od institucionalnih enot, ki niso MFI (ESR 95, odstavki 2.53 do 2.56). Vključeni so tudi izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti, ki vsebujejo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se ukvarjajo predvsem s pomožnimi finančnimi dejavnostmi (ESR 95, odstavki 2.57 do 2.59). Tukaj so vključeni investicijski skladi, kakor so opredeljeni po tej uredbi

| 4. | Zavarovalne družbe in pokojninski skladi |
| --- | --- |

4.

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi

Finančne družbe in neprave družbe, ki se ukvarjajo predvsem s finančnim posredovanjem, ki temelji na združevanju tveganj (ESR 95, odstavki 2.60 do 2.67)

| 5. | Nefinančne družbe |
| --- | --- |

5.

Nefinančne družbe

Družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem, ampak predvsem s proizvodnjo tržnega blaga in nefinančnih storitev (ESR 95, odstavki 2.21 do 2.31)

| 6. | Gospodinjstva in nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva |
| --- | --- |

6.

Gospodinjstva in nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva

Posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci nefinančnih in finančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Vključeni so nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva, ki se ukvarjajo predvsem s proizvodnjo netržnega blaga in izvajanjem storitev, ki so namenjene posebnim skupinam gospodinjstev (ESR 95, odstavki 2.75 do 2.88).

---

(1)  Tj., te tabele niso seznami posameznih finančnih instrumentov.

---

PRILOGA III

PREVREDNOTOVALNI POPRAVKI ALI TRANSAKCIJE

| 1. | Dejanska poročevalska populacija mora poročati prevrednotovalne popravke ali transakcije, kakor je določeno v členu 7 te uredbe. V primeru, da dejanska poročevalska populacija poroča prevrednotovalne popravke, bodo ti zajemali prevrednotenja bodisi zaradi cenovnih in tečajnih sprememb bodisi samo zaradi cenovnih sprememb v referenčnem obdobju, ob predhodni odobritvi zadevne NCB. V primeru, da prevrednotovalni popravek zajema samo prevrednotenja zaradi cenovnih sprememb, zadevna NCB zbere potrebne podatke, ki morajo zajemati najmanj razčlenitev po valutah na britanski funt, ameriški dolar, japonski jen in švicarski frank, z namenom izpeljave prevrednotenj zaradi tečajnih sprememb. |
| --- | --- |

1.

Dejanska poročevalska populacija mora poročati prevrednotovalne popravke ali transakcije, kakor je določeno v členu 7 te uredbe. V primeru, da dejanska poročevalska populacija poroča prevrednotovalne popravke, bodo ti zajemali prevrednotenja bodisi zaradi cenovnih in tečajnih sprememb bodisi samo zaradi cenovnih sprememb v referenčnem obdobju, ob predhodni odobritvi zadevne NCB. V primeru, da prevrednotovalni popravek zajema samo prevrednotenja zaradi cenovnih sprememb, zadevna NCB zbere potrebne podatke, ki morajo zajemati najmanj razčlenitev po valutah na britanski funt, ameriški dolar, japonski jen in švicarski frank, z namenom izpeljave prevrednotenj zaradi tečajnih sprememb.

| 2. | „Finančne transakcije“ se nanašajo na tiste transakcije, ki izhajajo iz nastanka, likvidacije ali spremembe lastništva finančnih sredstev ali obveznosti. Te transakcije se merijo po razliki med postavkami stanj na datume poročanja ob koncu obdobja, iz katerih je odstranjen učinek sprememb zaradi vplivov „prevrednotovalnih popravkov“ (ki jih povzročijo cenovne in tečajne spremembe) ter „prerazvrstitev in drugih popravkov“. ECB zahteva statistične informacije z namenom izračuna transakcij v obliki popravkov, ki zajemajo „prerazvrstitve in druge popravke“ ter „cenovna in tečajna prevrednotenja“. Finančne transakcije morajo načeloma biti v skladu z ESR 95, vendar lahko odstopajo zaradi nacionalnih praks. |
| --- | --- |

2.

„Finančne transakcije“ se nanašajo na tiste transakcije, ki izhajajo iz nastanka, likvidacije ali spremembe lastništva finančnih sredstev ali obveznosti. Te transakcije se merijo po razliki med postavkami stanj na datume poročanja ob koncu obdobja, iz katerih je odstranjen učinek sprememb zaradi vplivov „prevrednotovalnih popravkov“ (ki jih povzročijo cenovne in tečajne spremembe) ter „prerazvrstitev in drugih popravkov“. ECB zahteva statistične informacije z namenom izračuna transakcij v obliki popravkov, ki zajemajo „prerazvrstitve in druge popravke“ ter „cenovna in tečajna prevrednotenja“. Finančne transakcije morajo načeloma biti v skladu z ESR 95, vendar lahko odstopajo zaradi nacionalnih praks.

| 3. | „Cenovna in tečajna prevrednotenja“ se nanašajo na nihanja v vrednotenju sredstev in obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen sredstev in obveznosti in/ali tečajev, ki vplivajo na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, izraženih v tuji valuti. Popravek v obliki cenovnega prevrednotenja sredstev/obveznosti se nanaša na nihanja v vrednotenju sredstev/obveznosti, ki nastanejo zaradi spremembe cene, po kateri so sredstva/obveznosti zabeležena ali se z njimi trguje. Cenovna prevrednotenja vključujejo spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj ob koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so zabeležena, tj. dobičke/izgube. Gibanja tečajev za euro, ki se pojavijo med datumi poročanja ob koncu obdobja, povzročijo spremembe vrednosti sredstev/obveznosti v tuji valuti, kadar so izražene v eurih. Ker te spremembe predstavljajo dobičke/izgube in ker niso posledica finančnih transakcij, je treba te učinke odstraniti iz podatkov o transakcijah. „Cenovna in tečajna prevrednotenja“ načeloma vključujejo tudi spremembe vrednotenja, ki izhajajo iz transakcij s sredstvi/obveznostmi, tj. realizirane dobičke/izgube; vendar v tej zvezi obstajajo različne nacionalne prakse. |
| --- | --- |

3.

„Cenovna in tečajna prevrednotenja“ se nanašajo na nihanja v vrednotenju sredstev in obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen sredstev in obveznosti in/ali tečajev, ki vplivajo na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, izraženih v tuji valuti. Popravek v obliki cenovnega prevrednotenja sredstev/obveznosti se nanaša na nihanja v vrednotenju sredstev/obveznosti, ki nastanejo zaradi spremembe cene, po kateri so sredstva/obveznosti zabeležena ali se z njimi trguje. Cenovna prevrednotenja vključujejo spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj ob koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so zabeležena, tj. dobičke/izgube. Gibanja tečajev za euro, ki se pojavijo med datumi poročanja ob koncu obdobja, povzročijo spremembe vrednosti sredstev/obveznosti v tuji valuti, kadar so izražene v eurih. Ker te spremembe predstavljajo dobičke/izgube in ker niso posledica finančnih transakcij, je treba te učinke odstraniti iz podatkov o transakcijah. „Cenovna in tečajna prevrednotenja“ načeloma vključujejo tudi spremembe vrednotenja, ki izhajajo iz transakcij s sredstvi/obveznostmi, tj. realizirane dobičke/izgube; vendar v tej zvezi obstajajo različne nacionalne prakse.

---

PRILOGA IV

MINIMALNI STANDARDI, KI JIH MORA UPOŠTEVATI DEJANSKA POROČEVALSKA POPULACIJA

Poročevalske enote morajo upoštevati naslednje minimalne standarde, da bi izpolnile zahteve ECB za statistično poročanje.

1.   Minimalni standardi za prenos

| (a) | NCB se mora poročati pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna NCB; |
| --- | --- |

(a)

NCB se mora poročati pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna NCB;

| (b) | statistična poročila morajo imeti obliko in format po tehničnih zahtevah, ki jih za poročanje določijo NCB; |
| --- | --- |

(b)

statistična poročila morajo imeti obliko in format po tehničnih zahtevah, ki jih za poročanje določijo NCB;

| (c) | določiti je treba kontaktno(-e) osebo(-e) pri poročevalski enoti; |
| --- | --- |

(c)

določiti je treba kontaktno(-e) osebo(-e) pri poročevalski enoti;

| (d) | upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do NCB; in |
| --- | --- |

(d)

upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do NCB; in

| (e) | v primeru poročanja po posameznih vrednostnih papirjih morajo poročevalske enote, če zadevna NCB tako zahteva, zagotoviti dodatne informacije (npr. ime izdajatelja, datum izdaje), ki so potrebne za identifikacijo vrednostnih papirjev, katerih identifikacijske kode so bodisi napačne bodisi niso javno dostopne. |
| --- | --- |

(e)

v primeru poročanja po posameznih vrednostnih papirjih morajo poročevalske enote, če zadevna NCB tako zahteva, zagotoviti dodatne informacije (npr. ime izdajatelja, datum izdaje), ki so potrebne za identifikacijo vrednostnih papirjev, katerih identifikacijske kode so bodisi napačne bodisi niso javno dostopne.

2.   Minimalni standardi za točnost

| (a) | Statistične informacije morajo biti pravilne:






  — | izpolniti je treba vse linearne omejitve (npr. sredstva in obveznosti morajo biti uravnotežena, delne vsote morajo biti enake skupni vsoti), in |
| --- | --- | --- |

(a)

Statistične informacije morajo biti pravilne:

—

izpolniti je treba vse linearne omejitve (npr. sredstva in obveznosti morajo biti uravnotežena, delne vsote morajo biti enake skupni vsoti), in

| — | podatki morajo biti usklajeni med vsemi frekvencami poročanja; |
| --- | --- |

—

podatki morajo biti usklajeni med vsemi frekvencami poročanja;

| (b) | poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v zagotovljenih podatkih; |
| --- | --- |

(b)

poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v zagotovljenih podatkih;

| (c) | statistične informacije morajo biti popolne: obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti NCB ter jih po potrebi čim prej premostiti; |
| --- | --- |

(c)

statistične informacije morajo biti popolne: obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti NCB ter jih po potrebi čim prej premostiti;

| (d) | statistične informacije ne smejo vsebovati trajnih in strukturnih vrzeli; |
| --- | --- |

(d)

statistične informacije ne smejo vsebovati trajnih in strukturnih vrzeli;

| (e) | poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije in decimalne številke, ki jih določijo NCB za tehnični prenos podatkov; in |
| --- | --- |

(e)

poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije in decimalne številke, ki jih določijo NCB za tehnični prenos podatkov; in

| (f) | poročevalske enote morajo upoštevati pravila zaokroževanja, ki jih določijo NCB za tehnični prenos podatkov. |
| --- | --- |

(f)

poročevalske enote morajo upoštevati pravila zaokroževanja, ki jih določijo NCB za tehnični prenos podatkov.

3.   Minimalni standardi za vsebinsko skladnost

| (a) | Statistične informacije morajo biti v skladu z opredelitvami in razvrstitvami iz Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

Statistične informacije morajo biti v skladu z opredelitvami in razvrstitvami iz Uredbe;

| (b) | v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev, če do njih pride, morajo poročevalske enote redno spremljati in kvantificirati razliko med uporabljenim merilom in merilom v tej uredbi; in |
| --- | --- |

(b)

v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev, če do njih pride, morajo poročevalske enote redno spremljati in kvantificirati razliko med uporabljenim merilom in merilom v tej uredbi; in

| (c) | poročevalske enote morajo biti pripravljene pojasniti prelome v zagotovljenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij. |
| --- | --- |

(c)

poročevalske enote morajo biti pripravljene pojasniti prelome v zagotovljenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij.

4.   Minimalni standardi za popravke

Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določijo ECB in NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih popravkov, morajo spremljati pojasnila.

---