# Jurnalul Oficial L 219/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 219 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5024 august 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 219

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5024 august 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 986/2007 al Comisiei din 23 august 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 987/2007 al Comisiei din 22 august 2007 de interzicere a pescuitului de cardină în apele comunitare din zonele IIa și IV de către navele care arborează pavilionul Germaniei | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 988/2007 al Comisiei din 22 august 2007 de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele ICES I și II de către navele care arborează pavilionul Spaniei | 5 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 989/2007 al Comisiei din 23 august 2007 privind înregistrarea anumitor denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Barèges-Gavarnie (DOP) – Hořické trubičky (IGP)] | 7 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 986/2007 al Comisiei din 23 august 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 987/2007 al Comisiei din 22 august 2007 de interzicere a pescuitului de cardină în apele comunitare din zonele IIa și IV de către navele care arborează pavilionul Germaniei

3

*

Regulamentul (CE) nr. 988/2007 al Comisiei din 22 august 2007 de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele ICES I și II de către navele care arborează pavilionul Spaniei

5

*

Regulamentul (CE) nr. 989/2007 al Comisiei din 23 august 2007 privind înregistrarea anumitor denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Barèges-Gavarnie (DOP) – Hořické trubičky (IGP)]

7

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/580/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 aprilie 2007 privind sistemul ajutoarelor de stat puse în aplicare de Slovenia în cadrul legislației sale privind producătorii de energie calificați — Cazul C 7/2005
  [notificată cu numărul C(2007) 1181]

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 aprilie 2007 privind ajutorul de stat C 26/2006 (ex N 110/2006); Mecanismul temporar de apărare pentru construcții navale – Portugalia
  [notificată cu numărul C(2007) 1756]

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 mai 2007 privind ajutorul de stat C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalia – Ajutor în favoarea Djebel
  [notificată cu numărul C(2007) 1959]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 iunie 2007 privind ajutorul de stat C 17/2006 (ex N 3/2006), ajutor pentru formare în favoarea Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalia
  [notificată cu numărul C(2007) 3130]

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 august 2007 de modificare a Deciziei 2004/558/CE de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2007) 3905]

   (
  1
  ) | 37 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/580/CE

*

Decizia Comisiei din 24 aprilie 2007 privind sistemul ajutoarelor de stat puse în aplicare de Slovenia în cadrul legislației sale privind producătorii de energie calificați — Cazul C 7/2005
  [notificată cu numărul C(2007) 1181]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 1181]

1

9

2007/581/CE

*

Decizia Comisiei din 24 aprilie 2007 privind ajutorul de stat C 26/2006 (ex N 110/2006); Mecanismul temporar de apărare pentru construcții navale – Portugalia
  [notificată cu numărul C(2007) 1756]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 1756]

1

25

2007/582/CE

*

Decizia Comisiei din 10 mai 2007 privind ajutorul de stat C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalia – Ajutor în favoarea Djebel
  [notificată cu numărul C(2007) 1959]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 1959]

1

30

2007/583/CE

*

Decizia Comisiei din 21 iunie 2007 privind ajutorul de stat C 17/2006 (ex N 3/2006), ajutor pentru formare în favoarea Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalia
  [notificată cu numărul C(2007) 3130]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 3130]

1

36

2007/584/CE

*

Decizia Comisiei din 21 august 2007 de modificare a Deciziei 2004/558/CE de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2007) 3905]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 3905]

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 986/2007 AL COMISIEI

din 23 august 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 24 august 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 august 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 756/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 41).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 23 august 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 987/2007 AL COMISIEI

din 22 august 2007

de interzicere a pescuitului de cardină în apele comunitare din zonele IIa și IV de către navele care arborează pavilionul Germaniei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 41/2007 al Consiliului din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru anul 2007, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, în raport cu navele Comunității, în ape în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2007. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 41/2007 al Consiliului din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru anul 2007, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, în raport cu navele Comunității, în ape în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2007.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau sunt înmatriculate în statul membru respectiv, au epuizat cota stabilită pentru anul 2007. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau sunt înmatriculate în statul membru respectiv, au epuizat cota stabilită pentru anul 2007.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului pentru aceste stocuri, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestora, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului pentru aceste stocuri, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestora,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2007 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament, pentru stocul indicat în anexa respectivă, trebuie considerată epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizat de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau sunt înmatriculate în statul membru în cauză, este interzis de la data stabilită în anexa respectivă. Sunt interzise păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea stocului respectiv capturat de către navele menționate după data indicată.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 august 2007.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru pescuit și probleme maritime

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).

2

(3)  JO L 15, 20.1.2007, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 898/2007 al Comisiei (JO L 196, 28.7.2007, p. 22).

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 26 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Stoc | LEZ/2AC4-C |
| Specie | Cardină (Lepidorhombus spp.) |
| Zonă | Apele comunitare din zonele IIa și IV |
| Dată | 19 iulie 2007 |

Nr.

26

Stat membru

Germania

Stoc

LEZ/2AC4-C

Specie

Cardină (Lepidorhombus spp.)

Zonă

Apele comunitare din zonele IIa și IV

Dată

19 iulie 2007

---

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 988/2007 AL COMISIEI

din 22 august 2007

de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele ICES I și II de către navele care arborează pavilionul Spaniei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 41/2007 al Consiliului din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru anul 2007, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe privind anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele Comunității și, în raport cu navele Comunității, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3), stabilește cotele pentru 2007. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 41/2007 al Consiliului din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru anul 2007, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe privind anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele Comunității și, în raport cu navele Comunității, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3), stabilește cotele pentru 2007.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau sunt înmatriculate în statul membru respectiv, au epuizat cota stabilită pentru anul 2007. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau sunt înmatriculate în statul membru respectiv, au epuizat cota stabilită pentru anul 2007.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului pentru aceste stocuri, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestora, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului pentru aceste stocuri, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestora,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2007 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament, pentru stocul indicat în anexa respectivă, trebuie considerată epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizat de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau sunt înmatriculate în statul membru în cauză, este interzis de la data stabilită în anexa respectivă. Este interzisă păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea stocului respectiv capturat de către navele menționate după data indicată.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 august 2007.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru pescuit și probleme maritime

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).

2

(3)  JO L 15, 20.1.2007, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 898/2007 al Comisiei (JO L 196, 28.7.2007, p. 22).

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 25 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Stoc | COD/1N2AB. |
| Specie | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | Apele norvegiene din zonele ICES I și II |
| Dată | 20 iulie 2007 |

Nr.

25

Stat membru

Spania

Stoc

COD/1N2AB.

Specie

Cod (Gadus morhua)

Zonă

Apele norvegiene din zonele ICES I și II

Dată

20 iulie 2007

---

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/7

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 989/2007 AL COMISIEI

din 23 august 2007

privind înregistrarea anumitor denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Barèges-Gavarnie (DOP) – Hořické trubičky (IGP)]

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea Franței de înregistrare a denumirii „Barèges-Gavarnie” și cererea Republicii Cehe de înregistrare a denumirii „Hořické trubičky” au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea Franței de înregistrare a denumirii „Barèges-Gavarnie” și cererea Republicii Cehe de înregistrare a denumirii „Hořické trubičky” au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Având în vedere că nicio declarație de opoziție nu a fost notificată către Comisie în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, denumirile respective trebuie, prin urmare, înregistrate, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că nicio declarație de opoziție nu a fost notificată către Comisie în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, denumirile respective trebuie, prin urmare, înregistrate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirile care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 august 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

1

(2)  JO C 279, 17.11.2006, p. 9 (Barèges-Gavarnie); JO C 280, 18.11.2006, p. 10 (Hořické trubičky).

2

---

ANEXĂ

1.   Produse agricole destinate consumului uman menționate în anexa I la tratat

Clasa 1.3. –   Brânzeturi

FRANȚA

Barèges-Gavarnie (DOP)

2.   Produse alimentare menționate în anexa I la regulament

Clasa 2.4. –   Produse de brutărie, patiserie, cofetărie sau biscuiți

REPUBLICA CEHĂ

Hořické trubičky (IGP)

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/9

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 aprilie 2007

privind sistemul ajutoarelor de stat puse în aplicare de Slovenia în cadrul legislației sale privind producătorii de energie calificați — Cazul C 7/2005

[notificată cu numărul C(2007) 1181]

(Numai versiunea în limba slovenă este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/580/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după invitarea părților interesate să-și prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1),

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea primită și înregistrată de Comisie la 1 octombrie 2003, Slovenia a prezentat Programul de recuperare a costurilor dificil de recuperat din centralele de producere a energiei electrice din Republica Slovenia în conformitate cu procedura intermediară prevăzută de anexa IV alineatul (3) litera (c) primul paragraf din Tratatul de aderare a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană. Această notificare a fost înregistrată la ajutoarele de stat cu numărul de caz SI 7/03. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea primită și înregistrată de Comisie la 1 octombrie 2003, Slovenia a prezentat Programul de recuperare a costurilor dificil de recuperat din centralele de producere a energiei electrice din Republica Slovenia în conformitate cu procedura intermediară prevăzută de anexa IV alineatul (3) litera (c) primul paragraf din Tratatul de aderare a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană. Această notificare a fost înregistrată la ajutoarele de stat cu numărul de caz SI 7/03.

| (2) | Din schimbul de scrisori a reieșit că două centrale electrice menționate în descrierea contextuală a măsurii notificate au beneficiat de un alt regim de ajutor de stat. Acest din urmă regim al ajutoarelor de stat (denumit în continuare „sistemul”) a fost înregistrat de către Comisie la data primirii, 6 decembrie 2004, la ajutoare de stat, cu numărul de caz NN 80/04. |
| --- | --- |

(2)

Din schimbul de scrisori a reieșit că două centrale electrice menționate în descrierea contextuală a măsurii notificate au beneficiat de un alt regim de ajutor de stat. Acest din urmă regim al ajutoarelor de stat (denumit în continuare „sistemul”) a fost înregistrat de către Comisie la data primirii, 6 decembrie 2004, la ajutoare de stat, cu numărul de caz NN 80/04.

| (3) | Pe baza informațiilor aflate la dispoziția sa, Comisia a avut îndoieli privind compatibilitatea dintre unele părți ale sistemului și piața comună. Astfel, la 2 februarie 2005, aceasta a adoptat o decizie de deschidere a unei anchete oficiale în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE (denumită în continuare „decizie de deschidere a procedurilor”) și a solicitat Sloveniei să-și prezinte observațiile. Decizia de deschidere a procedurilor a fost publicată la 15 martie 2005 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Toate părțile interesate au fost invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării. |
| --- | --- |

(3)

Pe baza informațiilor aflate la dispoziția sa, Comisia a avut îndoieli privind compatibilitatea dintre unele părți ale sistemului și piața comună. Astfel, la 2 februarie 2005, aceasta a adoptat o decizie de deschidere a unei anchete oficiale în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE (denumită în continuare „decizie de deschidere a procedurilor”) și a solicitat Sloveniei să-și prezinte observațiile. Decizia de deschidere a procedurilor a fost publicată la 15 martie 2005 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Toate părțile interesate au fost invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării.

| (4) | Prin scrisoarea din 11 martie 2005, înregistrată la data primirii 14 martie 2005, Slovenia și-a prezentat observațiile cu privire la îndoielile ridicate prin decizia de deschidere a procedurilor. La 25 aprilie 2005, 11 iulie 2005, 23 noiembrie 2005 și 22 iunie 2006, Comisia a adresat alte întrebări Sloveniei, la care a primit răspuns prin scrisoarea din 14 iunie 2005, înregistrată de Comisie în aceeași zi, scrisoarea din 20 septembrie 2005, înregistrată de Comisie în aceeași zi, din 31 ianuarie 2006, înregistrată de Comisie în aceeași zi și respectiv 7 iulie 2006, înregistrată de Comisie la 14 iulie 2006. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 11 martie 2005, înregistrată la data primirii 14 martie 2005, Slovenia și-a prezentat observațiile cu privire la îndoielile ridicate prin decizia de deschidere a procedurilor. La 25 aprilie 2005, 11 iulie 2005, 23 noiembrie 2005 și 22 iunie 2006, Comisia a adresat alte întrebări Sloveniei, la care a primit răspuns prin scrisoarea din 14 iunie 2005, înregistrată de Comisie în aceeași zi, scrisoarea din 20 septembrie 2005, înregistrată de Comisie în aceeași zi, din 31 ianuarie 2006, înregistrată de Comisie în aceeași zi și respectiv 7 iulie 2006, înregistrată de Comisie la 14 iulie 2006.

| (5) | Comisia nu a primit nicio observație de la alte părți interesate. |
| --- | --- |

(5)

Comisia nu a primit nicio observație de la alte părți interesate.

| (6) | La 25 octombrie 2006 a avut loc o reuniune tehnică între Comisie și autoritățile slovene în urma căreia Slovenia a furnizat Comisiei informații suplimentare prin scrisoarea din 23 noiembrie 2006, înregistrată de Comisie la 24 noiembrie 2006. |
| --- | --- |

(6)

La 25 octombrie 2006 a avut loc o reuniune tehnică între Comisie și autoritățile slovene în urma căreia Slovenia a furnizat Comisiei informații suplimentare prin scrisoarea din 23 noiembrie 2006, înregistrată de Comisie la 24 noiembrie 2006.

2.   DESCRIEREA SISTEMULUI

| (7) | Sistemul a fost introdus în 2001 pentru susținerea producției de energie electrică din surse regenerabile și cogenerarea de energie termică și electrică în Slovenia și pentru a asigura o aprovizionare fiabilă cu energie din surse indigene. |
| --- | --- |

(7)

Sistemul a fost introdus în 2001 pentru susținerea producției de energie electrică din surse regenerabile și cogenerarea de energie termică și electrică în Slovenia și pentru a asigura o aprovizionare fiabilă cu energie din surse indigene.

| (8) | Pentru a beneficia de regim, Ministerul Mediului, Planificării Spațiale și Energiei trebuie să desemneze un producător drept „producător calificat” (3). |
| --- | --- |

(8)

Pentru a beneficia de regim, Ministerul Mediului, Planificării Spațiale și Energiei trebuie să desemneze un producător drept „producător calificat” (3).

| (9) | Trei tipuri de producători de energie electrică pot beneficia de statutul de producător calificat:






  (i) | centralele electrice care produc energie electrică din surse regenerabile de energie regenerabilă, cu excepția centralelor hidroelectrice cu o capacitate mai mare de 10 MW; |
| --- | --- | --- |

(9)

Trei tipuri de producători de energie electrică pot beneficia de statutul de producător calificat:

(i)

centralele electrice care produc energie electrică din surse regenerabile de energie regenerabilă, cu excepția centralelor hidroelectrice cu o capacitate mai mare de 10 MW;

| (ii) | generatorii care utilizează cogenerarea cu o eficiență peste medie, cu excepția centralelor de termoficare comunale cu o capacitate mai mare de 10 MW și centralelor de termoficare industriale cu o capacitate mai mare de 1 MW; |
| --- | --- |

(ii)

generatorii care utilizează cogenerarea cu o eficiență peste medie, cu excepția centralelor de termoficare comunale cu o capacitate mai mare de 10 MW și centralelor de termoficare industriale cu o capacitate mai mare de 1 MW;

| (iii) | centrala termoelectrică Trbovlje (denumită în continuare „centrala Trbovlje”), pentru acea parte de producție care utilizează până la 15 % din energia primară internă necesară pentru a acoperi consumul de energie electrică din Slovenia. |
| --- | --- |

(iii)

centrala termoelectrică Trbovlje (denumită în continuare „centrala Trbovlje”), pentru acea parte de producție care utilizează până la 15 % din energia primară internă necesară pentru a acoperi consumul de energie electrică din Slovenia.

| (10) | În 2003, producătorii calificați au participat cu aproximativ 11,2 % pe piața de producere a energiei electrice din Slovenia. După excluderea centralei Trbovlje și a centralei de cogenerare din Ljubljana, această participare scade la aproximativ 2,7 %. |
| --- | --- |

(10)

În 2003, producătorii calificați au participat cu aproximativ 11,2 % pe piața de producere a energiei electrice din Slovenia. După excluderea centralei Trbovlje și a centralei de cogenerare din Ljubljana, această participare scade la aproximativ 2,7 %.

| (11) | Producătorii calificați au dreptul de a-și vinde întreaga producție operatorului de rețea la care sunt conectați, la un preț fixat și ajustat în fiecare an de către stat. Acest preț este mai mare decât prețul pieței. De asemenea, producătorii calificați pot să-și vândă energia electrică direct pe piață, în acest caz aceștia având dreptul de a primi de la stat o primă egală cu diferența dintre veniturile pe care le-ar fi obținut dacă ar fi decis să-și vândă energia electrică operatorului lor de rețea și venitul pe care l-au obținut de pe piață. |
| --- | --- |

(11)

Producătorii calificați au dreptul de a-și vinde întreaga producție operatorului de rețea la care sunt conectați, la un preț fixat și ajustat în fiecare an de către stat. Acest preț este mai mare decât prețul pieței. De asemenea, producătorii calificați pot să-și vândă energia electrică direct pe piață, în acest caz aceștia având dreptul de a primi de la stat o primă egală cu diferența dintre veniturile pe care le-ar fi obținut dacă ar fi decis să-și vândă energia electrică operatorului lor de rețea și venitul pe care l-au obținut de pe piață.

| (12) | Operatorii de rețea acoperă pierderile suportate de aceștia din cota minimă de cumpărare prin plăți dintr-un un fond stabilit prin lege. Banii din fond sunt, de asemenea, utilizați la plata primelor către producătorii calificați care decid să-și vândă energia electrică pe piață. Fondul este alimentat din încasările provenite dintr-o taxă parafiscală pe consumul de energie electrică, impus tuturor consumatorilor de energie electrică din Slovenia. |
| --- | --- |

(12)

Operatorii de rețea acoperă pierderile suportate de aceștia din cota minimă de cumpărare prin plăți dintr-un un fond stabilit prin lege. Banii din fond sunt, de asemenea, utilizați la plata primelor către producătorii calificați care decid să-și vândă energia electrică pe piață. Fondul este alimentat din încasările provenite dintr-o taxă parafiscală pe consumul de energie electrică, impus tuturor consumatorilor de energie electrică din Slovenia.

3.   ÎNDOIELI EXPRIMATE ÎN DECIZIA DE DESCHIDERE

| (13) | După analizarea informațiilor aflate la dispoziția sa, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că sprijinul reprezenta ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE din moment ce îndeplinea cele patru criterii cumulate ale definiției relevante. |
| --- | --- |

(13)

După analizarea informațiilor aflate la dispoziția sa, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că sprijinul reprezenta ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE din moment ce îndeplinea cele patru criterii cumulate ale definiției relevante.

| (14) | Comisia a avut, de asemenea, îndoieli cu privire la faptul că sistemul putea fi considerat ca fiind compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a avut, de asemenea, îndoieli cu privire la faptul că sistemul putea fi considerat ca fiind compatibil cu piața comună.

| (15) | În primul rând, Comisia a analizat ajutoarele din perspectiva orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului (4) (denumite în continuare „orientări de mediu”). Această analiză a condus la îndoieli asupra compatibilității ajutoarelor cu orientările de mediu, în special în ceea ce privește definirea producătorilor care utilizează energia regenerabilă și cogenerarea eficientă și în ceea ce privește nivelul ajutoarelor, comparativ cu cheltuielile excedentare reale suportate de producători. |
| --- | --- |

(15)

În primul rând, Comisia a analizat ajutoarele din perspectiva orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului (4) (denumite în continuare „orientări de mediu”). Această analiză a condus la îndoieli asupra compatibilității ajutoarelor cu orientările de mediu, în special în ceea ce privește definirea producătorilor care utilizează energia regenerabilă și cogenerarea eficientă și în ceea ce privește nivelul ajutoarelor, comparativ cu cheltuielile excedentare reale suportate de producători.

| (16) | În al doilea rând, aceasta a analizat ajutoarele ținând seama de Comunicarea Comisiei privind metodologia de analizare a ajutoarelor de stat aferente costurilor dificil de recuperat (5) (denumită în continuare „metodologia”). Această analiză a condus la îndoieli asupra compatibilității sistemului cu metodologia. În special, Comisia nu a fost în măsură să concluzioneze că ajutoarele fuseseră calculate într-un mod suficient de precis pentru calculul în funcție de centrala electrică, necesară în conformitate cu prezenta metodologie. |
| --- | --- |

(16)

În al doilea rând, aceasta a analizat ajutoarele ținând seama de Comunicarea Comisiei privind metodologia de analizare a ajutoarelor de stat aferente costurilor dificil de recuperat (5) (denumită în continuare „metodologia”). Această analiză a condus la îndoieli asupra compatibilității sistemului cu metodologia. În special, Comisia nu a fost în măsură să concluzioneze că ajutoarele fuseseră calculate într-un mod suficient de precis pentru calculul în funcție de centrala electrică, necesară în conformitate cu prezenta metodologie.

| (17) | În al treilea rând, aceasta a analizat ajutoarele sub forma unei compensații pentru cheltuielile aferente serviciilor de interes economic general. Această analiză a condus la îndoieli asupra compatibilității ajutoarelor dat fiind faptul că, pentru majoritatea beneficiarilor, Comisia nu a fost în măsură să definească un serviciu suficient de precis de interes economic general cu care ar fi fost însărcinați, și, pentru singurul beneficiar în privința căruia acest serviciu ar fi putut fi precis definit, aceasta nu a fost în măsură să evalueze proporționalitatea compensației. |
| --- | --- |

(17)

În al treilea rând, aceasta a analizat ajutoarele sub forma unei compensații pentru cheltuielile aferente serviciilor de interes economic general. Această analiză a condus la îndoieli asupra compatibilității ajutoarelor dat fiind faptul că, pentru majoritatea beneficiarilor, Comisia nu a fost în măsură să definească un serviciu suficient de precis de interes economic general cu care ar fi fost însărcinați, și, pentru singurul beneficiar în privința căruia acest serviciu ar fi putut fi precis definit, aceasta nu a fost în măsură să evalueze proporționalitatea compensației.

| (18) | Comisia a avut, de asemenea, îndoieli asupra compatibilității ajutoarelor, finanțate prin perceperea unei taxe parafiscale de la consumatorii de energie electrică, cu articolele 25 și 90 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a avut, de asemenea, îndoieli asupra compatibilității ajutoarelor, finanțate prin perceperea unei taxe parafiscale de la consumatorii de energie electrică, cu articolele 25 și 90 din Tratatul CE.

4.   OBSERVAȚII ALE ALTOR PĂRȚI INTERESATE

| (19) | În urma deciziei de deschidere a procedurilor, Comisia nu a primit nicio observație de la altă părți interesate. |
| --- | --- |

(19)

În urma deciziei de deschidere a procedurilor, Comisia nu a primit nicio observație de la altă părți interesate.

5.   OBSERVAȚII INIȚIALE ALE STATULUI MEMBRU

| (20) | Prin scrisoarea din 11 martie 2005, înregistrată la 14 martie 2005, Slovenia și-a prezentat observațiile privind îndoielile ridicate prin decizia de deschidere. Aceste observații s-au referit numai la problema definirii ajutoarelor de stat și la noțiunea de taxă parafiscală. |
| --- | --- |

(20)

Prin scrisoarea din 11 martie 2005, înregistrată la 14 martie 2005, Slovenia și-a prezentat observațiile privind îndoielile ridicate prin decizia de deschidere. Aceste observații s-au referit numai la problema definirii ajutoarelor de stat și la noțiunea de taxă parafiscală.

5.1.   Existenta ajutoarelor de stat

| (21) | Slovenia a evidențiat faptul că societățile de distribuție slovene nu sunt 100 % cu capital de stat. Slovenia afirmă că, de fapt, participația operatorilor este împărțită între stat (aproximativ 80 %) și societăți de investiții private și alții (aproximativ 20 %). În plus, în sensul sistemului cotei minime de cumpărare, legislația Sloveniei nu face nicio distincție între operatorii cu capital de stat și operatorii cu capital privat. Legea privind energia (6) nu impune condiția ca operatorul să fie cu capital de stat și permite operatorilor să fie privați sau de stat. |
| --- | --- |

(21)

Slovenia a evidențiat faptul că societățile de distribuție slovene nu sunt 100 % cu capital de stat. Slovenia afirmă că, de fapt, participația operatorilor este împărțită între stat (aproximativ 80 %) și societăți de investiții private și alții (aproximativ 20 %). În plus, în sensul sistemului cotei minime de cumpărare, legislația Sloveniei nu face nicio distincție între operatorii cu capital de stat și operatorii cu capital privat. Legea privind energia (6) nu impune condiția ca operatorul să fie cu capital de stat și permite operatorilor să fie privați sau de stat.

| (22) | Conform punctului de vedere al Sloveniei, faptul că o anume entitate implicată în sistemul cotei minime de cumpărare se află în proprietatea statului nu înseamnă că, numai pentru aceste motive, aceasta reprezintă ajutoare de stat. S-a făcut trimitere la hotărârea Curții Europene de Justiție din 13 martie 2001 în cauza C-379/98. |
| --- | --- |

(22)

Conform punctului de vedere al Sloveniei, faptul că o anume entitate implicată în sistemul cotei minime de cumpărare se află în proprietatea statului nu înseamnă că, numai pentru aceste motive, aceasta reprezintă ajutoare de stat. S-a făcut trimitere la hotărârea Curții Europene de Justiție din 13 martie 2001 în cauza C-379/98.

| (23) | În plus, Slovenia argumentează că sistemul de cumpărare a energiei electrice de la producătorii calificați, prevăzut de regulamentele slovene, este similar altor regimuri examinate de Comisie, de exemplu: în cauzele NN 27/2000 și NN 68/2000 (7), în care Comisia a concluzionat că nu a fost implicat niciun ajutor de stat. În conformitate cu Slovenia, în deciziile privind aceste două cazuri, Comisia a constatat că, din moment ce cota minimă s-a aplicat atât numeroșilor operatori de rețea privați, cât și unor operatori de stat, nu s-a putut considera că legislația sau mai curând cazurile în cauză implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(23)

În plus, Slovenia argumentează că sistemul de cumpărare a energiei electrice de la producătorii calificați, prevăzut de regulamentele slovene, este similar altor regimuri examinate de Comisie, de exemplu: în cauzele NN 27/2000 și NN 68/2000 (7), în care Comisia a concluzionat că nu a fost implicat niciun ajutor de stat. În conformitate cu Slovenia, în deciziile privind aceste două cazuri, Comisia a constatat că, din moment ce cota minimă s-a aplicat atât numeroșilor operatori de rețea privați, cât și unor operatori de stat, nu s-a putut considera că legislația sau mai curând cazurile în cauză implică resurse de stat.

| (24) | Având în vedere considerentele menționate anterior și luând în considerare sistemul ca atare, Slovenia a considerat că, în măsura în care fondurile nu provin prin natura lor din resurse de stat, problema participației entităților implicate nu poate modifica de una singură natura acestora. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere considerentele menționate anterior și luând în considerare sistemul ca atare, Slovenia a considerat că, în măsura în care fondurile nu provin prin natura lor din resurse de stat, problema participației entităților implicate nu poate modifica de una singură natura acestora.

| (25) | În plus, în conformitate cu punctul de vedere al Sloveniei, contribuțiile obligatorii primite de o întreprindere de stat nu constituie ajutor de stat dacă întreprinderea în cauză nu are dreptul de a dispune liber de respectivele fonduri. În cauza cotei minime de cumpărare, sursa de finanțare a sistemului este taxa de utilizare a rețelei plătită de toți utilizatorii de energie electrică, o parte a acesteia fiind colectată de operatorii de rețea în conturi separate, pentru un scop prestabilit. |
| --- | --- |

(25)

În plus, în conformitate cu punctul de vedere al Sloveniei, contribuțiile obligatorii primite de o întreprindere de stat nu constituie ajutor de stat dacă întreprinderea în cauză nu are dreptul de a dispune liber de respectivele fonduri. În cauza cotei minime de cumpărare, sursa de finanțare a sistemului este taxa de utilizare a rețelei plătită de toți utilizatorii de energie electrică, o parte a acesteia fiind colectată de operatorii de rețea în conturi separate, pentru un scop prestabilit.

5.2.   Taxa parafiscală

| (26) | Slovenia a evidențiat faptul că sistemul cotei minime de cumpărare este finanțat parțial din taxa de utilizare a rețelei plătită de toți utilizatorii de energie electrică în aceleași condiții, cunoscute în prealabil. Componentele taxei de utilizare a rețelei sunt stabilite de Agenția pentru Energie (autoritatea de reglementare a pieței de energie) și de guvern. Diferențele de preț sunt acoperite printr-un mecanism prin care operatorii de rețea cumpără energie electrică la un preț fix și o vând la prețul pieței. Orice pierdere suportată ulterior este acoperită parțial din taxa de utilizare a rețelei. Prin urmare, în conformitate cu cota minimă de cumpărare, operatorii nu primesc fonduri de la stat, ci parțial din taxa de utilizare a rețelei. |
| --- | --- |

(26)

Slovenia a evidențiat faptul că sistemul cotei minime de cumpărare este finanțat parțial din taxa de utilizare a rețelei plătită de toți utilizatorii de energie electrică în aceleași condiții, cunoscute în prealabil. Componentele taxei de utilizare a rețelei sunt stabilite de Agenția pentru Energie (autoritatea de reglementare a pieței de energie) și de guvern. Diferențele de preț sunt acoperite printr-un mecanism prin care operatorii de rețea cumpără energie electrică la un preț fix și o vând la prețul pieței. Orice pierdere suportată ulterior este acoperită parțial din taxa de utilizare a rețelei. Prin urmare, în conformitate cu cota minimă de cumpărare, operatorii nu primesc fonduri de la stat, ci parțial din taxa de utilizare a rețelei.

| (27) | Operatorii trebuie să aloce aceste fonduri într-un cont special. Fondurile servesc, de asemenea, ca sursă de plată a primei suplimentare în cazul în care producătorii calificați își vând singuri o parte din energia electrică sau printr-un intermediar. |
| --- | --- |

(27)

Operatorii trebuie să aloce aceste fonduri într-un cont special. Fondurile servesc, de asemenea, ca sursă de plată a primei suplimentare în cazul în care producătorii calificați își vând singuri o parte din energia electrică sau printr-un intermediar.

| (28) | Slovenia a susținut faptul că sistemul nu include niciun fond de stat și niciun alt tip de fond prin care sunt trecute resursele. Resursele de finanțare a sistemului nu pot fi percepute ca provenind dintr-o taxă parafiscală deoarece acestea nu provin de la bugetul de stat și nici nu sunt atribuite statului. |
| --- | --- |

(28)

Slovenia a susținut faptul că sistemul nu include niciun fond de stat și niciun alt tip de fond prin care sunt trecute resursele. Resursele de finanțare a sistemului nu pot fi percepute ca provenind dintr-o taxă parafiscală deoarece acestea nu provin de la bugetul de stat și nici nu sunt atribuite statului.

6.   INFORMAȚII SUPLIMENTARE PREZENTATE DE SLOVENIA

| (29) | În corespondența ulterioară cu Comisia, Slovenia a prezentat informații suplimentare și angajamente privind sistemul. |
| --- | --- |

(29)

În corespondența ulterioară cu Comisia, Slovenia a prezentat informații suplimentare și angajamente privind sistemul.

| (30) | Slovenia a furnizat noi informații care descriu în detaliu obiectivele sistemului de protecție a mediului. Înainte de toate, sistemul a fost conceput pentru a contribui la obiectivele generale ale politicii de mediu:






  (i) | utilizarea mai eficientă a energiei; |
| --- | --- | --- |

(30)

Slovenia a furnizat noi informații care descriu în detaliu obiectivele sistemului de protecție a mediului. Înainte de toate, sistemul a fost conceput pentru a contribui la obiectivele generale ale politicii de mediu:

(i)

utilizarea mai eficientă a energiei;

| (ii) | mărirea proporției surselor de energie regenerabilă în balanța primară energetică a Comunității de la 8,8 % în 2001 la 12 % până în 2010. |
| --- | --- |

(ii)

mărirea proporției surselor de energie regenerabilă în balanța primară energetică a Comunității de la 8,8 % în 2001 la 12 % până în 2010.

| (31) | Obiectivele menționate includ obiective pentru cogenerare și pentru surse regenerabile, ambele intrând sub incidența sistemului cumpărării de energie electrică. Aceste obiective sunt compatibile cu obiectivele stabilite pentru Slovenia, adică prin Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității (8). Directiva 2001/77/EC stabilește obiective orientative pentru fiecare stat membru în parte. În cazul Sloveniei, obiectivul este ca până în 2010 un procent de 32,6 % din consumul de energie electrică să provină din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(31)

Obiectivele menționate includ obiective pentru cogenerare și pentru surse regenerabile, ambele intrând sub incidența sistemului cumpărării de energie electrică. Aceste obiective sunt compatibile cu obiectivele stabilite pentru Slovenia, adică prin Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității (8). Directiva 2001/77/EC stabilește obiective orientative pentru fiecare stat membru în parte. În cazul Sloveniei, obiectivul este ca până în 2010 un procent de 32,6 % din consumul de energie electrică să provină din surse regenerabile.

| (32) | Numărul total de centrale electrice de unde se cumpără energia electrică în conformitate cu sistemul este de 434, din care 430 sunt conectate la rețeaua de distribuție și 4 la rețeaua de transmisie. Peste 90 % din centralele electrice conectate la rețeaua de distribuție sunt centrale hidroelectrice, restul fiind centrale electrice pe biomasă, centrale solare și centrale de cogenerare. |
| --- | --- |

(32)

Numărul total de centrale electrice de unde se cumpără energia electrică în conformitate cu sistemul este de 434, din care 430 sunt conectate la rețeaua de distribuție și 4 la rețeaua de transmisie. Peste 90 % din centralele electrice conectate la rețeaua de distribuție sunt centrale hidroelectrice, restul fiind centrale electrice pe biomasă, centrale solare și centrale de cogenerare.

| (33) | Sistemul este aplicabil de la intrarea în vigoare a Decretului privind normele de stabilire a prețurilor și de cumpărare a energiei electrice de la producătorii calificați de energie electrică (9) întrat în vigoare la 4 aprilie 2002. |
| --- | --- |

(33)

Sistemul este aplicabil de la intrarea în vigoare a Decretului privind normele de stabilire a prețurilor și de cumpărare a energiei electrice de la producătorii calificați de energie electrică (9) întrat în vigoare la 4 aprilie 2002.

| (34) | Contractele de cumpărare a energiei electrice existente între centrale electrice calificate și operatori de rețea sau de sistem au fost încheiate pe o perioadă de zece ani. |
| --- | --- |

(34)

Contractele de cumpărare a energiei electrice existente între centrale electrice calificate și operatori de rețea sau de sistem au fost încheiate pe o perioadă de zece ani.

| (35) | Slovenia a explicat faptul că, în conformitate cu articolul 4 din Legea privind energia din 1999, sursele de energie regenerabilă sunt definite conform prevederilor Directivei 2001/77/CE. |
| --- | --- |

(35)

Slovenia a explicat faptul că, în conformitate cu articolul 4 din Legea privind energia din 1999, sursele de energie regenerabilă sunt definite conform prevederilor Directivei 2001/77/CE.

| (36) | Principalul obiectiv al sistemului este de a asigura condiții economice adecvate pentru dezvoltarea și punerea în aplicare de noi proiecte de centrale electrice calificate. S-a folosit o analiză a costurilor fiecărei centrale electrice calificate în parte (privind sursa și dimensiunea sursei primare de energie) pentru a calcula prețurile de cumpărare pentru fiecare tip de centrale electrice calificate care ar garanta cel puțin randamentul minim necesar pentru realizarea de noi investiții. Suma ajutoarelor sau a primei este stabilită ca diferența dintre prețul de cumpărare anual unitar și prețul de piață mediu al energiei electrice. Dacă prețul pieței crește, primele scad corespunzător. |
| --- | --- |

(36)

Principalul obiectiv al sistemului este de a asigura condiții economice adecvate pentru dezvoltarea și punerea în aplicare de noi proiecte de centrale electrice calificate. S-a folosit o analiză a costurilor fiecărei centrale electrice calificate în parte (privind sursa și dimensiunea sursei primare de energie) pentru a calcula prețurile de cumpărare pentru fiecare tip de centrale electrice calificate care ar garanta cel puțin randamentul minim necesar pentru realizarea de noi investiții. Suma ajutoarelor sau a primei este stabilită ca diferența dintre prețul de cumpărare anual unitar și prețul de piață mediu al energiei electrice. Dacă prețul pieței crește, primele scad corespunzător.

| (37) | Tabelul de mai jos compară costurile de producție ale producătorilor calificați pe categorii de tehnologie și dimensiune a centralelor electrice cu prima oferită prin regim. Tabelul este stabilit pe baza unei ipoteze de preț mediu al pieței de 8 SIT/kWh. Această valoare este numai pentru referință din moment ce, în cazul majorării prețurilor pieței, primele scad corespunzător. |
| --- | --- |

(37)

Tabelul de mai jos compară costurile de producție ale producătorilor calificați pe categorii de tehnologie și dimensiune a centralelor electrice cu prima oferită prin regim. Tabelul este stabilit pe baza unei ipoteze de preț mediu al pieței de 8 SIT/kWh. Această valoare este numai pentru referință din moment ce, în cazul majorării prețurilor pieței, primele scad corespunzător.

| (38) | În toate cazurile, costurile de producție sunt mai mari decât prețul mediu al pieței, dar și față de prețul de cumpărare unitar garantat în conformitate cu sistemul producătorilor calificați.
  Tabelul 1
  Compararea costurilor de producție a centralelor electrice calificate cu prețul de cumpărare în conformitate cu sistemul










  Tip centrală electrică calificată (CEC) prin sursa de energie primară | Putere | Costuri producție | Diferență | Primă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Dimensiune | [kW] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] |
| Centrale hidroelectrice | până la 1 MW | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| între 1 MW și 10 MW | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Centrale pe biomasă | până la 1 MW | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| peste 1 MW | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Centrale eoliene | până la 1 MW | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| peste 1 MW | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Centrale geotermice | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Centrale solare | până la 36 kW | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| peste 36 kW | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Alte CEC-uri (biogaz) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| CEC-uri sau centrale termice care folosesc deșeuri urbane | până la 1 MW | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| între 1 MW și 10 MW | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Centrale termice de cogenerare pentru termoficare | până la 1 MW | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| între 1 MW și 10 MW | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Centrale termice industriale de cogenerare | până la 1 MW | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| N.B.: Cu estimarea unui preț al pieței de 8 SIT/kWh. |

(38)

În toate cazurile, costurile de producție sunt mai mari decât prețul mediu al pieței, dar și față de prețul de cumpărare unitar garantat în conformitate cu sistemul producătorilor calificați.

Tabelul 1

Compararea costurilor de producție a centralelor electrice calificate cu prețul de cumpărare în conformitate cu sistemul

Tip centrală electrică calificată (CEC) prin sursa de energie primară

Putere

Costuri producție

Diferență

Primă

Dimensiune

[kW]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

Centrale hidroelectrice

până la 1 MW

100

15,53

7,53

6,75

între 1 MW și 10 MW

3 000

14,33

6,33

6,23

Centrale pe biomasă

până la 1 MW

600

24,80

16,80

8,69

peste 1 MW

1 500

18,18

10,18

8,17

Centrale eoliene

până la 1 MW

100

23,28

15,28

6,55

peste 1 MW

20 000

15,49

7,49

6,05

Centrale geotermice

3 000

14,59

6,59

6,05

Centrale solare

până la 36 kW

36

175,26

167,26

81,67

peste 36 kW

100

122,58

114,58

7,46

Alte CEC-uri (biogaz)

120

30,39

22,39

20,97

CEC-uri sau centrale termice care folosesc deșeuri urbane

până la 1 MW

100

13,97

5,97

4,74

între 1 MW și 10 MW

3 000

12,08

4,08

3,87

Centrale termice de cogenerare pentru termoficare

până la 1 MW

700

16,54

8,54

5,9

între 1 MW și 10 MW

3 000

14,56

6,56

5,38

Centrale termice industriale de cogenerare

până la 1 MW

700

14,95

6,95

4,83

N.B.: Cu estimarea unui preț al pieței de 8 SIT/kWh.

| (39) | Pe baza unei analize a costurilor și a unui calcul economic pentru categorii de centrale electrice calificate, conform tabelului de mai jos, rezultă că valoarea actualizată netă (VAN) a prețurilor de cumpărare aplicate în conformitate cu sistemul nu depășește VAN a tuturor costurilor de investiție la nicio centrală electrică calificată.
  Tabelul 2
  Compararea VAN a prețurilor de cumpărare cu costurile de investiție ale centralelor electrice calificate individuale












  Tip centrală electrică calificată (CEC) prin sursa de energie primară | Capacitate | Vânzări anuale preconizate | Costuri de investiție specifice | Investiție | Prima anuală | Costuri primă – investiție (VAN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Dimensiune | [kW] | [MWh] | [SIT/kW] | [milioane SIT] | [milioane SIT/a] | [milioane SIT] |
| Centrale hidroelectrice | până la 1 MW | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| între 1 MW și 10 MW | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Centrale pe biomasă | până la 1 MW | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| peste 1 MW | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Centrale eoliene | până la 1 MW | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| peste 1 MW | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Centrale geotermice | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Centrale solare | până la 36 kW | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| peste 36 kW | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Alte CEC-uri (biogaz) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| CEC-uri sau centrale termice care folosesc deșeuri urbane | până la 1 MW | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| între 1 MW și 10 MW | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Centrale termice de cogenerare pentru termoficare | până la 1 MW | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| între 1 MW și 10 MW | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Centrale termice industriale de cogenerare | până la 1 MW | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| N.B.: Cu aplicarea unei rate de scont de 8 %, o perioadă de 15 ani și o reducere a prețului de cumpărare sau a primei de 5 % după cinci ani și 10 % după zece ani, în conformitate cu Decretul privind cumpărarea. |

(39)

Pe baza unei analize a costurilor și a unui calcul economic pentru categorii de centrale electrice calificate, conform tabelului de mai jos, rezultă că valoarea actualizată netă (VAN) a prețurilor de cumpărare aplicate în conformitate cu sistemul nu depășește VAN a tuturor costurilor de investiție la nicio centrală electrică calificată.

Tabelul 2

Compararea VAN a prețurilor de cumpărare cu costurile de investiție ale centralelor electrice calificate individuale

Tip centrală electrică calificată (CEC) prin sursa de energie primară

Capacitate

Vânzări anuale preconizate

Costuri de investiție specifice

Investiție

Prima anuală

Costuri primă – investiție (VAN)

Dimensiune

[kW]

[MWh]

[SIT/kW]

[milioane SIT]

[milioane SIT/a]

[milioane SIT]

Centrale hidroelectrice

până la 1 MW

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

între 1 MW și 10 MW

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Centrale pe biomasă

până la 1 MW

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

peste 1 MW

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Centrale eoliene

până la 1 MW

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

peste 1 MW

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Centrale geotermice

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Centrale solare

până la 36 kW

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

peste 36 kW

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Alte CEC-uri (biogaz)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

CEC-uri sau centrale termice care folosesc deșeuri urbane

până la 1 MW

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

între 1 MW și 10 MW

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Centrale termice de cogenerare pentru termoficare

până la 1 MW

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

între 1 MW și 10 MW

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Centrale termice industriale de cogenerare

până la 1 MW

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

N.B.: Cu aplicarea unei rate de scont de 8 %, o perioadă de 15 ani și o reducere a prețului de cumpărare sau a primei de 5 % după cinci ani și 10 % după zece ani, în conformitate cu Decretul privind cumpărarea.

| (40) | Primele pentru fiecare centrală electrică calificată include, de asemenea, randamentul capitalului prevăzut de legislația Sloveniei – acesta se ridică la o rată minimă de scont de 8 % a investițiilor din fonduri de stat. Prin neajustarea prețurilor de cumpărare și a primelor, randamentul curent al tuturor centralelor electrice calificate care utilizează surse de energie regenerabilă nu depășește 8 %, conform tabelului de mai jos. Pentru centralele solare, primele nu permit randamentul capitalului (randament negativ), în special în cauza Centralelor mici și mijlocii.
  Tabelul 3
  Randamentul capitalului pentru centrale electrice calificate individuale









  Tip centrală electrică calificată (CEC) prin sursa de energie primară | Putere | Primă | Randamentul capitalului inclus în primă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Dimensiune | [kW] | [SIT/kWh] | |
| Centrale hidroelectrice | până la 1 MW | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| între 1 MW și 10 MW | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Centrale pe biomasă | până la 1 MW | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| peste 1 MW | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Centrale eoliene | până la 1 MW | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| peste 1 MW | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Centrale geotermice | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Centrale solare | până la 36 kW | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| peste 36 kW | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Alte CEC-uri (biogaz) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| CEC-uri sau centrale termice care folosesc deșeuri urbane | până la 1 MW | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| între 1 MW și 10° MW | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Centrale termice de cogenerare pentru termoficare | până la 1 MW | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| între 1 MW - 10° MW | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Centrale termice industriale de cogenerare | până la 1 MW | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| N.B.: Randamentul capitalului calculat pentru investițiile în CEC-uri (a se vedea tabelul 2) la valoarea curentă a primelor. |

(40)

Primele pentru fiecare centrală electrică calificată include, de asemenea, randamentul capitalului prevăzut de legislația Sloveniei – acesta se ridică la o rată minimă de scont de 8 % a investițiilor din fonduri de stat. Prin neajustarea prețurilor de cumpărare și a primelor, randamentul curent al tuturor centralelor electrice calificate care utilizează surse de energie regenerabilă nu depășește 8 %, conform tabelului de mai jos. Pentru centralele solare, primele nu permit randamentul capitalului (randament negativ), în special în cauza Centralelor mici și mijlocii.

Tabelul 3

Randamentul capitalului pentru centrale electrice calificate individuale

Tip centrală electrică calificată (CEC) prin sursa de energie primară

Putere

Primă

Randamentul capitalului inclus în primă

Dimensiune

[kW]

[SIT/kWh]

Centrale hidroelectrice

până la 1 MW

100

6,75

6,95 %

între 1 MW și 10 MW

3 000

6,23

7,90 %

Centrale pe biomasă

până la 1 MW

600

8,69

2,30 %

peste 1 MW

1 500

8,17

6,00 %

Centrale eoliene

până la 1 MW

100

6,55

0,40 %

peste 1 MW

20 000

6,05

6,35 %

Centrale geotermice

3 000

6,05

7,30 %

Centrale solare

până la 36 kW

36

81,67

–1,4 %

peste 36 kW

100

7,46

–15,0 %

Alte CEC-uri (biogaz)

120

20,97

6,80 %

CEC-uri sau centrale termice care folosesc deșeuri urbane

până la 1 MW

100

4,74

4,40 %

între 1 MW și 10° MW

3 000

3,87

7,30 %

Centrale termice de cogenerare pentru termoficare

până la 1 MW

700

5,9

0,49 %

între 1 MW - 10° MW

3 000

5,38

4,20 %

Centrale termice industriale de cogenerare

până la 1 MW

700

4,83

–0,1 %

N.B.: Randamentul capitalului calculat pentru investițiile în CEC-uri (a se vedea tabelul 2) la valoarea curentă a primelor.

| (41) | Slovenia explică faptul că noile unități de cogenerare sunt dotate, în principal, cu turbine cu gaz, care, pe durata funcționării, ajung la un randament electric între 37 % și 40 % și un randament total de peste 80 %. Noile turbine mai mici ajung la un randament electric de peste 30 % și, din nou, la un randament total de peste 80 %. Dat fiind faptul că randamentul electric mediu al centralelor termice convenționale din Slovenia este de aproximativ 31 %, acest lucru arată economiile mari de energie primară (între 15 % și 25 %) realizate prin producerea de energie electrică în centralele de cogenerare și prin utilizarea avantajoasă a energiei termice. |
| --- | --- |

(41)

Slovenia explică faptul că noile unități de cogenerare sunt dotate, în principal, cu turbine cu gaz, care, pe durata funcționării, ajung la un randament electric între 37 % și 40 % și un randament total de peste 80 %. Noile turbine mai mici ajung la un randament electric de peste 30 % și, din nou, la un randament total de peste 80 %. Dat fiind faptul că randamentul electric mediu al centralelor termice convenționale din Slovenia este de aproximativ 31 %, acest lucru arată economiile mari de energie primară (între 15 % și 25 %) realizate prin producerea de energie electrică în centralele de cogenerare și prin utilizarea avantajoasă a energiei termice.

| (42) | Randamentul centralelor de cogenerare calificate este fixat astfel încât să îndeplinească criteriile de randament din Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei și de modificare a Directivei 92/42/CEE (10). |
| --- | --- |

(42)

Randamentul centralelor de cogenerare calificate este fixat astfel încât să îndeplinească criteriile de randament din Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei și de modificare a Directivei 92/42/CEE (10).

| (43) | Slovenia a demonstrat faptul că costurile de producere a energiei electrice în centralele de cogenerare calificate sunt, în orice caz, mai mari decât prețul de cumpărare din regim, că valoarea actualizată netă a primelor este mai mică decât costurile de investiție și că randamentul investiției nu depășește 4,20 % (a se vedea ultimele trei rânduri din toate tabelele de mai sus). Calculele iau în considerare câștigurile din utilizarea energiei termice. |
| --- | --- |

(43)

Slovenia a demonstrat faptul că costurile de producere a energiei electrice în centralele de cogenerare calificate sunt, în orice caz, mai mari decât prețul de cumpărare din regim, că valoarea actualizată netă a primelor este mai mică decât costurile de investiție și că randamentul investiției nu depășește 4,20 % (a se vedea ultimele trei rânduri din toate tabelele de mai sus). Calculele iau în considerare câștigurile din utilizarea energiei termice.

| (44) | Slovenia a pus în aplicare un serviciu de interes economic general în domeniul siguranței aprovizionării cu energie electrică. În conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2003/54/CE, acest serviciu de interes economic general se bazează pe producerea de energie electrică prin utilizarea surselor interne de combustibil fosil. În acest scop, pentru producerea de energie electrică se utilizează 600 000 de tone pe an de cărbune brun sloven. Cărbunele brun este singura sursă de combustibil fosil disponibilă în Slovenia. Întrucât cărbunele brun este utilizat la randament maxim la una din unitățile din Trbovlje (TET2, situată în apropierea minei de cărbune brun), Trbovlje are obligația de a respecta acest angajament. S-a decis că această cantitate de energie electrică poate fi cumpărată prin sistemul de cumpărare garantat. |
| --- | --- |

(44)

Slovenia a pus în aplicare un serviciu de interes economic general în domeniul siguranței aprovizionării cu energie electrică. În conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2003/54/CE, acest serviciu de interes economic general se bazează pe producerea de energie electrică prin utilizarea surselor interne de combustibil fosil. În acest scop, pentru producerea de energie electrică se utilizează 600 000 de tone pe an de cărbune brun sloven. Cărbunele brun este singura sursă de combustibil fosil disponibilă în Slovenia. Întrucât cărbunele brun este utilizat la randament maxim la una din unitățile din Trbovlje (TET2, situată în apropierea minei de cărbune brun), Trbovlje are obligația de a respecta acest angajament. S-a decis că această cantitate de energie electrică poate fi cumpărată prin sistemul de cumpărare garantat.

| (45) | Energia electrică corespunzătoare este cumpărată la un preț verificat în fiecare an de autorități și care corespunde costurilor de producere a energie electrice din Trbovlje. Niciun element de profit nu a fost inclus în prețul de cumpărare. |
| --- | --- |

(45)

Energia electrică corespunzătoare este cumpărată la un preț verificat în fiecare an de autorități și care corespunde costurilor de producere a energie electrice din Trbovlje. Niciun element de profit nu a fost inclus în prețul de cumpărare.

| (46) | Slovenia a furnizat următorul tabel care estimează valoarea ajutoarelor acordate societății în anii trecuți.
  Tabelul 4
  Estimarea valorii ajutoarelor | 7-12.2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cantitate (GWh) | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Preț de cumpărare (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| Cost de cumpărare (mii SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Preț de vânzare (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Costul soldului de energie (mii SIT) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| Valoarea ajutoarelor (mii SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| Nivelul ajutoarelor (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Slovenia a furnizat următorul tabel care estimează valoarea ajutoarelor acordate societății în anii trecuți.

Tabelul 4

Estimarea valorii ajutoarelor

7-12.2001

2002

2003

2004

Cantitate (GWh)

254,3

562,2

563,4

563,0

Preț de cumpărare (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

Cost de cumpărare (mii SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Preț de vânzare (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Costul soldului de energie (mii SIT)

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

Valoarea ajutoarelor (mii SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

Nivelul ajutoarelor (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | În principiu, utilizarea cărbunelui brun intern este posibilă, de asemenea, la centrala electrică Šoštanj, dotată cu cinci unități, două mai recente și prevăzute cu echipament de curățare a gazelor de ardere și trei mai vechi și neprevăzute cu acest echipament. Aceste unități ard cărbunele din minele de cărbuni din apropiere și, în anumite condiții, ar putea să ardă și cărbune brun. Cele două unități mai noi sunt utilizate la capacitate maximă pentru arderea lignitului din minele din apropiere. În linii mari, capacitatea respectivei mine satisface necesarul celor două unități în cauză. Arderea de cărbune brun ar fi posibilă numai în cele trei unități mai vechi, care nu sunt utilizate la capacitate maximă și mai au încă unele rezerve de exploatare. Totuși, această opțiune ridică următoarele dificultăți:






  (i) | transportul pe cale ferată al cărbunelui brun la Šoštanj ar costa aproximativ 5 EUR/t; dată fiind producția preconizată de cărbune brun în balanța națională energetică (600 000 t/an), acesta s-ar ridica la 3 milioane EUR pe an. |
| --- | --- | --- |

(47)

În principiu, utilizarea cărbunelui brun intern este posibilă, de asemenea, la centrala electrică Šoštanj, dotată cu cinci unități, două mai recente și prevăzute cu echipament de curățare a gazelor de ardere și trei mai vechi și neprevăzute cu acest echipament. Aceste unități ard cărbunele din minele de cărbuni din apropiere și, în anumite condiții, ar putea să ardă și cărbune brun. Cele două unități mai noi sunt utilizate la capacitate maximă pentru arderea lignitului din minele din apropiere. În linii mari, capacitatea respectivei mine satisface necesarul celor două unități în cauză. Arderea de cărbune brun ar fi posibilă numai în cele trei unități mai vechi, care nu sunt utilizate la capacitate maximă și mai au încă unele rezerve de exploatare. Totuși, această opțiune ridică următoarele dificultăți:

(i)

transportul pe cale ferată al cărbunelui brun la Šoštanj ar costa aproximativ 5 EUR/t; dată fiind producția preconizată de cărbune brun în balanța națională energetică (600 000 t/an), acesta s-ar ridica la 3 milioane EUR pe an.

| (ii) | arderea cărbunelui ar duce la creșterea emisiilor de SO2 cu 30 000 t/an, deoarece unitățile 1, 2 și 3 de la Šoštanj nu sunt prevăzute cu echipament de curățare a gazelor de ardere iar cărbunele brun din Slovenia conține între 2,2 % și 2,5 % sulf. |
| --- | --- |

(ii)

arderea cărbunelui ar duce la creșterea emisiilor de SO2 cu 30 000 t/an, deoarece unitățile 1, 2 și 3 de la Šoštanj nu sunt prevăzute cu echipament de curățare a gazelor de ardere iar cărbunele brun din Slovenia conține între 2,2 % și 2,5 % sulf.

| (iii) | întrucât unitățile 1, 2 și 3 de la Šoštanj au un randament termodinamic mult mai redus decât cele de la Trbovlje, arderea aceleiași cantități de cărbune brun pentru producerea de energie electrică în cele trei unități de la Šoštanj în locul celor de la Trbovlje ar duce la creșterea emisiilor de CO2 cu aproximativ 15 %. |
| --- | --- |

(iii)

întrucât unitățile 1, 2 și 3 de la Šoštanj au un randament termodinamic mult mai redus decât cele de la Trbovlje, arderea aceleiași cantități de cărbune brun pentru producerea de energie electrică în cele trei unități de la Šoštanj în locul celor de la Trbovlje ar duce la creșterea emisiilor de CO2 cu aproximativ 15 %.

Din motivele menționate anterior, se poate constata că, din punct de vedere economic, nu se poate justifica arderea de cărbune brun în unitățile de la Šoštanj.

| (48) | Singura posibilitate rămasă pentru arderea de cărbune brun este centrala termică de cogenerare de la Ljubljana (TE-TOL), care până în 2000 a utilizat cărbunele brun intern ca sursă principală de energie. Întrucât unitățile de la TE-TOL nu sunt prevăzute cu echipament de curățare a gazelor de ardere, acestea nu mai pot arde cărbune brun din Slovenia deoarece acesta conține sulf în proporție de 2,2-2,5 %. Din acest motiv, TE-TOL a încetat să mai ardă cărbune brun intern și în prezent arde numai cărbune indonezian de import, care are un conținut de sulf cu mult mai mic (< 0,5 %), astfel centrala nu trebuie să fie prevăzută cu echipament de desulfurizare a gazelor de ardere. Dotarea unităților TE-TOL cu echipament de curățare a gazelor de ardere ar fi o soluție neeconomică. |
| --- | --- |

(48)

Singura posibilitate rămasă pentru arderea de cărbune brun este centrala termică de cogenerare de la Ljubljana (TE-TOL), care până în 2000 a utilizat cărbunele brun intern ca sursă principală de energie. Întrucât unitățile de la TE-TOL nu sunt prevăzute cu echipament de curățare a gazelor de ardere, acestea nu mai pot arde cărbune brun din Slovenia deoarece acesta conține sulf în proporție de 2,2-2,5 %. Din acest motiv, TE-TOL a încetat să mai ardă cărbune brun intern și în prezent arde numai cărbune indonezian de import, care are un conținut de sulf cu mult mai mic (< 0,5 %), astfel centrala nu trebuie să fie prevăzută cu echipament de desulfurizare a gazelor de ardere. Dotarea unităților TE-TOL cu echipament de curățare a gazelor de ardere ar fi o soluție neeconomică.

| (49) | Slovenia s-a angajat să asigure că cel mult 15 % din energia totală primară, necesară pentru a produce energia consumată în Slovenia în orice an calendaristic primește sprijin de la stat pentru siguranța aprovizionării. |
| --- | --- |

(49)

Slovenia s-a angajat să asigure că cel mult 15 % din energia totală primară, necesară pentru a produce energia consumată în Slovenia în orice an calendaristic primește sprijin de la stat pentru siguranța aprovizionării.

| (50) | Sistemul cotei minime de cumpărare prevede numai acoperirea parțială a costurilor de amortizare ale producătorului calificat. |
| --- | --- |

(50)

Sistemul cotei minime de cumpărare prevede numai acoperirea parțială a costurilor de amortizare ale producătorului calificat.

| (51) | Normele privind alocarea de fonduri pentru promovarea exploatării resurselor de energie regenerabilă, utilizarea eficientă a energiei și cogenerarea (11) au permis ajutorul pentru investiții în cauza centralelor electrice care utilizează surse regenerabile și a centralelor de cogenerare. Totuși, ajutorul pentru investiții în cazul acestor centrale a fost abrogat în conformitate cu noile norme privind alocarea de fonduri pentru promovarea utilizării eficiente a energiei și resurselor energetice (12). S-au făcut excepții în cauza centralelor electrice neconectate la rețeaua publică care nu beneficiază de regim și în cauza centralelor cu o capacitate de până la 10 MW care folosesc surse de energie regenerabilă și utilizează o tehnologie nouă sau depășită în care, din cauza prețului mare de cost de producere a energiei electrice, prețul de cumpărare a energiei electrice nu este suficient de ridicat pentru a se asigura profitabilitatea investiției. Tipul de tehnologie eligibil pentru acordarea de stimulente este stabilit în cereri de ofertă periodice. |
| --- | --- |

(51)

Normele privind alocarea de fonduri pentru promovarea exploatării resurselor de energie regenerabilă, utilizarea eficientă a energiei și cogenerarea (11) au permis ajutorul pentru investiții în cauza centralelor electrice care utilizează surse regenerabile și a centralelor de cogenerare. Totuși, ajutorul pentru investiții în cazul acestor centrale a fost abrogat în conformitate cu noile norme privind alocarea de fonduri pentru promovarea utilizării eficiente a energiei și resurselor energetice (12). S-au făcut excepții în cauza centralelor electrice neconectate la rețeaua publică care nu beneficiază de regim și în cauza centralelor cu o capacitate de până la 10 MW care folosesc surse de energie regenerabilă și utilizează o tehnologie nouă sau depășită în care, din cauza prețului mare de cost de producere a energiei electrice, prețul de cumpărare a energiei electrice nu este suficient de ridicat pentru a se asigura profitabilitatea investiției. Tipul de tehnologie eligibil pentru acordarea de stimulente este stabilit în cereri de ofertă periodice.

| (52) | Pentru a se evita cumularea excesivă, articolul 14 din Decretul privind normele de stabilire a prețurilor și de cumpărare a energiei electrice de la producătorii de energie electrică calificați prevede că, în cazul în care un producător calificat a primit o subvenție pentru construirea unei centrale electrice, prețul de cumpărare garantat se diminuează în mod proporțional. |
| --- | --- |

(52)

Pentru a se evita cumularea excesivă, articolul 14 din Decretul privind normele de stabilire a prețurilor și de cumpărare a energiei electrice de la producătorii de energie electrică calificați prevede că, în cazul în care un producător calificat a primit o subvenție pentru construirea unei centrale electrice, prețul de cumpărare garantat se diminuează în mod proporțional.

| (53) | În conformitate cu respectivul articol, la semnarea unui contract de cumpărare a energiei electrice cu un operator al rețelei la care este conectat, un producător de energie electrică calificat trebuie să declare suma oricărei subvenții pe care a primit-o pentru construirea centralelor electrice. Suma declarată este utilizată ca bază de calcul pentru reducerile prețului de cumpărare garantat. În temeiul dispozițiilor de mai sus, prețul de cumpărare garantat al centralelor electrice (în funcție de tipul de centrală și puterea nominală) este redus cu 5 % pentru fiecare 10 % din ajutoarele de stat primite în comparație cu valoarea investiției în centrala electrică. |
| --- | --- |

(53)

În conformitate cu respectivul articol, la semnarea unui contract de cumpărare a energiei electrice cu un operator al rețelei la care este conectat, un producător de energie electrică calificat trebuie să declare suma oricărei subvenții pe care a primit-o pentru construirea centralelor electrice. Suma declarată este utilizată ca bază de calcul pentru reducerile prețului de cumpărare garantat. În temeiul dispozițiilor de mai sus, prețul de cumpărare garantat al centralelor electrice (în funcție de tipul de centrală și puterea nominală) este redus cu 5 % pentru fiecare 10 % din ajutoarele de stat primite în comparație cu valoarea investiției în centrala electrică.

| (54) | Dispozițiile Decretului pleacă de la premisa că prețul întreg garantat al energiei electrice de la producători calificați acoperă costurile fixe și costurile variabile. Raportul mediu între costurile fixe și costurile variabile este estimat la 50:50. |
| --- | --- |

(54)

Dispozițiile Decretului pleacă de la premisa că prețul întreg garantat al energiei electrice de la producători calificați acoperă costurile fixe și costurile variabile. Raportul mediu între costurile fixe și costurile variabile este estimat la 50:50.

| (55) | Slovenia s-a angajat să perfecționeze regula reducerii pentru a o adapta mai precis la defalcarea între costurile fixe și variabile în funcție de tehnologii. |
| --- | --- |

(55)

Slovenia s-a angajat să perfecționeze regula reducerii pentru a o adapta mai precis la defalcarea între costurile fixe și variabile în funcție de tehnologii.

| (56) | Slovenia s-a angajat să elaboreze modificări la regulamentele privind energia electrică din surse de energie regenerabilă și cogenerare pentru a modifica actualul sistem de finanțare al sistemului. Aceste modificări vor fi introduse pentru a face sistemul ajutoarelor compatibil cu articolele 25 și 90 din tratat:






  (i) | Modul de colectare a fondurilor de sprijin va fi transformat în plata unor sume forfetare de conectare, indiferent de cantitatea sau sursa de energie electrică consumată. La stabilirea valorii plății sumei forfetare se va lua în considerare puterea de conectare (puterea nominală a siguranțelor fuzibile) și nivelul tensiunii la care este conectat un anumit consumator sau un grup de consumatori; |
| --- | --- | --- |

(56)

Slovenia s-a angajat să elaboreze modificări la regulamentele privind energia electrică din surse de energie regenerabilă și cogenerare pentru a modifica actualul sistem de finanțare al sistemului. Aceste modificări vor fi introduse pentru a face sistemul ajutoarelor compatibil cu articolele 25 și 90 din tratat:

(i)

Modul de colectare a fondurilor de sprijin va fi transformat în plata unor sume forfetare de conectare, indiferent de cantitatea sau sursa de energie electrică consumată. La stabilirea valorii plății sumei forfetare se va lua în considerare puterea de conectare (puterea nominală a siguranțelor fuzibile) și nivelul tensiunii la care este conectat un anumit consumator sau un grup de consumatori;

| (ii) | Pe perioada de la aderarea Sloveniei la Uniune până în momentul în care noul mod de colectare a fondurilor va fi pus în aplicare, Slovenia se va asigura că importatorii de „electricitate verde” pot depune o cerere de rambursare a taxei de finanțare a ajutoarelor pentru resursele regenerabile din cadrul sistemului, cu condiția ca aceștia să poată dovedi că importurile lor sunt efectiv de „origine verde”. Condițiile privind documentația de dovedire a „originii verzi” a energiei electrice importate se bazează în primul pe sistemul comunitar privind garanția de origine. În cazul în care este necesar, pentru a se evita declarațiile majorate în mod artificial împotriva cărora sistemul comunitar privind garanția de origine nu asigură o protecție suficientă, se vor impune limite la sumele ce urmează să fie rambursate pe distribuitor. Un regim similar va fi pus în aplicare pentru energia electrică din cogenerare, pe baza sistemului comunitar privind garanția de origine pentru cogenerare. |
| --- | --- |

(ii)

Pe perioada de la aderarea Sloveniei la Uniune până în momentul în care noul mod de colectare a fondurilor va fi pus în aplicare, Slovenia se va asigura că importatorii de „electricitate verde” pot depune o cerere de rambursare a taxei de finanțare a ajutoarelor pentru resursele regenerabile din cadrul sistemului, cu condiția ca aceștia să poată dovedi că importurile lor sunt efectiv de „origine verde”. Condițiile privind documentația de dovedire a „originii verzi” a energiei electrice importate se bazează în primul pe sistemul comunitar privind garanția de origine. În cazul în care este necesar, pentru a se evita declarațiile majorate în mod artificial împotriva cărora sistemul comunitar privind garanția de origine nu asigură o protecție suficientă, se vor impune limite la sumele ce urmează să fie rambursate pe distribuitor. Un regim similar va fi pus în aplicare pentru energia electrică din cogenerare, pe baza sistemului comunitar privind garanția de origine pentru cogenerare.

7.   EVALUARE

7.1.   Directive comunitare existente privind producerea de energie electrică

| (57) | Producerea de energie electrică face obiectul dispozițiilor mai multor directive comunitare, inclusiv în special Directiva 2003/54/CE, Directiva 2001/77/CE și Directiva 2004/8/CE. |
| --- | --- |

(57)

Producerea de energie electrică face obiectul dispozițiilor mai multor directive comunitare, inclusiv în special Directiva 2003/54/CE, Directiva 2001/77/CE și Directiva 2004/8/CE.

| (58) | Articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2003/54/CE prevede: „Ținând seama pe deplin de dispozițiile pertinente din tratat, în special articolul 86, statele membre pot impune întreprinderilor din sectorul energiei electrice, în interesul economic general, obligații de serviciu public referitoare la securitate, inclusiv securitatea aprovizionării, regularitatea, calitatea și prețul furnizărilor, precum și protecția mediului, inclusiv eficiența energetică și protecția climei.”. |
| --- | --- |

(58)

Articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2003/54/CE prevede: „Ținând seama pe deplin de dispozițiile pertinente din tratat, în special articolul 86, statele membre pot impune întreprinderilor din sectorul energiei electrice, în interesul economic general, obligații de serviciu public referitoare la securitate, inclusiv securitatea aprovizionării, regularitatea, calitatea și prețul furnizărilor, precum și protecția mediului, inclusiv eficiența energetică și protecția climei.”.

| (59) | Articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2003/54/CE prevede: „Din motive de securitate a aprovizionării, un stat membru poate dispune să se acorde prioritate la livrare instalațiilor de producție care folosesc, ca sursă primară de energie, combustibili indigeni, într-un procent care să nu depășească, într-un an calendaristic, 15 % din totalul energiei primare folosite la producerea energiei electrice consumate în statul membru respectiv.”. |
| --- | --- |

(59)

Articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2003/54/CE prevede: „Din motive de securitate a aprovizionării, un stat membru poate dispune să se acorde prioritate la livrare instalațiilor de producție care folosesc, ca sursă primară de energie, combustibili indigeni, într-un procent care să nu depășească, într-un an calendaristic, 15 % din totalul energiei primare folosite la producerea energiei electrice consumate în statul membru respectiv.”.

| (60) | Directiva 2001/77/CE stabilește obiectivele orientative naționale pentru consumul de electricitate din surse de energie regenerabile. Articolul 3 din aceasta prevede:
  „(1)   Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a încuraja un consum mai ridicat de electricitate produsă din surse de energie regenerabile, în conformitate cu obiectivele orientative naționale prevăzute la alineatul (2). Aceste măsuri trebuie să fie proporționale cu obiectivul care trebuie atins.
  (2)   Până la 27 octombrie 2002 și în continuare la fiecare cinci ani, statele membre adoptă și publică un raport care stabilește, pentru următorii zece ani, obiectivele orientative naționale pentru consumul viitor de electricitate produsă din surse de energie regenerabile, sub forma unui procentaj din consumul de electricitate. De asemenea, raportul prevede măsurile adoptate sau preconizate, la nivel național, pentru atingerea acestor obiective orientative naționale. Pentru stabilirea acestor obiective până în anul 2010, statele membre:






  — | țin seama de valorile de referință din anexă; |
| --- | --- | --- |

(60)

Directiva 2001/77/CE stabilește obiectivele orientative naționale pentru consumul de electricitate din surse de energie regenerabile. Articolul 3 din aceasta prevede:

„(1)   Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a încuraja un consum mai ridicat de electricitate produsă din surse de energie regenerabile, în conformitate cu obiectivele orientative naționale prevăzute la alineatul (2). Aceste măsuri trebuie să fie proporționale cu obiectivul care trebuie atins.

(2)   Până la 27 octombrie 2002 și în continuare la fiecare cinci ani, statele membre adoptă și publică un raport care stabilește, pentru următorii zece ani, obiectivele orientative naționale pentru consumul viitor de electricitate produsă din surse de energie regenerabile, sub forma unui procentaj din consumul de electricitate. De asemenea, raportul prevede măsurile adoptate sau preconizate, la nivel național, pentru atingerea acestor obiective orientative naționale. Pentru stabilirea acestor obiective până în anul 2010, statele membre:

—

țin seama de valorile de referință din anexă;

| — | se asigură că obiectivele sunt compatibile cu orice angajamente naționale acceptate în contextul angajamentelor privind schimbările climatice acceptate de Comunitate în conformitate cu Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice.”. |
| --- | --- |

—

se asigură că obiectivele sunt compatibile cu orice angajamente naționale acceptate în contextul angajamentelor privind schimbările climatice acceptate de Comunitate în conformitate cu Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice.”.

| (61) | Anexa la Directiva 2001/77/CE, astfel cum a fost modificată prin Actul de aderare, prevede pentru Slovenia un obiectiv național de 33,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Anexa la Directiva 2001/77/CE, astfel cum a fost modificată prin Actul de aderare, prevede pentru Slovenia un obiectiv național de 33,6 %.

7.2.   Evaluarea sprijinului acordat producătorilor de „electricitate verde” și de electricitate produsă prin cogenerare

7.2.1.   Existența ajutoarelor în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (62) | Pentru ca o măsură să reprezinte ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, trebuie să asigure un avantaj concurențial într-un mod specific, trebuie să denatureze sau să fie un risc de denaturare a concurenței și să afecteze schimburile comerciale între statele membre și trebuie să fie acordat din resurse de stat. |
| --- | --- |

(62)

Pentru ca o măsură să reprezinte ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, trebuie să asigure un avantaj concurențial într-un mod specific, trebuie să denatureze sau să fie un risc de denaturare a concurenței și să afecteze schimburile comerciale între statele membre și trebuie să fie acordat din resurse de stat.

| (63) | Este evident faptul că sistemul este specific, întrucât urmărește numai unele centrale electrice. De asemenea, este evident faptul că acesta conferă un avantaj acestor centrale electrice din moment ce însuși scopul sistemului este de a permite acestor centrale să-și vândă energia electrică la un preț mai mare decât prețul pieței. |
| --- | --- |

(63)

Este evident faptul că sistemul este specific, întrucât urmărește numai unele centrale electrice. De asemenea, este evident faptul că acesta conferă un avantaj acestor centrale electrice din moment ce însuși scopul sistemului este de a permite acestor centrale să-și vândă energia electrică la un preț mai mare decât prețul pieței.

| (64) | Se realizează un schimb de energie electrică între statele membre. Directiva 2003/54/CE completează crearea unei piețe interne a electricității care a fost inițiată prin Directiva 96/92/CE. Rețeaua Sloveniei este conectată în special la cea din Austria și Italia. Slovenia face schimb de energie electrică cu vecinii acesteia. De exemplu, în 2004, Slovenia a importat 6 314 GWh de energie electrică și a exportat 7 094 GWh (13). Prin urmare, măsura are un impact asupra comerțului statelor membre. |
| --- | --- |

(64)

Se realizează un schimb de energie electrică între statele membre. Directiva 2003/54/CE completează crearea unei piețe interne a electricității care a fost inițiată prin Directiva 96/92/CE. Rețeaua Sloveniei este conectată în special la cea din Austria și Italia. Slovenia face schimb de energie electrică cu vecinii acesteia. De exemplu, în 2004, Slovenia a importat 6 314 GWh de energie electrică și a exportat 7 094 GWh (13). Prin urmare, măsura are un impact asupra comerțului statelor membre.

| (65) | Comisia ia act, de asemenea, de faptul că Slovenia nu a pus la îndoială îndeplinirea niciunui criteriu din cele trei menționate anterior. |
| --- | --- |

(65)

Comisia ia act, de asemenea, de faptul că Slovenia nu a pus la îndoială îndeplinirea niciunui criteriu din cele trei menționate anterior.

| (66) | La cel de-al patrulea criteriu, acordarea ajutorului din resurse de stat, Comisia nu este de acord cu argumentul Sloveniei care afirmă că sistemul este echivalent celui examinat de Curte în hotărârea în cauza PreussenElektra. |
| --- | --- |

(66)

La cel de-al patrulea criteriu, acordarea ajutorului din resurse de stat, Comisia nu este de acord cu argumentul Sloveniei care afirmă că sistemul este echivalent celui examinat de Curte în hotărârea în cauza PreussenElektra.

| (67) | Cele două sisteme diferă din punct de vedere al mecanismelor lor de finanțare. În cauza PreussenElektra, tariful garantat a fost finanțat direct de întreprinderi private de aprovizionare cu electricitate, care au fost nevoite să cumpere energie electrică la un preț mai mare decât prețul pieței de la producătorii de energie electrică regenerabilă. În cazul de față, costurile create prin tariful garantat sunt finanțate printr-o taxă parafiscală. |
| --- | --- |

(67)

Cele două sisteme diferă din punct de vedere al mecanismelor lor de finanțare. În cauza PreussenElektra, tariful garantat a fost finanțat direct de întreprinderi private de aprovizionare cu electricitate, care au fost nevoite să cumpere energie electrică la un preț mai mare decât prețul pieței de la producătorii de energie electrică regenerabilă. În cazul de față, costurile create prin tariful garantat sunt finanțate printr-o taxă parafiscală.

| (68) | În această privință, Comisia ia act de faptul că sistemul este finanțat din încasările unei taxe impuse de stat. Încasările provenite din această taxă sunt apoi vărsate într-un cont gestionat de autoritățile publice, spre deosebire de cauza PreussenElektra. Autoritățile publice alocă resursele în cont în conformitate cu un regim de distribuție stabilit prin lege. |
| --- | --- |

(68)

În această privință, Comisia ia act de faptul că sistemul este finanțat din încasările unei taxe impuse de stat. Încasările provenite din această taxă sunt apoi vărsate într-un cont gestionat de autoritățile publice, spre deosebire de cauza PreussenElektra. Autoritățile publice alocă resursele în cont în conformitate cu un regim de distribuție stabilit prin lege.

| (69) | O practică obișnuită a Comisiei este de a considera că încasările provenite din această taxă sunt resurse de stat (14). Această practică respectă jurisprudența Curții potrivit căreia încasările provenite din taxe impuse de către stat, vărsate în fonduri desemnate de stat și folosite în scopul favorizării anumitor societăți sunt considerate resurse de stat [a se vedea, de exemplu, hotărârile Curții în cauzele C-173/73 (15) și C-78/79 (16)]. |
| --- | --- |

(69)

O practică obișnuită a Comisiei este de a considera că încasările provenite din această taxă sunt resurse de stat (14). Această practică respectă jurisprudența Curții potrivit căreia încasările provenite din taxe impuse de către stat, vărsate în fonduri desemnate de stat și folosite în scopul favorizării anumitor societăți sunt considerate resurse de stat [a se vedea, de exemplu, hotărârile Curții în cauzele C-173/73 (15) și C-78/79 (16)].

| (70) | În Hotărârea privind cauza Pearle (17), Curtea a declarat că încasările provenite dintr-o taxă parafiscală impusă de un consiliu public membrilor săi nu puteau fi considerate ca fiind resurse de stat. Taxa a fost stabilită de experții în domeniul opticii din consiliu și impusă fiecărui membru al acestui sector. Taxa a fost utilizată în vederea finanțării acțiunilor publicitare în beneficiul sectorului, adică al contribuabililor. |
| --- | --- |

(70)

În Hotărârea privind cauza Pearle (17), Curtea a declarat că încasările provenite dintr-o taxă parafiscală impusă de un consiliu public membrilor săi nu puteau fi considerate ca fiind resurse de stat. Taxa a fost stabilită de experții în domeniul opticii din consiliu și impusă fiecărui membru al acestui sector. Taxa a fost utilizată în vederea finanțării acțiunilor publicitare în beneficiul sectorului, adică al contribuabililor.

| (71) | Curtea a hotărât că măsura nu constituia ajutor de stat deoarece decizia de stabilire a taxei nu a fost imputabilă statului și întrucât încasările provenite din taxă nu erau resurse de stat. |
| --- | --- |

(71)

Curtea a hotărât că măsura nu constituia ajutor de stat deoarece decizia de stabilire a taxei nu a fost imputabilă statului și întrucât încasările provenite din taxă nu erau resurse de stat.

| (72) | Spre deosebire de sistemul studiat de Curte, este evidentă imputabilitatea statului în cauza care face obiectul prezentei decizii, întrucât statul creează taxa printr-o lege. |
| --- | --- |

(72)

Spre deosebire de sistemul studiat de Curte, este evidentă imputabilitatea statului în cauza care face obiectul prezentei decizii, întrucât statul creează taxa printr-o lege.

| (73) | În ceea ce privește originea fondurilor, Comisia ia act de faptul că aceasta este diferită de originea fondurilor implicate în hotărârea menționată anterior, din moment ce sumele de bani nu sunt colectate din contribuțiile întreprinderilor care beneficiază de măsură, ci mai curând de la toți clienții care cumpără energie electrică, fie de la beneficiarii sistemului, fie de la concurenții acestora. Un astfel de mecanism nu ar putea fi realizat printr-o asociere de întreprinderi, precum cea care a fost luată în considerare în hotărâre. Acesta subliniază însăși natura fiscală a sistemului, care este făcut posibil numai de puterile statului. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește originea fondurilor, Comisia ia act de faptul că aceasta este diferită de originea fondurilor implicate în hotărârea menționată anterior, din moment ce sumele de bani nu sunt colectate din contribuțiile întreprinderilor care beneficiază de măsură, ci mai curând de la toți clienții care cumpără energie electrică, fie de la beneficiarii sistemului, fie de la concurenții acestora. Un astfel de mecanism nu ar putea fi realizat printr-o asociere de întreprinderi, precum cea care a fost luată în considerare în hotărâre. Acesta subliniază însăși natura fiscală a sistemului, care este făcut posibil numai de puterile statului.

| (74) | Comisia consideră că această diferență este suficientă pentru a trage o concluzie asupra existenței ajutorului de stat în cauza respectivă. |
| --- | --- |

(74)

Comisia consideră că această diferență este suficientă pentru a trage o concluzie asupra existenței ajutorului de stat în cauza respectivă.

7.2.2.   Legalitatea ajutorului

| (75) | Sistemul de ajutoare de stat a fost pus în aplicare înainte de aderarea Sloveniei la Uniunea Europeană. Temeiul juridic primar pentru regim este Legea privind energia din 1999. Definirea producătorilor calificați care beneficiază de regim a fost prevăzută în 2001 prin Ordonanța privind condițiile de obținere a statutului de producător calificat de energie electrică (18). |
| --- | --- |

(75)

Sistemul de ajutoare de stat a fost pus în aplicare înainte de aderarea Sloveniei la Uniunea Europeană. Temeiul juridic primar pentru regim este Legea privind energia din 1999. Definirea producătorilor calificați care beneficiază de regim a fost prevăzută în 2001 prin Ordonanța privind condițiile de obținere a statutului de producător calificat de energie electrică (18).

| (76) | Expunerea financiară a statului datorită sistemului nu a fost stabilită la data aderării. Sistemul nu are un număr limitat sau predefinit de beneficiari. Orice centrală electrică care îndeplinește cerințele tehnice prevăzute în ordonanță menționată anterior poate primi ajutoare. Aceasta include, în special, orice nouă centrală electrică conectată la rețea după aderarea Sloveniei, și calificată ca atare. Chiar și pentru fiecare ajutor în parte acordat conform sistemului, nu se poate cunoaște dinainte expunerea statului, deoarece depinde de diferența dintre prețul de cumpărare fixat de stat pentru centrală și prețul mediul al pieței, care fluctuează în mod imprevizibil. Slovenia a subliniat faptul că sarcina efectivă a sistemului pentru stat poate fi cunoscută numai ex post la sfârșitul fiecărui an de aplicare a sistemului. |
| --- | --- |

(76)

Expunerea financiară a statului datorită sistemului nu a fost stabilită la data aderării. Sistemul nu are un număr limitat sau predefinit de beneficiari. Orice centrală electrică care îndeplinește cerințele tehnice prevăzute în ordonanță menționată anterior poate primi ajutoare. Aceasta include, în special, orice nouă centrală electrică conectată la rețea după aderarea Sloveniei, și calificată ca atare. Chiar și pentru fiecare ajutor în parte acordat conform sistemului, nu se poate cunoaște dinainte expunerea statului, deoarece depinde de diferența dintre prețul de cumpărare fixat de stat pentru centrală și prețul mediul al pieței, care fluctuează în mod imprevizibil. Slovenia a subliniat faptul că sarcina efectivă a sistemului pentru stat poate fi cunoscută numai ex post la sfârșitul fiecărui an de aplicare a sistemului.

| (77) | Având în vedere cele menționate anterior, Comisia consideră că sistemul este încă aplicabil după aderarea Sloveniei la Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(77)

Având în vedere cele menționate anterior, Comisia consideră că sistemul este încă aplicabil după aderarea Sloveniei la Uniunea Europeană.

| (78) | Comisia ia act de faptul că raționamentul menționat anterior a fost deja prevăzut în decizia de deschidere și că Slovenia nu a contestat-o în observațiile sale. |
| --- | --- |

(78)

Comisia ia act de faptul că raționamentul menționat anterior a fost deja prevăzut în decizia de deschidere și că Slovenia nu a contestat-o în observațiile sale.

| (79) | Actul de aderare a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană (denumit în continuare „Actul de aderare”) enumeră categoriile de ajutoare avute în vedere în momentul aderării ca ajutoare existente în sensul articolului 88 alineatul (1) din Tratatul CE:






  — | măsuri de ajutor puse în aplicare înainte de 10 decembrie 1994. Sistemul a fost pus în aplicare în 2001, prin urmare nu intră sub incidența prezentei categorii; |
| --- | --- | --- |

(79)

Actul de aderare a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană (denumit în continuare „Actul de aderare”) enumeră categoriile de ajutoare avute în vedere în momentul aderării ca ajutoare existente în sensul articolului 88 alineatul (1) din Tratatul CE:

—

măsuri de ajutor puse în aplicare înainte de 10 decembrie 1994. Sistemul a fost pus în aplicare în 2001, prin urmare nu intră sub incidența prezentei categorii;

| — | măsuri de ajutor enumerate în apendicele la anexa IV din Actul de aderare. Sistemul nu este inclus în această listă, prin urmare nu intră sub incidența prezentei categorii; |
| --- | --- |

—

măsuri de ajutor enumerate în apendicele la anexa IV din Actul de aderare. Sistemul nu este inclus în această listă, prin urmare nu intră sub incidența prezentei categorii;

| — | măsuri de ajutor care, în urma unei proceduri specifice, cunoscută de obicei sub denumirea de „procedură intermediară”, nu au fost contestate de Comisie. |
| --- | --- |

—

măsuri de ajutor care, în urma unei proceduri specifice, cunoscută de obicei sub denumirea de „procedură intermediară”, nu au fost contestate de Comisie.

Toate ajutoarele încă aplicabile după data aderării și care nu îndeplinesc condițiile menționate anterior sunt considerate ajutoare noi în momentul aderării, în sensul aplicării articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE.

| (80) | Sistemul nu intră sub incidența niciunei categorii din cele trei enumerate anterior. Prin urmare, aceasta trebuie considerat un nou ajutor la aderare în sensul aplicării articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Acest ajutor nu a fost notificat Comisiei, prin urmare constituie ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (19). |
| --- | --- |

(80)

Sistemul nu intră sub incidența niciunei categorii din cele trei enumerate anterior. Prin urmare, aceasta trebuie considerat un nou ajutor la aderare în sensul aplicării articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Acest ajutor nu a fost notificat Comisiei, prin urmare constituie ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (19).

7.2.3.   Compatibilitatea ajutoarelor cu Tratatul CE

| (81) | Comisia ia act de faptul că sistemul este format din trei părți, întrucât prevede ajutoare pentru trei grupuri diferite de beneficiari. În cazul primelor două grupuri, și anume producătorii de electricitate verde și centralele eficiente de cogenerare, obiectivul Sloveniei este protecția mediului. Ajutorul prevăzut pentru al treilea grup de beneficiari, și anume centrala electrică Trbovlje, este alocat menținerii unui anumit nivel de siguranță a aprovizionării cu energie electrică. |
| --- | --- |

(81)

Comisia ia act de faptul că sistemul este format din trei părți, întrucât prevede ajutoare pentru trei grupuri diferite de beneficiari. În cazul primelor două grupuri, și anume producătorii de electricitate verde și centralele eficiente de cogenerare, obiectivul Sloveniei este protecția mediului. Ajutorul prevăzut pentru al treilea grup de beneficiari, și anume centrala electrică Trbovlje, este alocat menținerii unui anumit nivel de siguranță a aprovizionării cu energie electrică.

| (82) | Luând în considerare diferitele obiective ale măsurilor, părțile sistemului vor fi evaluate separat. |
| --- | --- |

(82)

Luând în considerare diferitele obiective ale măsurilor, părțile sistemului vor fi evaluate separat.

| (83) | Comisia a evaluat conformitatea mecanismului de sprijin pentru producătorii de electricitate verde din perspectiva orientărilor de mediu, în special punctele 58 și următoarele, și ia în considerare cele ce urmează. |
| --- | --- |

(83)

Comisia a evaluat conformitatea mecanismului de sprijin pentru producătorii de electricitate verde din perspectiva orientărilor de mediu, în special punctele 58 și următoarele, și ia în considerare cele ce urmează.

| (84) | Comisia ia act de faptul că definiția surselor de energie regenerabile din regim este în conformitate cu definiția din Directiva 2001/77/CE. Prin urmare, sistemul este conform cu punctul 6, paragraful al optulea din orientările de mediu și se pot aplica punctele 58 și următoarele. |
| --- | --- |

(84)

Comisia ia act de faptul că definiția surselor de energie regenerabile din regim este în conformitate cu definiția din Directiva 2001/77/CE. Prin urmare, sistemul este conform cu punctul 6, paragraful al optulea din orientările de mediu și se pot aplica punctele 58 și următoarele.

| (85) | În conformitate cu punctul 59 primul paragraf din orientările de mediu, statele membre pot compensa diferența dintre costul de producție a energiei regenerabile și prețul pieței al formei de energie în cauză. Astfel, această compensare se poate referi numai la costurile suplimentare de producție pentru producerea de energie electrică ecologică în comparație cu costurile de producție pentru energia bazată pe surse convenționale de energie. Totuși, orice sprijin trebuie să acopere numai amortizarea tehnică și, dacă statele membre pot demonstra că acesta este indispensabil, un randament real al capitalului. |
| --- | --- |

(85)

În conformitate cu punctul 59 primul paragraf din orientările de mediu, statele membre pot compensa diferența dintre costul de producție a energiei regenerabile și prețul pieței al formei de energie în cauză. Astfel, această compensare se poate referi numai la costurile suplimentare de producție pentru producerea de energie electrică ecologică în comparație cu costurile de producție pentru energia bazată pe surse convenționale de energie. Totuși, orice sprijin trebuie să acopere numai amortizarea tehnică și, dacă statele membre pot demonstra că acesta este indispensabil, un randament real al capitalului.

| (86) | Slovenia a calculat compensația sub formă de tarife fixe (tarife garantate) pentru energia acordată ca sprijin după cum s-a descris anterior. Legea descrie metodele obiective de calculare a nivelurilor ajutoarelor. În conformitate cu informațiile menționate anterior, sprijinul nu va depăși amortizarea plus un randament real al capitalului. Ajutoarele vor fi acordate numai pe o perioadă de 10 ani, întrucât aceasta este durata acordurilor semnate între operatorii de rețea și producătorii de electricitate verde. Această perioadă nu depășește perioada obișnuită de amortizare de 15 ani pentru aceste centrale. Comisia ia act pozitiv de faptul că, în orice caz, prețul de cost al producției unei centrale electrice calificate este mai mare atât decât prețul mediul al pieței, cât și decât prețul de cumpărare garantat. Astfel, diferența dintre prețul pieței și costurile de producție a electricității verzi este mai mare decât prima pentru toate centralele electrice. |
| --- | --- |

(86)

Slovenia a calculat compensația sub formă de tarife fixe (tarife garantate) pentru energia acordată ca sprijin după cum s-a descris anterior. Legea descrie metodele obiective de calculare a nivelurilor ajutoarelor. În conformitate cu informațiile menționate anterior, sprijinul nu va depăși amortizarea plus un randament real al capitalului. Ajutoarele vor fi acordate numai pe o perioadă de 10 ani, întrucât aceasta este durata acordurilor semnate între operatorii de rețea și producătorii de electricitate verde. Această perioadă nu depășește perioada obișnuită de amortizare de 15 ani pentru aceste centrale. Comisia ia act pozitiv de faptul că, în orice caz, prețul de cost al producției unei centrale electrice calificate este mai mare atât decât prețul mediul al pieței, cât și decât prețul de cumpărare garantat. Astfel, diferența dintre prețul pieței și costurile de producție a electricității verzi este mai mare decât prima pentru toate centralele electrice.

| (87) | În plus, punctul 59 paragraful al doilea din orientările de mediu prevede că, pentru a se stabili valoarea ajutoarelor de exploatare, trebuie luat în considerare orice ajutor pentru investiții acordat firmei în cauză cu privire la noua centrală. După decizia de deschidere a procedurilor, Slovenia a informat Comisia că numai un număr limitat de producători de energie electrică regenerabilă au beneficiat de ajutorul pentru investiții pe lângă ajutorul de exploatare respectiv. Slovenia a pus în aplicare legislația prin care beneficiarii ajutorului pentru investiții au obligația să declare valoarea ajutorului acordat înainte de aproviziona rețeaua cu energie electrică la prețuri fixe. |
| --- | --- |

(87)

În plus, punctul 59 paragraful al doilea din orientările de mediu prevede că, pentru a se stabili valoarea ajutoarelor de exploatare, trebuie luat în considerare orice ajutor pentru investiții acordat firmei în cauză cu privire la noua centrală. După decizia de deschidere a procedurilor, Slovenia a informat Comisia că numai un număr limitat de producători de energie electrică regenerabilă au beneficiat de ajutorul pentru investiții pe lângă ajutorul de exploatare respectiv. Slovenia a pus în aplicare legislația prin care beneficiarii ajutorului pentru investiții au obligația să declare valoarea ajutorului acordat înainte de aproviziona rețeaua cu energie electrică la prețuri fixe.

| (88) | La acordarea ajutorului pentru investiții, prețul garantat este redus. Reducerea este în proporție de jumătate din ajutorul pentru investiții acordat. Chiar dacă, în teorie, proporția fixă poate determina posibilitatea unei supracompensări a tehnologiilor cu costuri mici de exploatare, Slovenia a demonstrat că, în practică, în cazurile foarte rare în care ajutorul pentru investiții a fost cumulat parțial cu sistemul de servicii sociale, nu a avut loc nicio supracompensare. Acest lucru se datorează faptului că Slovenia nu are centrale electrice pe bază de energie regenerabilă cu costuri mici de exploatare, precum morile de vând din ziua de azi. |
| --- | --- |

(88)

La acordarea ajutorului pentru investiții, prețul garantat este redus. Reducerea este în proporție de jumătate din ajutorul pentru investiții acordat. Chiar dacă, în teorie, proporția fixă poate determina posibilitatea unei supracompensări a tehnologiilor cu costuri mici de exploatare, Slovenia a demonstrat că, în practică, în cazurile foarte rare în care ajutorul pentru investiții a fost cumulat parțial cu sistemul de servicii sociale, nu a avut loc nicio supracompensare. Acest lucru se datorează faptului că Slovenia nu are centrale electrice pe bază de energie regenerabilă cu costuri mici de exploatare, precum morile de vând din ziua de azi.

| (89) | În vederea aplicării viitoare a sistemului, Slovenia s-a angajat să adapteze, după caz, reducerea proporției astfel încât să nu aibă loc nicio supracompensare în conformitate cu punctul 59 paragraful al doilea din orientările de mediu. |
| --- | --- |

(89)

În vederea aplicării viitoare a sistemului, Slovenia s-a angajat să adapteze, după caz, reducerea proporției astfel încât să nu aibă loc nicio supracompensare în conformitate cu punctul 59 paragraful al doilea din orientările de mediu.

| (90) | Prin urmare, Comisia constată că Slovenia a arătat că sprijinul acordat în conformitate cu măsura nu va depăși costurile suplimentare de producție ale surselor de energie regenerabile sprijinite prin măsură. Prin urmare, măsura este compatibilă cu punctele 58 și următoarele din orientările de mediu privind ajutoarele. |
| --- | --- |

(90)

Prin urmare, Comisia constată că Slovenia a arătat că sprijinul acordat în conformitate cu măsura nu va depăși costurile suplimentare de producție ale surselor de energie regenerabile sprijinite prin măsură. Prin urmare, măsura este compatibilă cu punctele 58 și următoarele din orientările de mediu privind ajutoarele.

| (91) | Comisia a evaluat conformitatea mecanismului de sprijin pentru centralele eficiente de cogenerare cu orientările de mediu, în special punctele 66 și 67 și constată următoarele: |
| --- | --- |

(91)

Comisia a evaluat conformitatea mecanismului de sprijin pentru centralele eficiente de cogenerare cu orientările de mediu, în special punctele 66 și 67 și constată următoarele:

| (92) | În primul rând, Comisia ia act de faptul că în conformitate cu punctul 66 din orientările de mediu, randamentul unităților de cogenerare care beneficiază de regim depășește valorile de referință prevăzute de Directiva 2004/8/CE. Slovenia va actualiza valorile de referință în conformitate cu directiva. Prin urmare, centralele de cogenerare aflate sub incidența sistemului îndeplinesc cerințele de eligibilitate prevăzute de orientările de mediu în conformitate cu punctul 31 din acestea. |
| --- | --- |

(92)

În primul rând, Comisia ia act de faptul că în conformitate cu punctul 66 din orientările de mediu, randamentul unităților de cogenerare care beneficiază de regim depășește valorile de referință prevăzute de Directiva 2004/8/CE. Slovenia va actualiza valorile de referință în conformitate cu directiva. Prin urmare, centralele de cogenerare aflate sub incidența sistemului îndeplinesc cerințele de eligibilitate prevăzute de orientările de mediu în conformitate cu punctul 31 din acestea.

| (93) | După cum reiese din informațiile prezentate de Slovenia, costul mediu de producere a energiei electrice în centralele de cogenerare este, în orice caz, mai mare decât prețul de cumpărare garantat (20). De asemenea, calculul ia în considerare venitul din producția și vânzarea de energie termică. Prin urmare, Comisia consideră că valoarea ajutoarelor este calculată în conformitate cu punctul 66 din orientările de mediu. |
| --- | --- |

(93)

După cum reiese din informațiile prezentate de Slovenia, costul mediu de producere a energiei electrice în centralele de cogenerare este, în orice caz, mai mare decât prețul de cumpărare garantat (20). De asemenea, calculul ia în considerare venitul din producția și vânzarea de energie termică. Prin urmare, Comisia consideră că valoarea ajutoarelor este calculată în conformitate cu punctul 66 din orientările de mediu.

| (94) | Slovenia a informat Comisia că ajutoarele pentru centralele de cogenerare sunt acordate în conformitate cu aceleași norme precum în cazul producătorilor de electricitate verde. Din moment ce aceste norme s-au dovedit compatibile cu orientările de mediu, Comisia constată că în consecință, componenta sistemului care acordă ajutoare pentru centralele de cogenerare este compatibilă cu punctul 66 din orientările de mediu. |
| --- | --- |

(94)

Slovenia a informat Comisia că ajutoarele pentru centralele de cogenerare sunt acordate în conformitate cu aceleași norme precum în cazul producătorilor de electricitate verde. Din moment ce aceste norme s-au dovedit compatibile cu orientările de mediu, Comisia constată că în consecință, componenta sistemului care acordă ajutoare pentru centralele de cogenerare este compatibilă cu punctul 66 din orientările de mediu.

| (95) | Comisia ia act de faptul că este posibil ca impunerea unei taxe atât pe electricitatea verde importată, cât și pe cea produsă intern în beneficiul electricității verzi produse intern să fi determinat în trecut la o discriminare a electricității verzi importate. Totuși, Slovenia s-a angajat să introducă posibilitatea rambursării taxei percepute pe electricitatea verde importată. Comisia ia act de faptul că rambursarea se va baza, în primul rând, pe sistemul comunitar privind garanția de origine. Prin aplicarea unor cerințe suplimentare, statele membre vor proteja sistemul împotriva declarațiilor de import majorate în mod artificial. La evaluarea proporționalității cerințelor, Comisia a lua în considerare riscul declarațiilor artificiale și dimensiunea redusă a pieței din Slovenia în care aceste declarații artificiale ar putea avea un impact considerabil asupra sistemului de sprijin. Astfel, Comisia consideră că Slovenia s-a angajat să instituie un instrument corespunzător pentru a elimina orice discriminare care ar fi putut apărea în trecut. |
| --- | --- |

(95)

Comisia ia act de faptul că este posibil ca impunerea unei taxe atât pe electricitatea verde importată, cât și pe cea produsă intern în beneficiul electricității verzi produse intern să fi determinat în trecut la o discriminare a electricității verzi importate. Totuși, Slovenia s-a angajat să introducă posibilitatea rambursării taxei percepute pe electricitatea verde importată. Comisia ia act de faptul că rambursarea se va baza, în primul rând, pe sistemul comunitar privind garanția de origine. Prin aplicarea unor cerințe suplimentare, statele membre vor proteja sistemul împotriva declarațiilor de import majorate în mod artificial. La evaluarea proporționalității cerințelor, Comisia a lua în considerare riscul declarațiilor artificiale și dimensiunea redusă a pieței din Slovenia în care aceste declarații artificiale ar putea avea un impact considerabil asupra sistemului de sprijin. Astfel, Comisia consideră că Slovenia s-a angajat să instituie un instrument corespunzător pentru a elimina orice discriminare care ar fi putut apărea în trecut.

| (96) | Comisia ia act de faptul că Slovenia s-a angajat să pună în aplicare noul mecanism de finanțare pe baza unei taxe de conectare care nu va depinde de consumul efectiv de electricitate verde importată și produsă intern. Acest nou mecanism nu va face deosebire de electricitatea verde importată. |
| --- | --- |

(96)

Comisia ia act de faptul că Slovenia s-a angajat să pună în aplicare noul mecanism de finanțare pe baza unei taxe de conectare care nu va depinde de consumul efectiv de electricitate verde importată și produsă intern. Acest nou mecanism nu va face deosebire de electricitatea verde importată.

| (97) | Având în vedere cele menționate anterior, ajutoarele acordate atât centralelor producătoare de electricitate verde, cât și centralelor de cogenerare îndeplinesc criteriile din orientările de mediu. Din moment ce acest lucru este suficient pentru a o declara compatibilă cu piața comună, Comisia consideră că nu este necesar să se analizeze dacă ajutoarele ar putea fi declarate compatibile, în conformitate cu alte dispoziții, chiar dacă Comisia a avut în vedere aceste dispoziții în decizia de deschidere a procedurilor. |
| --- | --- |

(97)

Având în vedere cele menționate anterior, ajutoarele acordate atât centralelor producătoare de electricitate verde, cât și centralelor de cogenerare îndeplinesc criteriile din orientările de mediu. Din moment ce acest lucru este suficient pentru a o declara compatibilă cu piața comună, Comisia consideră că nu este necesar să se analizeze dacă ajutoarele ar putea fi declarate compatibile, în conformitate cu alte dispoziții, chiar dacă Comisia a avut în vedere aceste dispoziții în decizia de deschidere a procedurilor.

7.3.   Evaluarea sprijinului acordat centralei electrice Trbovlje

| (98) | Slovenia consideră sprijinul acordat centralei electrice Trbovlje drept o compensare a costurilor unui serviciu de interes economic general în domeniul siguranței aprovizionării cu energie electrică. |
| --- | --- |

(98)

Slovenia consideră sprijinul acordat centralei electrice Trbovlje drept o compensare a costurilor unui serviciu de interes economic general în domeniul siguranței aprovizionării cu energie electrică.

| (99) | Compensațiile pentru costurile unui serviciu de interes economic general pot beneficia de o excepție de la principiul de interzicere a ajutoarelor de stat. În anumite cazuri, este posibil ca aceste compensații să nu fie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. În hotărârea sa din 24 iulie 2003, în cauza C-280/00 (21) (denumită în continuare „hotărârea Altmark”), Curtea a impus patru condiții pentru ca un sprijin de stat care urmărește compensarea costurilor unui serviciu de interes economic general să nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(99)

Compensațiile pentru costurile unui serviciu de interes economic general pot beneficia de o excepție de la principiul de interzicere a ajutoarelor de stat. În anumite cazuri, este posibil ca aceste compensații să nu fie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. În hotărârea sa din 24 iulie 2003, în cauza C-280/00 (21) (denumită în continuare „hotărârea Altmark”), Curtea a impus patru condiții pentru ca un sprijin de stat care urmărește compensarea costurilor unui serviciu de interes economic general să nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (100) | Comisia a analizat sprijinul acordat Trbovlje, având în vedere aceste patru condiții: |
| --- | --- |

(100)

Comisia a analizat sprijinul acordat Trbovlje, având în vedere aceste patru condiții:

| (101) | Prima condiție:„întreprinderea beneficiară trebuie să îndeplinească efectiv obligații de serviciu public, iar obligațiile trebuie clar definite”. |
| --- | --- |

(101)

Prima condiție:„întreprinderea beneficiară trebuie să îndeplinească efectiv obligații de serviciu public, iar obligațiile trebuie clar definite”.

| (102) | Comisia ia act de faptul că legislația Sloveniei încredințează centralei Trbovlje o obligație privind siguranța aprovizionării, făcând trimitere directă la Directiva 2003/54/CE, în special articolul 3 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (4), menționate anterior. |
| --- | --- |

(102)

Comisia ia act de faptul că legislația Sloveniei încredințează centralei Trbovlje o obligație privind siguranța aprovizionării, făcând trimitere directă la Directiva 2003/54/CE, în special articolul 3 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (4), menționate anterior.

| (103) | Comisia a constatat deja în mai multe decizii faptul că articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2003/54/CE, citit împreună cu articolul 3 alineatul (2) din aceeași directivă, ar putea fi interpretate ca asigurând baza pentru obligațiile de serviciu public în domeniul siguranței aprovizionării (22). Articolul menționează un procent maxim de 15 % din totalul energiei primare necesare producerii de energie electrică consumată în statul membru respectiv. Slovenia s-a angajat să limiteze domeniul de aplicare a sprijinului acordat centralei Trbovlje, astfel încât această limită să fie respectată, luând în considerare, de asemenea, sprijinul acordat în același scop în afara sistemului examinat în prezenta decizie. Obligația este, de asemenea, limitată în timp la anul 2009. |
| --- | --- |

(103)

Comisia a constatat deja în mai multe decizii faptul că articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2003/54/CE, citit împreună cu articolul 3 alineatul (2) din aceeași directivă, ar putea fi interpretate ca asigurând baza pentru obligațiile de serviciu public în domeniul siguranței aprovizionării (22). Articolul menționează un procent maxim de 15 % din totalul energiei primare necesare producerii de energie electrică consumată în statul membru respectiv. Slovenia s-a angajat să limiteze domeniul de aplicare a sprijinului acordat centralei Trbovlje, astfel încât această limită să fie respectată, luând în considerare, de asemenea, sprijinul acordat în același scop în afara sistemului examinat în prezenta decizie. Obligația este, de asemenea, limitată în timp la anul 2009.

| (104) | Prin urmare, Comisia consideră că prima condiție este îndeplinită. |
| --- | --- |

(104)

Prin urmare, Comisia consideră că prima condiție este îndeplinită.

| (105) | A doua condiție:„parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent”. |
| --- | --- |

(105)

A doua condiție:„parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent”.

| (106) | În cazul de față, sprijinul ia forma unui preț de cumpărare fix. În fiecare an, guvernul emite o decizie publicată care fixează valoarea energiei electrice acoperite de obligația de cumpărare și prețul de cumpărare al acesteia. Fixarea prețului respectă o metodologie transparentă cu o listă de costuri eligibile, care acoperă numai costurile de producție ale centralei. |
| --- | --- |

(106)

În cazul de față, sprijinul ia forma unui preț de cumpărare fix. În fiecare an, guvernul emite o decizie publicată care fixează valoarea energiei electrice acoperite de obligația de cumpărare și prețul de cumpărare al acesteia. Fixarea prețului respectă o metodologie transparentă cu o listă de costuri eligibile, care acoperă numai costurile de producție ale centralei.

| (107) | Prin urmare, Comisia consideră că cea de-a doua condiție este îndeplinită. |
| --- | --- |

(107)

Prin urmare, Comisia consideră că cea de-a doua condiție este îndeplinită.

| (108) | A treia condiție:„compensația nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi total sau parțial costurile suportate pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, ținând seama de veniturile rezultate și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații”. |
| --- | --- |

(108)

A treia condiție:„compensația nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi total sau parțial costurile suportate pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, ținând seama de veniturile rezultate și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații”.

| (109) | Prețul de cumpărare este stabilit numai în vederea acoperirii costurilor de producție a cantității prevăzute de energie electrică. Acesta nu include niciun element de profit. |
| --- | --- |

(109)

Prețul de cumpărare este stabilit numai în vederea acoperirii costurilor de producție a cantității prevăzute de energie electrică. Acesta nu include niciun element de profit.

| (110) | Prin urmare, Comisia consideră că cea de-a treia condiție este îndeplinită. |
| --- | --- |

(110)

Prin urmare, Comisia consideră că cea de-a treia condiție este îndeplinită.

| (111) | A patra condiție:„atunci când selectarea întreprinderii care are de îndeplinit obligațiile de serviciu public într-un caz concret nu s-a realizat pe baza procedurii privind achizițiile publice, care permite selecționarea ofertantului capabil să furnizeze serviciile respective la cel mai mic preț pentru comunitate, nivelul compensației necesare trebuie stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care le-ar fi suportat, pentru îndeplinirea obligațiilor, o întreprindere obișnuită, bine gestionată și echipată corespunzător cu mijloace de transport pentru a putea îndeplini cerințele de serviciu public necesare, avându-se în vedere veniturile realizate și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor”. |
| --- | --- |

(111)

A patra condiție:„atunci când selectarea întreprinderii care are de îndeplinit obligațiile de serviciu public într-un caz concret nu s-a realizat pe baza procedurii privind achizițiile publice, care permite selecționarea ofertantului capabil să furnizeze serviciile respective la cel mai mic preț pentru comunitate, nivelul compensației necesare trebuie stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care le-ar fi suportat, pentru îndeplinirea obligațiilor, o întreprindere obișnuită, bine gestionată și echipată corespunzător cu mijloace de transport pentru a putea îndeplini cerințele de serviciu public necesare, avându-se în vedere veniturile realizate și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor”.

| (112) | Centrala Trbovlje nu a fost selectată pe baza unei proceduri de achiziții publice. Totuși, Comisia ia act de faptul că Slovenia a demonstrat că, în cauza respectivă, selectarea Trbovlje a fost cea care a dus la prestarea serviciului de interes economic general la cel mai mic cost pentru comunitate, având în vedere constrângerile de fapt și de drept specifice care prevalează în acest caz. În cazul de față, obligația de serviciu public constă în asigurarea siguranței naționale a aprovizionării până în anul 2009, folosind ca surse primare de energie combustibili indigeni, într-un procent care să nu depășească, într-un an calendaristic, 15 % din totalul energiei primare necesare producerii energiei electrice consumate în Slovenia. |
| --- | --- |

(112)

Centrala Trbovlje nu a fost selectată pe baza unei proceduri de achiziții publice. Totuși, Comisia ia act de faptul că Slovenia a demonstrat că, în cauza respectivă, selectarea Trbovlje a fost cea care a dus la prestarea serviciului de interes economic general la cel mai mic cost pentru comunitate, având în vedere constrângerile de fapt și de drept specifice care prevalează în acest caz. În cazul de față, obligația de serviciu public constă în asigurarea siguranței naționale a aprovizionării până în anul 2009, folosind ca surse primare de energie combustibili indigeni, într-un procent care să nu depășească, într-un an calendaristic, 15 % din totalul energiei primare necesare producerii energiei electrice consumate în Slovenia.

| (113) | În situația de față, cel mult două centrale electrice din Slovenia ar putea îndeplini, în orice caz, obligația de serviciu public în cauză în situația lor actuală. Acestea sunt centrala Šoštanj și centrala Trbovlje. |
| --- | --- |

(113)

În situația de față, cel mult două centrale electrice din Slovenia ar putea îndeplini, în orice caz, obligația de serviciu public în cauză în situația lor actuală. Acestea sunt centrala Šoštanj și centrala Trbovlje.

| (114) | Alte centrale ar necesita construirea de instalații costisitoare de curățare a gazelor de ardere pentru a le putea folosi, ceea ce ar face această opțiune neeconomică. Cele două unități ale centralei Šoštanj care pot funcționa cu combustibil indigen sunt deja utilizate la capacitate maximă cu lignit indigen. Nu ar fi economic să se mărească capacitatea maximă de ardere a combustibililor indigeni, deoarece acest lucru ar necesita o extindere a centralei sau dotarea unor unități cu instalații de curățare a gazelor de ardere. La calcularea limitei de 15 % prevăzută la punctul (112), autoritățile slovene au luat în considerare producția acestor două unități. Prin urmare, numai Trbovlje a fost în măsură să îndeplinească obligația de serviciu public în acest caz. Sprijinul acordat Trbovlje acoperă numai procentul de 15 % care nu poate fi acoperit de centrala Šoštanj. |
| --- | --- |

(114)

Alte centrale ar necesita construirea de instalații costisitoare de curățare a gazelor de ardere pentru a le putea folosi, ceea ce ar face această opțiune neeconomică. Cele două unități ale centralei Šoštanj care pot funcționa cu combustibil indigen sunt deja utilizate la capacitate maximă cu lignit indigen. Nu ar fi economic să se mărească capacitatea maximă de ardere a combustibililor indigeni, deoarece acest lucru ar necesita o extindere a centralei sau dotarea unor unități cu instalații de curățare a gazelor de ardere. La calcularea limitei de 15 % prevăzută la punctul (112), autoritățile slovene au luat în considerare producția acestor două unități. Prin urmare, numai Trbovlje a fost în măsură să îndeplinească obligația de serviciu public în acest caz. Sprijinul acordat Trbovlje acoperă numai procentul de 15 % care nu poate fi acoperit de centrala Šoštanj.

| (115) | Prin urmare, Slovenia a folosit cea mai eficientă metodă din punct de vedere economic pentru a-și îndeplini obligația de serviciu public care constă în producerea de energie electrică folosind combustibil indigen. Luând în considerare, de asemenea, faptul că obligația de serviciu public nu include niciun element de profit, Comisia concluzionează că obligația de serviciu public este îndeplinită la cel mai mic cost pentru comunitate. Prin organizarea unei licitații nu s-ar fi ajuns la o soluție mai puțin costisitoare. Într-adevăr, pe termen scurt (până în anul 2009) modernizarea centralelor existente sau construirea de noi centrale mai eficiente (presupunând că aceasta ar fi posibil) ar fi necesitat costuri mari de investiție și orice ofertant ar fi solicitat o compensare, inclusiv cel puțin un profit rezonabil prin randamentul capitalului investit. Astfel, acest lucru ar fi condus la creșterea sumei compensației ce urma să fie acordată operatorului care avea obligația SIEG. |
| --- | --- |

(115)

Prin urmare, Slovenia a folosit cea mai eficientă metodă din punct de vedere economic pentru a-și îndeplini obligația de serviciu public care constă în producerea de energie electrică folosind combustibil indigen. Luând în considerare, de asemenea, faptul că obligația de serviciu public nu include niciun element de profit, Comisia concluzionează că obligația de serviciu public este îndeplinită la cel mai mic cost pentru comunitate. Prin organizarea unei licitații nu s-ar fi ajuns la o soluție mai puțin costisitoare. Într-adevăr, pe termen scurt (până în anul 2009) modernizarea centralelor existente sau construirea de noi centrale mai eficiente (presupunând că aceasta ar fi posibil) ar fi necesitat costuri mari de investiție și orice ofertant ar fi solicitat o compensare, inclusiv cel puțin un profit rezonabil prin randamentul capitalului investit. Astfel, acest lucru ar fi condus la creșterea sumei compensației ce urma să fie acordată operatorului care avea obligația SIEG.

| (116) | În continuare, Comisia ia act de faptul că nu există nicio indicație că centrala Trbovlje nu ar fi exploatată ca o întreprindere obișnuită bine gestionată sau că ar fi exploatată într-un mod extrem de ineficient. Comisia ia act de faptul că societatea își restructurase deja activitățile în momentul tranziției economice din Slovenia, în special prin închiderea unităților sale mai vechi și mai puțin eficiente care erau depășite și prin reducerea personalului. Aceasta a luat, de asemenea, act de faptul că remunerarea obligației de serviciu public nu include, în niciun caz, profiturile. |
| --- | --- |

(116)

În continuare, Comisia ia act de faptul că nu există nicio indicație că centrala Trbovlje nu ar fi exploatată ca o întreprindere obișnuită bine gestionată sau că ar fi exploatată într-un mod extrem de ineficient. Comisia ia act de faptul că societatea își restructurase deja activitățile în momentul tranziției economice din Slovenia, în special prin închiderea unităților sale mai vechi și mai puțin eficiente care erau depășite și prin reducerea personalului. Aceasta a luat, de asemenea, act de faptul că remunerarea obligației de serviciu public nu include, în niciun caz, profiturile.

| (117) | În cele din urmă, Comisia ia act de faptul că centrala Trbovlje nu va fi în măsură să utilizeze efectul noului sistem de negociere a drepturilor de emisie („SNDE”) între 2008 și 2012 pentru a genera venituri sau profituri suplimentare, care ar rezulta din obligația sa specifică de serviciu public în comparație cu cele pe care orice altă întreprindere comparabilă ar putea să le realizeze. Într-adevăr, statul impune centralei Trbovlje o obligație de serviciu public pentru producția de energie electrică. Spre deosebire de centralele care își vând în mod liber energia electrică pe piață, Trbovlje va beneficia de o alternativă de întrerupere a producției de energie electrică și de vânzare pe piața de CO2 a cotelor de emisie necesare, primite gratuit fără a fi nevoită să cumpere un număr echivalent de cote de emisie pentru a-și îndeplini obligațiile de restituire. Fără a aduce atingere randamentului din ce în ce mai mare al centralei, acest lucru este în conformitate cu structura de stimulente creată de SNDE și, prin urmare, eliberând cote de emisii disponibile pe care le-ar putea vinde cu respectarea obligației sale de serviciu public de a produce o anumită cantitate de energie electrică. |
| --- | --- |

(117)

În cele din urmă, Comisia ia act de faptul că centrala Trbovlje nu va fi în măsură să utilizeze efectul noului sistem de negociere a drepturilor de emisie („SNDE”) între 2008 și 2012 pentru a genera venituri sau profituri suplimentare, care ar rezulta din obligația sa specifică de serviciu public în comparație cu cele pe care orice altă întreprindere comparabilă ar putea să le realizeze. Într-adevăr, statul impune centralei Trbovlje o obligație de serviciu public pentru producția de energie electrică. Spre deosebire de centralele care își vând în mod liber energia electrică pe piață, Trbovlje va beneficia de o alternativă de întrerupere a producției de energie electrică și de vânzare pe piața de CO2 a cotelor de emisie necesare, primite gratuit fără a fi nevoită să cumpere un număr echivalent de cote de emisie pentru a-și îndeplini obligațiile de restituire. Fără a aduce atingere randamentului din ce în ce mai mare al centralei, acest lucru este în conformitate cu structura de stimulente creată de SNDE și, prin urmare, eliberând cote de emisii disponibile pe care le-ar putea vinde cu respectarea obligației sale de serviciu public de a produce o anumită cantitate de energie electrică.

| (118) | Raționamentul de mai sus pleacă de la premisa că, în prezent, lignitul este cea mai economică sursă de combustibil indigen pentru producerea de energie electrică în Slovenia. Comisia consideră că, în prezent, și pe termen scurt, acest lucru este valabil și în acest caz. |
| --- | --- |

(118)

Raționamentul de mai sus pleacă de la premisa că, în prezent, lignitul este cea mai economică sursă de combustibil indigen pentru producerea de energie electrică în Slovenia. Comisia consideră că, în prezent, și pe termen scurt, acest lucru este valabil și în acest caz.

| (119) | Totuși, Comisia, ia act, de asemenea, de faptul că anumite tehnologii de producere a energiei electrice care utilizează surse regenerabile de combustibil indigen au deja costuri de producție care nu depășesc cu mult costurile de producție a lignitului. Aceasta este și situația centralelor mari pe bază de biomasă, pentru care, conform Sloveniei, costurile de producție sunt în medie de 18,18 SIT/MWh, ceea ce înseamnă cu puțin de 10 % peste costurile de la Trbovlje. |
| --- | --- |

(119)

Totuși, Comisia, ia act, de asemenea, de faptul că anumite tehnologii de producere a energiei electrice care utilizează surse regenerabile de combustibil indigen au deja costuri de producție care nu depășesc cu mult costurile de producție a lignitului. Aceasta este și situația centralelor mari pe bază de biomasă, pentru care, conform Sloveniei, costurile de producție sunt în medie de 18,18 SIT/MWh, ceea ce înseamnă cu puțin de 10 % peste costurile de la Trbovlje.

| (120) | Prin urmare, Comisia ia act de faptul că în prezenta decizie, raționamentul se bazează pe contextul special din prezentul caz și îndeosebi pe faptul că obligația impusă centralei Trbovlje se va stinge în anul 2009. Pe termen mai lung, în cazul în care costurile resurselor regenerabile se vor fi redus și capacitatea lor totală va fi crescut, situația se poate schimba. |
| --- | --- |

(120)

Prin urmare, Comisia ia act de faptul că în prezenta decizie, raționamentul se bazează pe contextul special din prezentul caz și îndeosebi pe faptul că obligația impusă centralei Trbovlje se va stinge în anul 2009. Pe termen mai lung, în cazul în care costurile resurselor regenerabile se vor fi redus și capacitatea lor totală va fi crescut, situația se poate schimba.

| (121) | În plus, Comisia ia în considerare faptul că această obligație specială de serviciu public a fost încredințată în temeiul unui act comunitar – Directiva 2003/54/CE. Caracterul special al acestei obligații de serviciu public, care asigură siguranța națională a aprovizionării, poate fi interpretat ca limitând domeniul de aplicare, prin definiție, la frontierele naționale în cadrul cărora obligația urma să-i fie încredințată furnizorului. |
| --- | --- |

(121)

În plus, Comisia ia în considerare faptul că această obligație specială de serviciu public a fost încredințată în temeiul unui act comunitar – Directiva 2003/54/CE. Caracterul special al acestei obligații de serviciu public, care asigură siguranța națională a aprovizionării, poate fi interpretat ca limitând domeniul de aplicare, prin definiție, la frontierele naționale în cadrul cărora obligația urma să-i fie încredințată furnizorului.

| (122) | Prin urmare, Comisia consideră că metoda utilizată de Slovenia de fixare a sumei compensației acordate centralei Trbovlje asigură că SIEG este furnizat la cel mai mic cost pentru comunitate până în anul 2009. În circumstanțele de drept și de fapt specifice cauzei, compensația nu pare să depășească ceea ce o întreprindere obișnuită bine gestionată ar solicita pentru a o realiza. Prin urmare, Comisia consideră că cea de-a patra condiție este îndeplinită, reținând faptul că obligația de serviciu public se stinge la sfârșitul anului 2009. De asemenea, această limitare în timp va oferi Sloveniei libertatea de a reflecta asupra faptului dacă din anul 2010 va trece la tehnologii pe bază de „cărbune curat” pentru utilizarea lignitului sau dacă va transforma combustibilul în biomasă ori în alt combustibil mai puțin poluant, în conformitate cu politica de energie a Uniunii Europene. (23) |
| --- | --- |

(122)

Prin urmare, Comisia consideră că metoda utilizată de Slovenia de fixare a sumei compensației acordate centralei Trbovlje asigură că SIEG este furnizat la cel mai mic cost pentru comunitate până în anul 2009. În circumstanțele de drept și de fapt specifice cauzei, compensația nu pare să depășească ceea ce o întreprindere obișnuită bine gestionată ar solicita pentru a o realiza. Prin urmare, Comisia consideră că cea de-a patra condiție este îndeplinită, reținând faptul că obligația de serviciu public se stinge la sfârșitul anului 2009. De asemenea, această limitare în timp va oferi Sloveniei libertatea de a reflecta asupra faptului dacă din anul 2010 va trece la tehnologii pe bază de „cărbune curat” pentru utilizarea lignitului sau dacă va transforma combustibilul în biomasă ori în alt combustibil mai puțin poluant, în conformitate cu politica de energie a Uniunii Europene. (23)

| (123) | Având în vedere cele menționate anterior, Comisia concluzionează că sprijinul acordat centralei electrice Trbovlje în circumstanțele specifice de mai sus îndeplinește cele patru condiții ale hotărârii în cauza Altmark și nu constituie ajutor în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

(123)

Având în vedere cele menționate anterior, Comisia concluzionează că sprijinul acordat centralei electrice Trbovlje în circumstanțele specifice de mai sus îndeplinește cele patru condiții ale hotărârii în cauza Altmark și nu constituie ajutor în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutoarele acordate producătorilor de energie electrică calificați care utilizează surse regenerabile de energie primară în conformitate cu Legea privind energia din Slovenia sunt compatibile cu articolul 87 alineatul (3) din Tratatul CE.

Articolul 2

Ajutoarele acordate producătorilor de energie electrică calificați ce utilizează centrale de cogenerare în temeiul Legii din Slovenia privind energia sunt compatibile cu articolul 87 alineatul (3) din Tratatul CE.

Articolul 3

Sprijinul acordat centralei electrice Trbovlje, astfel cum este definit prin Legea din Slovenia privind energia nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovenia.

Adoptată la Bruxelles, 24 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 46, 22.2.2005, p. 3.

1

(2)  JO C 63, 15.3.2005, p. 2.

2

(3)  Ordonanța privind condițiile de obținere a statutului de producător calificat de energie electrică (JO din RS, nr. 29/01 și 99/01).

3

(4)  JO C 37, 3.2.2001, p. 3.

4

(5)  Adoptată de Comisie la 26.7.2001. Disponibilă pe website-ul Direcției Generale Concurență a Comisiei la următoare adresă: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

5

Comunicată statelor membre prin scrisoarea ref. SG(2001) D/290869 din 6.8.2001.

(6)  Monitorul Oficial al Sloveniei nr. 79/1999, 51/2004.

6

(7)  JO C 164, 10.7.2002, p. 3, în ambele cazuri.

7

(8)  JO L 283, 27.10.2001, p. 33.

8

(9)  Monitorul Oficial al Republicii Slovenia nr. 25/02.

9

(10)  JO L 52, 21.2.2004, p. 50.

10

(11)  Monitorul Oficial al Sloveniei nr. 74/01.

11

(12)  Monitorul Oficial al Sloveniei nr. 49/03.

12

(13)  Sursa: Agenția Internațională de Energie. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI

13

(14)  A se vedea, de exemplu, cauza N 161/04 – Portugalia, JO C 250, 8.10.2005, p. 9.

14

(15)  Hotărârea din 2.7.1974 în cauza C-173/73 – Italia v/Comisie.

15

(16)  Hotărârea din 22.3.1997 în cauza C-78/79, Steinike v/Republica Federală Germania.

16

(17)  Hotărârea Curții din 15 iulie 2004 în cazul C-345/02.

17

(18)  Jurnalul Oficial al Republicii Slovenia nr. 29/01 și 99/01

18

(19)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

19

(20)  A se vedea ultimele rânduri din tabelele de mai sus.

20

(21)  Hotărârea Curții din 24.7.2003 în cauza C-280/00, Altmark trans Gmbh, Regierungsprasidium Magdeburg și Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh.

21

Altmark trans Gmbh, Regierungsprasidium Magdeburg și Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh

(22)  A se vedea deciziile Comisiei în cauzele N 34/99 (JO C 5, 8.1.2002, p. 2), NN 49/99 (JO C 268, 22.9.2001, p. 7) și N 6/A/2001 (JO C 77, 28.3.2002, p. 26).

22

(23)  A se vedea pachetul energetic din ianuarie 2007, în special COM(2006) 843 final.

23

---

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/25

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 aprilie 2007

privind ajutorul de stat C 26/2006 (ex N 110/2006); Mecanismul temporar de apărare pentru construcții navale – Portugalia

[notificată cu numărul C(2007) 1756]

(Numai textul în limba portugheză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/581/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile conform acestor dispoziții (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 7 februarie 2006 (înregistrată la 10 februarie 2006), Portugalia a notificat Comisiei intenția sa de a acorda un ajutor de operare întreprinderii Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC”). Prin scrisoarea din 13 martie 2006, Comisia a solicitat clarificări suplimentare, pe care Portugalia le-a furnizat prin e-mail-ul datat 28 aprilie 2006. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 7 februarie 2006 (înregistrată la 10 februarie 2006), Portugalia a notificat Comisiei intenția sa de a acorda un ajutor de operare întreprinderii Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC”). Prin scrisoarea din 13 martie 2006, Comisia a solicitat clarificări suplimentare, pe care Portugalia le-a furnizat prin e-mail-ul datat 28 aprilie 2006.

| (2) | Prin scrisoarea din 23 iunie 2006, Comisia a informat Portugalia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE referitoare la ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 23 iunie 2006, Comisia a informat Portugalia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE referitoare la ajutorul în cauză.

| (3) | Prin scrisoarea din 25 iulie 2006 (înregistrată la 26 iulie 2006), autoritățile portugheze și-au prezentat observațiile în contextul inițierii procedurii menționate mai sus. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 25 iulie 2006 (înregistrată la 26 iulie 2006), autoritățile portugheze și-au prezentat observațiile în contextul inițierii procedurii menționate mai sus.

| (4) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu s-au prezentat observații de către trei părți. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu s-au prezentat observații de către trei părți.

II.   DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURII DE AJUTOR

| (5) | Ajutorul este destinat întreprinderii Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC”), un șantier naval portughez având în prezent aproximativ 1 000 de angajați. |
| --- | --- |

(5)

Ajutorul este destinat întreprinderii Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC”), un șantier naval portughez având în prezent aproximativ 1 000 de angajați.

| (6) | La 14 noiembrie 2003, ENVC a semnat un contract cu un armator francez, Fouquet Sacops SA, în vederea livrării unui tanc petrolier și chimic (nava nr. 227), pentru prețul contractual de 22 900 000 EUR. Vasul a fost livrat la 26 aprilie 2005. |
| --- | --- |

(6)

La 14 noiembrie 2003, ENVC a semnat un contract cu un armator francez, Fouquet Sacops SA, în vederea livrării unui tanc petrolier și chimic (nava nr. 227), pentru prețul contractual de 22 900 000 EUR. Vasul a fost livrat la 26 aprilie 2005.

| (7) | Portugalia propune acordarea de ajutor întreprinderii ENVC pentru contractul în cauză sub forma unei subvenții în valoare de 1 461 702 EUR în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1177/2002 al Consiliului privind mecanismul temporar de apărare pentru construcții navale (3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 502/2004 (4) al Cosiliului („Regulamentul TDM”). Regulamentul TDM a intrat în vigoare la 3 iulie 2002 și a expirat la 31 martie 2005; prin urmare, acesta nu mai era în vigoare la data la care Portugalia a notificat ajutorul. |
| --- | --- |

(7)

Portugalia propune acordarea de ajutor întreprinderii ENVC pentru contractul în cauză sub forma unei subvenții în valoare de 1 461 702 EUR în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1177/2002 al Consiliului privind mecanismul temporar de apărare pentru construcții navale (3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 502/2004 (4) al Cosiliului („Regulamentul TDM”). Regulamentul TDM a intrat în vigoare la 3 iulie 2002 și a expirat la 31 martie 2005; prin urmare, acesta nu mai era în vigoare la data la care Portugalia a notificat ajutorul.

| (8) | Cu toate acestea, Portugalia susține eligibilitatea contractului pentru acordarea unui ajutor în temeiul Regulamentului TDM, din motivele menționate mai jos. |
| --- | --- |

(8)

Cu toate acestea, Portugalia susține eligibilitatea contractului pentru acordarea unui ajutor în temeiul Regulamentului TDM, din motivele menționate mai jos.

| (9) | Articolul 4 din Regulamentul TDM prevede că „Prezentul regulament se aplică contractelor finale încheiate de la intrarea în vigoare și până la expirarea acestuia...”. În acest sens, Portugalia afirmă că respectivul contract a fost semnat la 14 noiembrie 2003, adică în perioada în care Regulamentul TDM era încă în vigoare, rămânând astfel eligibil pentru acordarea unui ajutor. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 4 din Regulamentul TDM prevede că „Prezentul regulament se aplică contractelor finale încheiate de la intrarea în vigoare și până la expirarea acestuia...”. În acest sens, Portugalia afirmă că respectivul contract a fost semnat la 14 noiembrie 2003, adică în perioada în care Regulamentul TDM era încă în vigoare, rămânând astfel eligibil pentru acordarea unui ajutor.

| (10) | De asemenea, Portugalia susține că respectivul contract a făcut obiectul unor oferte de preț mai scăzute din partea unor șantiere navale coreene, îndeplinindu-se astfel condițiile articolului 2 din Regulamentul TDM, și că acordarea ajutorului este, prin urmare, justificată pentru contracararea concurenței neloiale din partea șantierelor navale coreene. |
| --- | --- |

(10)

De asemenea, Portugalia susține că respectivul contract a făcut obiectul unor oferte de preț mai scăzute din partea unor șantiere navale coreene, îndeplinindu-se astfel condițiile articolului 2 din Regulamentul TDM, și că acordarea ajutorului este, prin urmare, justificată pentru contracararea concurenței neloiale din partea șantierelor navale coreene.

III.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII FORMALE DE INVESTIGAȚIE

| (11) | În decizia de inițiere a procedurii formale de investigație în prezentul caz, Comisia a declarat că are îndoieli în ceea ce privește compatibilitatea acordării ajutorului în temeiul Regulamentului TDM cu piața comună, din motivele menționate mai jos. |
| --- | --- |

(11)

În decizia de inițiere a procedurii formale de investigație în prezentul caz, Comisia a declarat că are îndoieli în ceea ce privește compatibilitatea acordării ajutorului în temeiul Regulamentului TDM cu piața comună, din motivele menționate mai jos.

| (12) | În primul rând, Comisia are îndoieli în privința efectului stimulativ al ajutorului. Comisia a observat, în acest sens, că Portugalia nu a prezentat dovezi că la momentul în care ENVC a semnat contractul existau asigurări din partea statului prin care șantierul naval urma să obțină ajutorul. Dimpotrivă, Portugalia nu avea pregătit un sistem TDM. În plus, conform datelor disponibile, decizia autorităților portugheze de a acorda un ajutor întreprinderii ENVC (sub rezerva aprobării de către Comisie) a fost adoptată abia la 28 decembrie 2005, adică la mult timp de la semnarea contractului, iar vasul livrat. Se pare că ENVC nu a fost convinsă să semneze contractul de obținere a unui ajutor de stat, având în vedere faptul că ajutorul nu era disponibil la data finalizării proiectului. |
| --- | --- |

(12)

În primul rând, Comisia are îndoieli în privința efectului stimulativ al ajutorului. Comisia a observat, în acest sens, că Portugalia nu a prezentat dovezi că la momentul în care ENVC a semnat contractul existau asigurări din partea statului prin care șantierul naval urma să obțină ajutorul. Dimpotrivă, Portugalia nu avea pregătit un sistem TDM. În plus, conform datelor disponibile, decizia autorităților portugheze de a acorda un ajutor întreprinderii ENVC (sub rezerva aprobării de către Comisie) a fost adoptată abia la 28 decembrie 2005, adică la mult timp de la semnarea contractului, iar vasul livrat. Se pare că ENVC nu a fost convinsă să semneze contractul de obținere a unui ajutor de stat, având în vedere faptul că ajutorul nu era disponibil la data finalizării proiectului.

| (13) | În al doilea rând, Comisia a pus la îndoială temeiul juridic pentru aprobarea ajutorului. Comisia a subliniat faptul că Regulamentul TDM expirase la 31 martie 2005 și că, prin urmare, acesta nu mai era în vigoare la data la care Portugalia a notificat acordarea ajutorului. Deși Regulamentul TDM era valabil pentru toate contractele semnate în perioada punerii sale în aplicare, nu prezintă certitudine faptul că măsura notificată în temeiul unui instrument care nu ținea de legislația UE ar putea fi evaluată de către Comisie. |
| --- | --- |

(13)

În al doilea rând, Comisia a pus la îndoială temeiul juridic pentru aprobarea ajutorului. Comisia a subliniat faptul că Regulamentul TDM expirase la 31 martie 2005 și că, prin urmare, acesta nu mai era în vigoare la data la care Portugalia a notificat acordarea ajutorului. Deși Regulamentul TDM era valabil pentru toate contractele semnate în perioada punerii sale în aplicare, nu prezintă certitudine faptul că măsura notificată în temeiul unui instrument care nu ținea de legislația UE ar putea fi evaluată de către Comisie.

| (14) | În plus, Comisia a remarcat contestarea de către Coreea a compatibilității Regulamentului TDM cu două reglementări ale OMC. La 22 aprilie 2005, o echipă a OMC a emis un raport a cărui concluzie era că Regulamentul TDM și mai multe sisteme naționale TDM existente în momentul în care Coreea a inițiat litigiul OMC încălcau articolul 23.1 din Înțelegerea privind normele și procedurile de guvernare a soluționării litigiilor (ÎSL) (5). La 20 iunie 2005, Organul OMC pentru soluționarea diferendelor (OSD) a adoptat raportul echipei de experți incluzând recomandarea acesteia pentru Comunitate de a pune în conformitate Regulamentul TDM și sistemele naționale TDM cu obligațiile sale care decurg din acordurile OMC (6). La 20 iulie 2005, Comunitatea a informat OSD că s-a conformat deja hotărârii și recomandărilor adoptate de acesta deoarece Regulamentul TDM expirase la 31 martie 2005, iar statele membre nu mai puteau acorda ajutoare de operare în temeiul acestuia. |
| --- | --- |

(14)

În plus, Comisia a remarcat contestarea de către Coreea a compatibilității Regulamentului TDM cu două reglementări ale OMC. La 22 aprilie 2005, o echipă a OMC a emis un raport a cărui concluzie era că Regulamentul TDM și mai multe sisteme naționale TDM existente în momentul în care Coreea a inițiat litigiul OMC încălcau articolul 23.1 din Înțelegerea privind normele și procedurile de guvernare a soluționării litigiilor (ÎSL) (5). La 20 iunie 2005, Organul OMC pentru soluționarea diferendelor (OSD) a adoptat raportul echipei de experți incluzând recomandarea acesteia pentru Comunitate de a pune în conformitate Regulamentul TDM și sistemele naționale TDM cu obligațiile sale care decurg din acordurile OMC (6). La 20 iulie 2005, Comunitatea a informat OSD că s-a conformat deja hotărârii și recomandărilor adoptate de acesta deoarece Regulamentul TDM expirase la 31 martie 2005, iar statele membre nu mai puteau acorda ajutoare de operare în temeiul acestuia.

| (15) | Autorizarea ajutorului propus ar însemna continuarea aplicării Regulamentului TDM prin încălcarea obligației Comunității de a se conforma hotărârii adoptate de către conducerea OSD. Prin urmare, Comisia nu a luat în considerare în acest stadiu faptul că ajutorul ar putea fi acordat conform obligațiilor internaționale ale Comunității. |
| --- | --- |

(15)

Autorizarea ajutorului propus ar însemna continuarea aplicării Regulamentului TDM prin încălcarea obligației Comunității de a se conforma hotărârii adoptate de către conducerea OSD. Prin urmare, Comisia nu a luat în considerare în acest stadiu faptul că ajutorul ar putea fi acordat conform obligațiilor internaționale ale Comunității.

| (16) | În al treilea rând, în ceea ce privește intensitatea ajutorului, Comisia a remarcat faptul că valoarea ajutorului părea să fie cu 6 % mai mare decât valoarea înscrisă în contract, depășind intensitatea maximă a ajutorului permisă prin articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul TDM. |
| --- | --- |

(16)

În al treilea rând, în ceea ce privește intensitatea ajutorului, Comisia a remarcat faptul că valoarea ajutorului părea să fie cu 6 % mai mare decât valoarea înscrisă în contract, depășind intensitatea maximă a ajutorului permisă prin articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul TDM.

IV.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PORTUGALIA

| (17) | Portugalia a notat faptul că valoarea ajutorului la care a făcut referire Comisia în decizia de inițiere a procedurii formale de investigație (1 401 702 EUR) (7) nu corespunde cu valoarea notificată a ajutorului (1 461 702 EUR). |
| --- | --- |

(17)

Portugalia a notat faptul că valoarea ajutorului la care a făcut referire Comisia în decizia de inițiere a procedurii formale de investigație (1 401 702 EUR) (7) nu corespunde cu valoarea notificată a ajutorului (1 461 702 EUR).

| (18) | În ceea ce privește intensitatea ajutorului, Portugalia a remarcat faptul că, în conformitate cu Regulamentul TDM, intensitatea maximă a ajutorului era de 6 % din valoarea contractului înainte de ajutor [față de 6 % din valoarea contractului, astfel cum s-a menționat în decizia Comisiei de inițiere a procedurii formale de investigație (8)] și că, din acest motiv, intensitatea ajutorului era în conformitate cu Regulamentul TDM. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește intensitatea ajutorului, Portugalia a remarcat faptul că, în conformitate cu Regulamentul TDM, intensitatea maximă a ajutorului era de 6 % din valoarea contractului înainte de ajutor [față de 6 % din valoarea contractului, astfel cum s-a menționat în decizia Comisiei de inițiere a procedurii formale de investigație (8)] și că, din acest motiv, intensitatea ajutorului era în conformitate cu Regulamentul TDM.

| (19) | La un nivel mai general, Portugalia a precizat că obiectivul Regulamentului TDM a fost de a contracara concurența neloială din partea Coreei și că toate șantierele navale din UE erau supuse condiții în ceea ce privește obținerea unui ajutor în temeiul regulamentului. În opinia Portugaliei, ajutorul nu a influențat, prin urmare, comerțul pe piața comună și, din acest motiv, nu era sigur că se putea califica drept ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(19)

La un nivel mai general, Portugalia a precizat că obiectivul Regulamentului TDM a fost de a contracara concurența neloială din partea Coreei și că toate șantierele navale din UE erau supuse condiții în ceea ce privește obținerea unui ajutor în temeiul regulamentului. În opinia Portugaliei, ajutorul nu a influențat, prin urmare, comerțul pe piața comună și, din acest motiv, nu era sigur că se putea califica drept ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (20) | În ceea ce privește efectul stimulativ, Portugalia a prezentat noi dovezi prin care a arătat că șantierul naval solicitase ajutorul la 25 septembrie 2003, adică anterior semnării contractului. În acest context, Portugalia a prezentat o copie a scrisorii din partea autorităților portugheze către șantierul naval, datată 26 septembrie 2003, în care acestea au confirmat primirea cererii de acordare de ajutor și în care au reamintit faptul că acordarea ajutorului se afla sub rezerva aprobării de către Comisie. Potrivit celor declarate de Portugalia, această scrisoare era elocventă pentru consimțământul autorităților portugheze de a acorda ajutorul, cu condiția îndeplinirii tuturor condițiilor legale. |
| --- | --- |

(20)

În ceea ce privește efectul stimulativ, Portugalia a prezentat noi dovezi prin care a arătat că șantierul naval solicitase ajutorul la 25 septembrie 2003, adică anterior semnării contractului. În acest context, Portugalia a prezentat o copie a scrisorii din partea autorităților portugheze către șantierul naval, datată 26 septembrie 2003, în care acestea au confirmat primirea cererii de acordare de ajutor și în care au reamintit faptul că acordarea ajutorului se afla sub rezerva aprobării de către Comisie. Potrivit celor declarate de Portugalia, această scrisoare era elocventă pentru consimțământul autorităților portugheze de a acorda ajutorul, cu condiția îndeplinirii tuturor condițiilor legale.

| (21) | Portugalia a mai susținut că, pe baza experienței anterioare, exista o înțelegere ca solicitările de ajutor din partea industriei de construcții navale să fie susținute de Portugalia cu condiția existenței unui temei juridic în acest sens (în acest caz, Regulamentul TDM). Faptul că ajutorul a fost aprobat în mod oficial de către Portugalia abia în decembrie 2005 s-a datorat unor întârzieri administrative interne. Totuși, acest lucru nu a afectat faptul că șantierul naval spera să primească ajutorul, pe baza considerentelor de mai sus (a se vedea considerentul 20) și a politicii generale a autorităților portugheze în acest sens. Șantierul naval deținea dovezi că fuseseră oferite prețuri mai mici de către șantierele navale coreene în legătură cu contractul și a acceptat contractul în ipoteza că va primi ajutorul din partea autorităților portugheze. |
| --- | --- |

(21)

Portugalia a mai susținut că, pe baza experienței anterioare, exista o înțelegere ca solicitările de ajutor din partea industriei de construcții navale să fie susținute de Portugalia cu condiția existenței unui temei juridic în acest sens (în acest caz, Regulamentul TDM). Faptul că ajutorul a fost aprobat în mod oficial de către Portugalia abia în decembrie 2005 s-a datorat unor întârzieri administrative interne. Totuși, acest lucru nu a afectat faptul că șantierul naval spera să primească ajutorul, pe baza considerentelor de mai sus (a se vedea considerentul 20) și a politicii generale a autorităților portugheze în acest sens. Șantierul naval deținea dovezi că fuseseră oferite prețuri mai mici de către șantierele navale coreene în legătură cu contractul și a acceptat contractul în ipoteza că va primi ajutorul din partea autorităților portugheze.

| (22) | În ceea ce privește temeiul juridic al aprobării ajutorului, Portugalia a reluat observațiile din notificare în vederea susținerii faptului că Regulamentul TDM reprezenta temeiul juridic potrivit pentru aprobarea ajutorului deoarece contractul fusese semnat în timp ce Regulamentul TDM era încă în vigoare și, într-adevăr, anterior contestării acestuia de către OSD. Portugalia a remarcat că situația nu era, prin urmare, diferită de alte măsuri de acordare de ajutor oferite de alte state membre de valabilitate a Regulamentului TDM. Momentul în care au fost semnate contractele a fost determinant pentru eligibilitatea acestora în privința acordării de ajutor și nu momentul în care ajutorul a fost notificat sau acordat. Portugalia a mai remarcat faptul că niciunui șantier naval beneficiar nu i s-a cerut să ramburseze ajutorul ca urmare a raportului realizat de panelul de experți al OMC. Neacordarea ajutorului întreprinderii ENVC ar contraveni principiului general al tratamentului egal. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește temeiul juridic al aprobării ajutorului, Portugalia a reluat observațiile din notificare în vederea susținerii faptului că Regulamentul TDM reprezenta temeiul juridic potrivit pentru aprobarea ajutorului deoarece contractul fusese semnat în timp ce Regulamentul TDM era încă în vigoare și, într-adevăr, anterior contestării acestuia de către OSD. Portugalia a remarcat că situația nu era, prin urmare, diferită de alte măsuri de acordare de ajutor oferite de alte state membre de valabilitate a Regulamentului TDM. Momentul în care au fost semnate contractele a fost determinant pentru eligibilitatea acestora în privința acordării de ajutor și nu momentul în care ajutorul a fost notificat sau acordat. Portugalia a mai remarcat faptul că niciunui șantier naval beneficiar nu i s-a cerut să ramburseze ajutorul ca urmare a raportului realizat de panelul de experți al OMC. Neacordarea ajutorului întreprinderii ENVC ar contraveni principiului general al tratamentului egal.

V.   EVALUARE

| (23) | Conform articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, orice ajutor acordat de către un stat membru sau prin resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, astfel încât să afecteze schimbul între statele membre, este incompatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(23)

Conform articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, orice ajutor acordat de către un stat membru sau prin resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, astfel încât să afecteze schimbul între statele membre, este incompatibil cu piața comună.

| (24) | Comisia consideră că măsura propusă constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat; chiar dacă Regulamentul TDM a fost aplicat în toate statele membre, astfel cum susține Portugalia, măsura este selectivă, deoarece este limitată la ENVC; acest ajutor selectiv poate denatura concurența prin oferirea unui avantaj întreprinderii ENVC în defavoarea altor concurenți care nu primesc ajutor. În final, industria construcțiilor navale reprezintă o activitate economică care implică schimburi comerciale extinse între statele membre. În acest caz, măsura afectează schimburile între statele membre. |
| --- | --- |

(24)

Comisia consideră că măsura propusă constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat; chiar dacă Regulamentul TDM a fost aplicat în toate statele membre, astfel cum susține Portugalia, măsura este selectivă, deoarece este limitată la ENVC; acest ajutor selectiv poate denatura concurența prin oferirea unui avantaj întreprinderii ENVC în defavoarea altor concurenți care nu primesc ajutor. În final, industria construcțiilor navale reprezintă o activitate economică care implică schimburi comerciale extinse între statele membre. În acest caz, măsura afectează schimburile între statele membre.

| (25) | Comisia confirmă prin urmare faptul că măsura notificată de acordare de ajutor se încadrează în domeniul de aplicare al articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(25)

Comisia confirmă prin urmare faptul că măsura notificată de acordare de ajutor se încadrează în domeniul de aplicare al articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (26) | Ca urmare a observațiilor prezentate de Portugalia, Comisia confirmă că valoarea ajutorului notificat este de 1 461 702 EUR. În temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul TDM, intensitatea maximă permisă a ajutorului este de 6 % din valoarea contractului, înainte de acordarea ajutorului (9). Concluzia Comisiei este că ajutorul notificat respectă intensitatea maximă a ajutorului permisă prin Regulamentul TDM. |
| --- | --- |

(26)

Ca urmare a observațiilor prezentate de Portugalia, Comisia confirmă că valoarea ajutorului notificat este de 1 461 702 EUR. În temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul TDM, intensitatea maximă permisă a ajutorului este de 6 % din valoarea contractului, înainte de acordarea ajutorului (9). Concluzia Comisiei este că ajutorul notificat respectă intensitatea maximă a ajutorului permisă prin Regulamentul TDM.

| (27) | Ca principiu general, ajutorul de stat poate fi considerat compatibil cu piața comună numai dacă acesta este necesar pentru ca firma beneficiară să fie determinată să acționeze astfel încât să se atingă obiectivele stabilite prin derogarea în cauză (10). |
| --- | --- |

(27)

Ca principiu general, ajutorul de stat poate fi considerat compatibil cu piața comună numai dacă acesta este necesar pentru ca firma beneficiară să fie determinată să acționeze astfel încât să se atingă obiectivele stabilite prin derogarea în cauză (10).

| (28) | Comisia remarcă în acest sens că obiectivul Regulamentului TDM a fost acela de a „permite în mod real ca șantierele navale comunitare să facă față concurenței neloiale din partea Coreei” (a se vedea considerentul 6). Ajutorul direct de până la 6 % din valoarea contractului înainte de ajutor putea fi astfel autorizat cu condiția să fi existat concurență pentru același contract din partea unui șantier naval din Coreea care să ofere un preț mai mic (articolul 2). |
| --- | --- |

(28)

Comisia remarcă în acest sens că obiectivul Regulamentului TDM a fost acela de a „permite în mod real ca șantierele navale comunitare să facă față concurenței neloiale din partea Coreei” (a se vedea considerentul 6). Ajutorul direct de până la 6 % din valoarea contractului înainte de ajutor putea fi astfel autorizat cu condiția să fi existat concurență pentru același contract din partea unui șantier naval din Coreea care să ofere un preț mai mic (articolul 2).

| (29) | Probele noi prezentate de Portugalia demonstrează faptul că ajutorul a fost solicitat de către șantierul naval anterior semnării contractului. În plus, Portugalia a prezentat o copie a scrisorii din partea autorităților portugheze competente (Direcția Generală Industrie) către ENVC, datată 26 septembrie 2003, prin care confirmă primirea cererii de acordare de ajutor, solicitând dovezi în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul TDM (adică dovezi ale existenței concurenței pentru contract din partea unui șantier naval coreean care a oferit un preț mai mic – probele au fost prezentate ulterior de către șantierul naval) și reamintind șantierului naval că acordarea ajutorului era supusă notificării prealabile a Comisiei și aprobării acesteia. Comisia consideră că faptele de mai sus sunt elocvente în ceea ce privește consimțământul autorităților portugheze de a acorda ajutorul în cazul în care condițiile ar fi fost îndeplinite. Deoarece condițiile de eligibilitate păreau să fie îndeplinite în acest caz, faptele erau de natură să ofere speranțe șantierului naval în ceea ce privește primirea ajutorului (11). Pe această bază, au fost înlăturate îndoielile Comisiei cu privire la efectul stimulativ al ajutorului. |
| --- | --- |

(29)

Probele noi prezentate de Portugalia demonstrează faptul că ajutorul a fost solicitat de către șantierul naval anterior semnării contractului. În plus, Portugalia a prezentat o copie a scrisorii din partea autorităților portugheze competente (Direcția Generală Industrie) către ENVC, datată 26 septembrie 2003, prin care confirmă primirea cererii de acordare de ajutor, solicitând dovezi în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul TDM (adică dovezi ale existenței concurenței pentru contract din partea unui șantier naval coreean care a oferit un preț mai mic – probele au fost prezentate ulterior de către șantierul naval) și reamintind șantierului naval că acordarea ajutorului era supusă notificării prealabile a Comisiei și aprobării acesteia. Comisia consideră că faptele de mai sus sunt elocvente în ceea ce privește consimțământul autorităților portugheze de a acorda ajutorul în cazul în care condițiile ar fi fost îndeplinite. Deoarece condițiile de eligibilitate păreau să fie îndeplinite în acest caz, faptele erau de natură să ofere speranțe șantierului naval în ceea ce privește primirea ajutorului (11). Pe această bază, au fost înlăturate îndoielile Comisiei cu privire la efectul stimulativ al ajutorului.

| (30) | În decizia de a iniția procedura formală de investigație, Comisia a remarcat că Regulamentul TDM a expirat la 31 martie 2005 și, prin urmare, nu mai era în vigoare în momentul în care Portugalia a notificat acordarea ajutorului. Deși Regulamentul TDM se aplica tuturor contractelor semnate în perioada aplicării sale, este îndoielnic faptul că Comisia ar fi putut să mai evalueze măsura notificată pe baza unui instrument care nu mai făcea parte din legislația UE. |
| --- | --- |

(30)

În decizia de a iniția procedura formală de investigație, Comisia a remarcat că Regulamentul TDM a expirat la 31 martie 2005 și, prin urmare, nu mai era în vigoare în momentul în care Portugalia a notificat acordarea ajutorului. Deși Regulamentul TDM se aplica tuturor contractelor semnate în perioada aplicării sale, este îndoielnic faptul că Comisia ar fi putut să mai evalueze măsura notificată pe baza unui instrument care nu mai făcea parte din legislația UE.

| (31) | Observațiile prezentate de Portugalia ca urmare a deciziei de inițiere a procedurii formale de investigație au înlăturat îndoielile Comisiei cu privire la acest aspect. |
| --- | --- |

(31)

Observațiile prezentate de Portugalia ca urmare a deciziei de inițiere a procedurii formale de investigație au înlăturat îndoielile Comisiei cu privire la acest aspect.

| (32) | Comisia precizează că, în ceea ce privește ajutorul notificat, acordarea ajutorului va constitui fundamentul evaluării acestuia conform legislației în vigoare la data evaluării (12), în cazul în care nu se specifică altfel în legislația în vigoare. Portugalia a aprobat ajutorul pe plan intern (sub rezerva aprobării de către Comisie) și a notificat acest lucru Comisiei la mult timp de la expirarea Regulamentului TDM. |
| --- | --- |

(32)

Comisia precizează că, în ceea ce privește ajutorul notificat, acordarea ajutorului va constitui fundamentul evaluării acestuia conform legislației în vigoare la data evaluării (12), în cazul în care nu se specifică altfel în legislația în vigoare. Portugalia a aprobat ajutorul pe plan intern (sub rezerva aprobării de către Comisie) și a notificat acest lucru Comisiei la mult timp de la expirarea Regulamentului TDM.

| (33) | Portugalia susține, în acest sens, că Regulamentul TDM se aplică contractului în cauză în temeiul articolului 4 din regulament, care precizează că „Prezentul regulament se va aplica contractelor finale încheiate de la intrarea în vigoare până la expirarea acestuia...”. Portugalia susține că semnarea contractului a avut loc la 14 noiembrie 2003, adică în perioada în care Regulamentul TDM era încă în vigoare, rămânând astfel eligibil pentru acordarea ajutorului. |
| --- | --- |

(33)

Portugalia susține, în acest sens, că Regulamentul TDM se aplică contractului în cauză în temeiul articolului 4 din regulament, care precizează că „Prezentul regulament se va aplica contractelor finale încheiate de la intrarea în vigoare până la expirarea acestuia...”. Portugalia susține că semnarea contractului a avut loc la 14 noiembrie 2003, adică în perioada în care Regulamentul TDM era încă în vigoare, rămânând astfel eligibil pentru acordarea ajutorului.

| (34) | Cu toate acestea, Comisia consideră că articolul 4 citat mai sus nu definește aplicarea la timp a Regulamentului TDM. Aplicarea temporară a regulamentului este mai curând definită în articolul 5 (13), care precizează că acesta „va expira la 31 martie 2005”. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, Comisia consideră că articolul 4 citat mai sus nu definește aplicarea la timp a Regulamentului TDM. Aplicarea temporară a regulamentului este mai curând definită în articolul 5 (13), care precizează că acesta „va expira la 31 martie 2005”.

| (35) | În schimb, articolul 4 stabilește condiții suplimentare privind compatibilitatea ajutorului. Acest lucru este, de asemenea, confirmat în partea a doua a articolului 4, care prevede că Regulamentul TDM nu se aplică„contractelor finale încheiate înainte ca publicarea anunțului de către Comunitate în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene cu privire la inițierea procedurii de soluționare a litigiilor de la data publicării anunțului de către Comisie în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene cu privire la finalizarea sau suspendarea acestor proceduri”. |
| --- | --- |

(35)

În schimb, articolul 4 stabilește condiții suplimentare privind compatibilitatea ajutorului. Acest lucru este, de asemenea, confirmat în partea a doua a articolului 4, care prevede că Regulamentul TDM nu se aplică„contractelor finale încheiate înainte ca publicarea anunțului de către Comunitate în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene cu privire la inițierea procedurii de soluționare a litigiilor de la data publicării anunțului de către Comisie în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene cu privire la finalizarea sau suspendarea acestor proceduri”.

| (36) | Conform celor menționate mai sus, este evident că Regulamentul TDM trebuia să fie aplicat numai atât timp cât exista o cauză pendinte împotriva Coreei (14) și, în orice caz, până la 31 martie 2005. |
| --- | --- |

(36)

Conform celor menționate mai sus, este evident că Regulamentul TDM trebuia să fie aplicat numai atât timp cât exista o cauză pendinte împotriva Coreei (14) și, în orice caz, până la 31 martie 2005.

| (37) | Această interpretare este susținută chiar în obiectivul Regulamentului TDM: acesta a fost proiectat ca „o măsură excepțională și temporară, în vederea asistării șantierelor navale comunitare în acele segmente care au suferit acțiuni adverse sub forma daunelor materiale sau a unor prejudicii grave cauzate de concurența neloială din partea Coreei, ... [și trebuia să se aplice] pentru segmente de piață limitate și numai pentru o perioadă de timp scurtă” (15) (considerentul 3). |
| --- | --- |

(37)

Această interpretare este susținută chiar în obiectivul Regulamentului TDM: acesta a fost proiectat ca „o măsură excepțională și temporară, în vederea asistării șantierelor navale comunitare în acele segmente care au suferit acțiuni adverse sub forma daunelor materiale sau a unor prejudicii grave cauzate de concurența neloială din partea Coreei, ... [și trebuia să se aplice] pentru segmente de piață limitate și numai pentru o perioadă de timp scurtă” (15) (considerentul 3).

| (38) | Faptul că regulamentul nu a mai fost reînnoit de Consiliu după data expirării ilustrează în mod clar intenția acestuia de a continua să autorizeze Comisia să aprobe acordarea de ajutoare în temeiul Regulamentului TDM. Acest lucru este compatibil cu faptul că OSD a fost informat de Comunitate cu privire la faptul că statele membre nu mai puteau acorda ajutoare de operare în temeiul regulamentului. |
| --- | --- |

(38)

Faptul că regulamentul nu a mai fost reînnoit de Consiliu după data expirării ilustrează în mod clar intenția acestuia de a continua să autorizeze Comisia să aprobe acordarea de ajutoare în temeiul Regulamentului TDM. Acest lucru este compatibil cu faptul că OSD a fost informat de Comunitate cu privire la faptul că statele membre nu mai puteau acorda ajutoare de operare în temeiul regulamentului.

| (39) | Comisia notează, în acest context, că interpretarea Regulamentului TDM trebuie considerată și prin prisma obligațiilor internaționale ale Comunității. Potrivit jurisprudenței stabilite a Curții de Justiție, legislația comunitară trebuie, atât cât este posibil, să fie interpretată într-o manieră compatibilă cu legislația internațională, inclusiv obligațiile CE față de OMC (16). |
| --- | --- |

(39)

Comisia notează, în acest context, că interpretarea Regulamentului TDM trebuie considerată și prin prisma obligațiilor internaționale ale Comunității. Potrivit jurisprudenței stabilite a Curții de Justiție, legislația comunitară trebuie, atât cât este posibil, să fie interpretată într-o manieră compatibilă cu legislația internațională, inclusiv obligațiile CE față de OMC (16).

| (40) | Raportul panelului de experți, precum și hotărârea OSD care adoptă respectivul raport a contestat Regulamentul TDM per se pentru încălcarea normelor OMC și a cerut Comunității să înceteze aplicarea Regulamentului TDM. Obligația Comunității de a pune în aplicare hotărârea OSD acoperă, de asemenea, deciziile ulterioare de acordare de noi ajutoare în temeiul Regulamentului TDM (17). Informând OSD-ul că s-a conformat deja hotărârii și recomandărilor sale dat fiind faptul că Regulamentul TDM expirase la 31 martie 2005 și că statele membre nu mai puteau acorda ajutoare de operare în temeiul acestuia, Comunitatea nu a mai inițiat acordarea de noi ajutoare în temeiul regulamentului. Prin urmare, aprobarea acordului în cauză ar fi însemnat o încălcare a angajamentelor internaționale ale Comunității. |
| --- | --- |

(40)

Raportul panelului de experți, precum și hotărârea OSD care adoptă respectivul raport a contestat Regulamentul TDM per se pentru încălcarea normelor OMC și a cerut Comunității să înceteze aplicarea Regulamentului TDM. Obligația Comunității de a pune în aplicare hotărârea OSD acoperă, de asemenea, deciziile ulterioare de acordare de noi ajutoare în temeiul Regulamentului TDM (17). Informând OSD-ul că s-a conformat deja hotărârii și recomandărilor sale dat fiind faptul că Regulamentul TDM expirase la 31 martie 2005 și că statele membre nu mai puteau acorda ajutoare de operare în temeiul acestuia, Comunitatea nu a mai inițiat acordarea de noi ajutoare în temeiul regulamentului. Prin urmare, aprobarea acordului în cauză ar fi însemnat o încălcare a angajamentelor internaționale ale Comunității.

| (41) | În final, ar mai trebui notat faptul că Portugalia nu a prezentat notificarea într-o perioadă de timp rezonabilă. Portugalia a notificat măsura abia la 7 ianuarie 2006, adică la aproape 27 de luni după ce șantierul naval prezentase cererea de acordare de ajutor, la 10 luni de la expirarea Regulamentului TDM și la 6 luni de la informarea de către Comunitate a OSD cu privire la faptul că statele membre nu mai puteau să acorde ajutoare de operare în temeiul Regulamentului TDM. Avându-se în vedere natura excepțională și temporară a regulamentului, precum și angajamentele CE față de OMC, de care Portugalia avea cunoștință, Portugalia nu putea să considere că mecanismul ar putea continua să se aplice după data expirării sale. |
| --- | --- |

(41)

În final, ar mai trebui notat faptul că Portugalia nu a prezentat notificarea într-o perioadă de timp rezonabilă. Portugalia a notificat măsura abia la 7 ianuarie 2006, adică la aproape 27 de luni după ce șantierul naval prezentase cererea de acordare de ajutor, la 10 luni de la expirarea Regulamentului TDM și la 6 luni de la informarea de către Comunitate a OSD cu privire la faptul că statele membre nu mai puteau să acorde ajutoare de operare în temeiul Regulamentului TDM. Avându-se în vedere natura excepțională și temporară a regulamentului, precum și angajamentele CE față de OMC, de care Portugalia avea cunoștință, Portugalia nu putea să considere că mecanismul ar putea continua să se aplice după data expirării sale.

| (42) | Comisia mai precizează că, deși ENVC spera să primească ajutorul, acest lucru nu acorda șantierului naval dreptul de a primi ajutorul, fapt care depindea nu numai de aprobarea Portugaliei, ci și de notificarea Comisiei și de aprobarea acesteia. |
| --- | --- |

(42)

Comisia mai precizează că, deși ENVC spera să primească ajutorul, acest lucru nu acorda șantierului naval dreptul de a primi ajutorul, fapt care depindea nu numai de aprobarea Portugaliei, ci și de notificarea Comisiei și de aprobarea acesteia.

| (43) | În mod similar și contrar argumentelor prezentate de Portugalia, principiul tratamentului egal nu intră în discuție în acest caz. Șantierele navale din statele membre care dețineau un sistem TDM aveau dreptul să primească ajutoare pe baza sistemelor aprobate de Comisie înainte de 30 martie 2005, dar Comisia nu a adoptat alte decizii de aprobare de noi ajutoare în temeiul Regulamentului TDM de la acea dată. De asemenea, Comisia precizează că, în conformitate cu hotărârea OSD, obligația de a nu mai acorda noi ajutoare în temeiul Regulamentului TDM se aplică atât ajutorului acordat pe baza sistemelor aprobate, cât și ajutorului acordat ad hoc, fără să se facă astfel o distincție între ajutorul destinat șantierelor navale prin intermediul unui sistem sau, ca în acest caz, ajutorul ad hoc acordat în lipsa unui sistem (a se vedea alineatul 14 de mai sus: hotărârea OSD recomanda punerea în conformitate de către Comunitate atât a Regulamentului TDM, cât și a sistemelor naționale TDM cu obligațiile acesteia care decurg din acordurile cu OMC). |
| --- | --- |

(43)

În mod similar și contrar argumentelor prezentate de Portugalia, principiul tratamentului egal nu intră în discuție în acest caz. Șantierele navale din statele membre care dețineau un sistem TDM aveau dreptul să primească ajutoare pe baza sistemelor aprobate de Comisie înainte de 30 martie 2005, dar Comisia nu a adoptat alte decizii de aprobare de noi ajutoare în temeiul Regulamentului TDM de la acea dată. De asemenea, Comisia precizează că, în conformitate cu hotărârea OSD, obligația de a nu mai acorda noi ajutoare în temeiul Regulamentului TDM se aplică atât ajutorului acordat pe baza sistemelor aprobate, cât și ajutorului acordat ad hoc, fără să se facă astfel o distincție între ajutorul destinat șantierelor navale prin intermediul unui sistem sau, ca în acest caz, ajutorul ad hoc acordat în lipsa unui sistem (a se vedea alineatul 14 de mai sus: hotărârea OSD recomanda punerea în conformitate de către Comunitate atât a Regulamentului TDM, cât și a sistemelor naționale TDM cu obligațiile acesteia care decurg din acordurile cu OMC).

| (44) | Pe baza celor expuse mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul notificat nu poate fi aprobat în temeiul Regulamentului TDM. Din moment ce nicio altă clauză de derogare ce decurge din articolul 87 alineatul (2) sau (3) din Tratatul CE nu se aplică, ajutorul este, prin urmare, incompatibil cu piața comună, |
| --- | --- |

(44)

Pe baza celor expuse mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul notificat nu poate fi aprobat în temeiul Regulamentului TDM. Din moment ce nicio altă clauză de derogare ce decurge din articolul 87 alineatul (2) sau (3) din Tratatul CE nu se aplică, ajutorul este, prin urmare, incompatibil cu piața comună,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul notificat de 1 461 702 EUR pe care Portugalia intenționa să îl acorde întreprinderii Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA în legătură cu un contract încheiat de aceasta din urmă nu poate fi autorizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1177/2002 al Consiliului privind mecanismul temporar de apărare pentru construcții navale, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 502/2004 al Consiliului și este, prin urmare, incompatibil cu piața comună. Ajutorul nu trebuie pus în aplicare.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Portugaliei.

Adoptată la Bruxelles, 24 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 223, 16.9.2006, p. 4.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1 de mai sus.

2

(3)  JO L 172, 2.7.2002, p. 1.

3

(4)  JO L 81, 19.3.2004, p. 6.

4

(5)  A se vedea CE – Măsuri care afectează schimbul cu ambarcațiuni comerciale, CM/DS301/R, alineatele 7.184-7.222 și articolul 8 alineatul (1) litera (d).

5

CE – Măsuri care afectează schimbul cu ambarcațiuni comerciale

(6)  A se vedea documentul OMC CM/DS301/6.

6

(7)  Alineatele (4) și (21) din decizia respectivă.

7

(8)  Alineatele (10) și (21) din decizia respectivă.

8

(9)  Articolul 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1540/98 (JO L 202, 18.7.1998, p. 3), la care se referă articolul 2 alineatul (6) din Regulamentul TDM, precizează că „valoarea contractului înainte de ajutor va reprezenta prețul stabilit în contract plus orice alt ajutor acordat direct șantierului naval”. Pe baza acestui fapt, valoarea totală a ajutorului (1 461 702 EUR) corespunde celor 6 % din „valoarea contractului înainte de ajutor” (22 900 000 EUR + 1 461 702 EUR) și este conformă cu intensitatea maximă pemisă.

9

(10)  A se vedea hotărârea în cauza 730/79 Philip Morris c. Comisiei [1980] ECR 2671, alineatele (16) și (17).

10

Philip Morris c. Comisiei

(11)  A se vedea, prin analogie, articolul 38 din Orientările generale privind ajutoarele regionale naționale pentru perioada 2007-2013: „ajutorul poate fi acordat (...) doar dacă beneficiarul a prezentat o cerere de acordare de ajutor, iar autoritatea responsabilă de administrarea sistemului a confirmat ulterior în scris faptul că, în urma unei verificări detaliate, proiectul îndeplinește în principiu condițiile de eligibilitate (...) înainte de demararea proiectului”. În cazul proiectelor supuse unor notificări individuale către Comisie și aprobării acesteia, confirmarea eligibilității va depinde de decizia Comisiei de aprobare a acordării ajutorului (JO C 54, 4.3.2006, p. 13).

11

(12)  A se vedea cazul N 122/2005: „Numai atunci când nu se specifică altfel, Comisia va aplica, în momentul evaluării compatibilității proiectelor notificate, reglementările în vigoare”.

12

(13)  Astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 502/2004 al Consiliului.

13

(14)  Expunerea 7 confirmă această evaluare: „Mecanismul temporar de apărare ar trebui autorizat numai după inițierea de către Comisie a procedurilor de soluționare a diferendelor împotriva Coreei (...) și ar putea să nu mai fie autorizat dacă aceste proceduri de soluționare a diferendelor sunt finalizate sau suspendate (...)”.

14

(15)  Sublinierea noastră.

15

(16)  Cauza C-53/96 Hermès International c. FHT Marketing Choice BV [1998] ECR I-3603, alineatul (28); Cauza C-76/00 P, Petrotub SA și Republica SA c. Consiliul Uniunii Europene [2003] ECR I-79, alineatul (57).

16

Hermès International c. FHT Marketing Choice BV

Petrotub SA și Republica SA c. Consiliul Uniunii Europene

(17)  A se vedea CE – Măsuri care afectează comerțul cu ambarcațiuni comerciale, CM/DS301/R, alineatul (7) punctul 21.

17

CE – Măsuri care afectează comerțul cu ambarcațiuni comerciale

---

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/30

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 mai 2007

privind ajutorul de stat C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalia – Ajutor în favoarea Djebel

[notificată cu numărul C(2007) 1959]

(Numai textul în limba portugheză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/582/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

ca urmare a invitației lansate părților interesate de a-și face cunoscute observațiile, conform dispozițiilor (1) la care se face referire și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 5 aprilie 2005 a Reprezentanței Permanente, înregistrată la Comisie la 7 aprilie 2005, autoritățile portugheze au notificat Comisiei intenția lor de a acorda ajutor în favoarea Djebel – S.G.P.S. SA (denumită în continuare „Djebel”) în scopul de a contribui la finanțarea unei investiții făcute de această întreprindere în Brazilia. La cererea Comisiei, Portugalia a prezentat informații suplimentare în scrisorile din 25 iulie, 26 septembrie și 23 decembrie 2005, prin intermediul Reprezentanței sale Permanente, înregistrate la Comisie în 27 iulie, 28 septembrie 2005 și 3 ianuarie 2006. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 5 aprilie 2005 a Reprezentanței Permanente, înregistrată la Comisie la 7 aprilie 2005, autoritățile portugheze au notificat Comisiei intenția lor de a acorda ajutor în favoarea Djebel – S.G.P.S. SA (denumită în continuare „Djebel”) în scopul de a contribui la finanțarea unei investiții făcute de această întreprindere în Brazilia. La cererea Comisiei, Portugalia a prezentat informații suplimentare în scrisorile din 25 iulie, 26 septembrie și 23 decembrie 2005, prin intermediul Reprezentanței sale Permanente, înregistrate la Comisie în 27 iulie, 28 septembrie 2005 și 3 ianuarie 2006.

| (2) | Prin scrisoarea din 22 februarie 2006, Comisia a informat Portugalia asupra deciziei sale de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 22 februarie 2006, Comisia a informat Portugalia asupra deciziei sale de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la ajutorul în cauză.

| (3) | Prin scrisoarea din 31 martie 2006 (înregistrată la 4 aprilie 2006) autoritățile portugheze și-au făcut cunoscute observațiile privind procedura mai sus menționată. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 31 martie 2006 (înregistrată la 4 aprilie 2006) autoritățile portugheze și-au făcut cunoscute observațiile privind procedura mai sus menționată.

| (4) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile. În acest context, nu a fost prezentată nicio observație a unei terțe părți. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile. În acest context, nu a fost prezentată nicio observație a unei terțe părți.

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

| (5) | Djebel – S.G.P.S. SA este o întreprindere situată în Madeira, Portugalia. |
| --- | --- |

(5)

Djebel – S.G.P.S. SA este o întreprindere situată în Madeira, Portugalia.

| (6) | Această întreprindere face parte din grupul Pestana, care este principalul grup de hoteluri din Portugalia și nu poate fi definit ca IMM. Djebel nu îndeplinește criteriile de independență stabilite la articolul 3 al anexei la Recomandarea Comisiei din 3 aprilie 1996 privind definirea întreprinderilor mici și mijlocii (3), nici ale Recomandării din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (4). Prin urmare, Djebel este o întreprindere de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

(6)

Această întreprindere face parte din grupul Pestana, care este principalul grup de hoteluri din Portugalia și nu poate fi definit ca IMM. Djebel nu îndeplinește criteriile de independență stabilite la articolul 3 al anexei la Recomandarea Comisiei din 3 aprilie 1996 privind definirea întreprinderilor mici și mijlocii (3), nici ale Recomandării din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (4). Prin urmare, Djebel este o întreprindere de mari dimensiuni.

| (7) | Djebel administrează un holding în Brazilia, care are ca obiectiv să investească și să administreze hoteluri și activități turistice. |
| --- | --- |

(7)

Djebel administrează un holding în Brazilia, care are ca obiectiv să investească și să administreze hoteluri și activități turistice.

| (8) | Grupul Pestana cumpărase deja un hotel în Mozambic, înainte de 1999 și a mai achiziționat alte patru hoteluri în Brazilia, ulterior hotelului la care se face referire în prezenta notificare. |
| --- | --- |

(8)

Grupul Pestana cumpărase deja un hotel în Mozambic, înainte de 1999 și a mai achiziționat alte patru hoteluri în Brazilia, ulterior hotelului la care se face referire în prezenta notificare.

| (9) | Proiectul constă în achiziționarea de către Djebel de acțiuni aparținând capitalului RASH – Administrația de Hoteluri de Turism, Lda, o întreprindere braziliană al cărei unic activ este hotelul Rio Atlântico, din Rio de Janeiro, Brazilia. |
| --- | --- |

(9)

Proiectul constă în achiziționarea de către Djebel de acțiuni aparținând capitalului RASH – Administrația de Hoteluri de Turism, Lda, o întreprindere braziliană al cărei unic activ este hotelul Rio Atlântico, din Rio de Janeiro, Brazilia.

| (10) | Capitalul RASH a fost achiziționat în octombrie 1999, iar hotelul era pe deplin operațional în momentul achiziționării. |
| --- | --- |

(10)

Capitalul RASH a fost achiziționat în octombrie 1999, iar hotelul era pe deplin operațional în momentul achiziționării.

| (11) | Costul acțiunilor cumpărate de la RASH se ridică la 14 720 474 EUR. |
| --- | --- |

(11)

Costul acțiunilor cumpărate de la RASH se ridică la 14 720 474 EUR.

| (12) | Portugalia intenționează să acorde un credit preferențial, de 3 680 119 EUR, corespunzând unui procent de 25 % din costurile eligibile, pentru proiectul mai sus menționat. Ajutorul se ridică la 574 466 EUR, ceea ce corespunde unei intensități nete a ajutorului de stat de 3,90 %. |
| --- | --- |

(12)

Portugalia intenționează să acorde un credit preferențial, de 3 680 119 EUR, corespunzând unui procent de 25 % din costurile eligibile, pentru proiectul mai sus menționat. Ajutorul se ridică la 574 466 EUR, ceea ce corespunde unei intensități nete a ajutorului de stat de 3,90 %.

| (13) | Statul ar acorda societății Djebel o sumă suplimentară în scopul acoperirii costurilor cerute de studiile și de asistența tehnică, de garanțiile financiare și de asistența juridică, în cadrul regulamentului de minimis
   (5). |
| --- | --- |

(13)

Statul ar acorda societății Djebel o sumă suplimentară în scopul acoperirii costurilor cerute de studiile și de asistența tehnică, de garanțiile financiare și de asistența juridică, în cadrul regulamentului de minimis
   (5).

| (14) | Prezentul sistem de ajutoare de stat a fost notificat pe baza sistemului portughez de ajutoare N 667/1999, aprobat de Comisie la 8 august 2000 (6). Acest sistem, care a fost în vigoare din anul 2000 până în 2006, era destinat favorizării unor strategii antreprenoriale moderne și competitive. În conformitate cu acest sistem, ajutoarele pentru proiecte de investiții directe în străinătate, realizate de mari întreprinderi, trebuiau să fie notificate Comisiei pe o bază individuală. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul sistem de ajutoare de stat a fost notificat pe baza sistemului portughez de ajutoare N 667/1999, aprobat de Comisie la 8 august 2000 (6). Acest sistem, care a fost în vigoare din anul 2000 până în 2006, era destinat favorizării unor strategii antreprenoriale moderne și competitive. În conformitate cu acest sistem, ajutoarele pentru proiecte de investiții directe în străinătate, realizate de mari întreprinderi, trebuiau să fie notificate Comisiei pe o bază individuală.

| (15) | La 24 mai 1999, Djebel a prezentat o propunere către F. Turismo – Capital de Risco SA, un fond de capital de risc deținut de întreprinderi publice și private, pentru participarea acestora la proiectul prevăzut. Conform autorităților portugheze, intervențiile acestui fond nu conțin elemente de ajutor de stat, în sensul articolului 87 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(15)

La 24 mai 1999, Djebel a prezentat o propunere către F. Turismo – Capital de Risco SA, un fond de capital de risc deținut de întreprinderi publice și private, pentru participarea acestora la proiectul prevăzut. Conform autorităților portugheze, intervențiile acestui fond nu conțin elemente de ajutor de stat, în sensul articolului 87 din Tratatul CE.

| (16) | Cererea oficială de ajutor, în cadrul sistemului N 667/1999, a fost prezentată la 31 ianuarie 2001. Portugalia a explicat că documentul prezentat F. Turismo – Capital de Risco SA (denumită în continuare FCR), în 1999, constituia solicitarea inițială de ajutor de stat și că proiectul a fost realizat, în consecință, plecându-se de la premisa că se bucura de eligibilitate pentru obținerea ajutorului, conform legislației portugheze în materie. Din cauza întârzierilor înregistrate pe plan intern, autoritățile portugheze au notificat acordarea ajutorului de stat abia în aprilie 2005. |
| --- | --- |

(16)

Cererea oficială de ajutor, în cadrul sistemului N 667/1999, a fost prezentată la 31 ianuarie 2001. Portugalia a explicat că documentul prezentat F. Turismo – Capital de Risco SA (denumită în continuare FCR), în 1999, constituia solicitarea inițială de ajutor de stat și că proiectul a fost realizat, în consecință, plecându-se de la premisa că se bucura de eligibilitate pentru obținerea ajutorului, conform legislației portugheze în materie. Din cauza întârzierilor înregistrate pe plan intern, autoritățile portugheze au notificat acordarea ajutorului de stat abia în aprilie 2005.

III.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (17) | Comisia, luând hotărârea de a iniția procedura cu privire la prezentul caz, a subliniat că va examina măsura în legătură cu derogarea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, pentru a stabili dacă este posibil să se considere că ajutorul facilitează dezvoltarea unei anumite activități economice fără să afecteze negativ condițiile de derulare a schimburilor comerciale, împotriva interesului comun. |
| --- | --- |

(17)

Comisia, luând hotărârea de a iniția procedura cu privire la prezentul caz, a subliniat că va examina măsura în legătură cu derogarea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, pentru a stabili dacă este posibil să se considere că ajutorul facilitează dezvoltarea unei anumite activități economice fără să afecteze negativ condițiile de derulare a schimburilor comerciale, împotriva interesului comun.

| (18) | În mod similar, Comisia a subliniat că va examina măsura pe baza criteriilor utilizate în mod normal în analiza ajutoarelor acordate marilor întreprinderi pentru proiecte de investiții directe în străinătate (IDE) (7). În situații de acest fel, Comisia analizează în mod normal beneficiile unei asemenea măsuri, contribuția acesteia la competitivitatea internațională în respectivul sector economic al Uniunii Europene, în raport cu eventualele efecte negative asupra Comunității, precum riscurile de mutare și posibilul impact negativ asupra ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

(18)

În mod similar, Comisia a subliniat că va examina măsura pe baza criteriilor utilizate în mod normal în analiza ajutoarelor acordate marilor întreprinderi pentru proiecte de investiții directe în străinătate (IDE) (7). În situații de acest fel, Comisia analizează în mod normal beneficiile unei asemenea măsuri, contribuția acesteia la competitivitatea internațională în respectivul sector economic al Uniunii Europene, în raport cu eventualele efecte negative asupra Comunității, precum riscurile de mutare și posibilul impact negativ asupra ocupării forței de muncă.

| (19) | Comisia ia, de asemenea, în considerare necesitatea ajutorului având în vedere riscurile inerente proiectului în țara în cauză precum și problemele întreprinderii, cum ar fi cele cu care se confruntă IMM-urile. Un alt criteriu se referă la posibilul impact pozitiv pe plan regional. În sfârșit, Comisia exclude toate ajutoarele destinate activităților care au legătură cu exportul. |
| --- | --- |

(19)

Comisia ia, de asemenea, în considerare necesitatea ajutorului având în vedere riscurile inerente proiectului în țara în cauză precum și problemele întreprinderii, cum ar fi cele cu care se confruntă IMM-urile. Un alt criteriu se referă la posibilul impact pozitiv pe plan regional. În sfârșit, Comisia exclude toate ajutoarele destinate activităților care au legătură cu exportul.

| (20) | În acest sens, Comisia a dezbătut tema impactului proiectului asupra sectorului turismului din Portugalia (și, implicit, în UE) și dacă acesta ar afecta sau nu condițiile comerciale din UE într-un sens contrar interesului comun. |
| --- | --- |

(20)

În acest sens, Comisia a dezbătut tema impactului proiectului asupra sectorului turismului din Portugalia (și, implicit, în UE) și dacă acesta ar afecta sau nu condițiile comerciale din UE într-un sens contrar interesului comun.

| (21) | Comisia a considerat, de asemenea, îndoielnic faptul că ajutorul ar fi necesar și/sau că ar acționa ca un stimulent pentru solicitant în realizarea investiției, mai ales că proiectul fusese încheiat înainte ca Djebel să fi solicitat în mod formal ajutorul de stat. Comisia a invitat Portugalia să-și prezinte observațiile și toate informațiile complementare susceptibile de a contribui la aprecierea acestui caz. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a considerat, de asemenea, îndoielnic faptul că ajutorul ar fi necesar și/sau că ar acționa ca un stimulent pentru solicitant în realizarea investiției, mai ales că proiectul fusese încheiat înainte ca Djebel să fi solicitat în mod formal ajutorul de stat. Comisia a invitat Portugalia să-și prezinte observațiile și toate informațiile complementare susceptibile de a contribui la aprecierea acestui caz.

IV.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE AUTORITĂȚILE PORTUGHEZE

| (22) | Portugalia a considerat că necesitatea acordării ajutorului era justificată, deoarece achiziționarea RASH reprezenta primul proiect de investiții străine directe în Brazilia ale grupului Pestana. Este vorba despre un grup ale cărui activități se desfășurau, practic în întregime, pe piața portugheză. Portugalia a afirmat că provocările expansiunii internaționale către Brazilia, o țară cu un risc ridicat, dar și cu un considerabil potențial de dezvoltare și cu legături istorice și culturale puternice cu Portugalia, devenise o chestiune decisivă pentru evoluția grupului Pestana. |
| --- | --- |

(22)

Portugalia a considerat că necesitatea acordării ajutorului era justificată, deoarece achiziționarea RASH reprezenta primul proiect de investiții străine directe în Brazilia ale grupului Pestana. Este vorba despre un grup ale cărui activități se desfășurau, practic în întregime, pe piața portugheză. Portugalia a afirmat că provocările expansiunii internaționale către Brazilia, o țară cu un risc ridicat, dar și cu un considerabil potențial de dezvoltare și cu legături istorice și culturale puternice cu Portugalia, devenise o chestiune decisivă pentru evoluția grupului Pestana.

| (23) | Portugalia a arătat Comisiei Europene că cererea de ajutor a întreprinderii a fost formulată la 24 mai 1999 și prezentată întreprinderii F. Turismo-Capital de Risco SA, care administrează fondul de capital de risc FCR F. Turismo. Cererea notificată a reprezentat a doua fază în aprecierea proiectului. Astfel, cererea trebuie să fie luată în considerare în lumina circumstanțelor care prevalau în luna mai a anului 1999. |
| --- | --- |

(23)

Portugalia a arătat Comisiei Europene că cererea de ajutor a întreprinderii a fost formulată la 24 mai 1999 și prezentată întreprinderii F. Turismo-Capital de Risco SA, care administrează fondul de capital de risc FCR F. Turismo. Cererea notificată a reprezentat a doua fază în aprecierea proiectului. Astfel, cererea trebuie să fie luată în considerare în lumina circumstanțelor care prevalau în luna mai a anului 1999.

| (24) | În acest context și conform autorităților portugheze, faptul că investiția a fost realizată fără sprijin demonstrează că promotorul era încrezător în obținerea acestui ajutor și că trebuia să se folosească de această oportunitate comercială. Autoritățile portugheze au susținut că beneficiarul nu trebuia să fie penalizat pentru că a avut nevoie de mai mult timp pentru a prezenta cererea decât pentru a executa investiția. Sunt, de asemenea, menționate dezavantajele și riscurile excepționale ale operațiunii, precum ridicata volatilitate a monedei braziliene și faptul că era vorba de prima investiție a acestei întreprinderi în Brazilia. |
| --- | --- |

(24)

În acest context și conform autorităților portugheze, faptul că investiția a fost realizată fără sprijin demonstrează că promotorul era încrezător în obținerea acestui ajutor și că trebuia să se folosească de această oportunitate comercială. Autoritățile portugheze au susținut că beneficiarul nu trebuia să fie penalizat pentru că a avut nevoie de mai mult timp pentru a prezenta cererea decât pentru a executa investiția. Sunt, de asemenea, menționate dezavantajele și riscurile excepționale ale operațiunii, precum ridicata volatilitate a monedei braziliene și faptul că era vorba de prima investiție a acestei întreprinderi în Brazilia.

| (25) | Portugalia consideră că această investiție în Brazilia a contribuit la îmbunătățirea competitivității grupului Pestana și la întărirea poziției sale în sectorul turismului la nivel mondial, în special mulțumită notorietății crescânde a mărcii „Pestana Hotels and Resorts” constatându-se, în consecință, o mărire a vizibilității Portugaliei. |
| --- | --- |

(25)

Portugalia consideră că această investiție în Brazilia a contribuit la îmbunătățirea competitivității grupului Pestana și la întărirea poziției sale în sectorul turismului la nivel mondial, în special mulțumită notorietății crescânde a mărcii „Pestana Hotels and Resorts” constatându-se, în consecință, o mărire a vizibilității Portugaliei.

| (26) | În afară de aceasta, experiența grupului în Mozambic nu este în întregime comparabilă cu experiența de internaționalizare în Brazilia, dacă luăm în considerare caracteristicile diferite ale celor două piețe. În timp ce piața din Mozambic, în ciuda potențialului său ridicat, se află încă într-o fază de dezvoltare embrionară, Brazilia este o piață deschisă, cu un ridicat nivel de concurență și care constituie o provocare mult mai mare decât Mozambicul. În cadrul actualului proces de internaționalizare a grupului Pestana, experiența acestuia din Mozambic nu a fost suficientă pentru a reduce riscurile ridicate și incertitudinile asociate acestei activități. |
| --- | --- |

(26)

În afară de aceasta, experiența grupului în Mozambic nu este în întregime comparabilă cu experiența de internaționalizare în Brazilia, dacă luăm în considerare caracteristicile diferite ale celor două piețe. În timp ce piața din Mozambic, în ciuda potențialului său ridicat, se află încă într-o fază de dezvoltare embrionară, Brazilia este o piață deschisă, cu un ridicat nivel de concurență și care constituie o provocare mult mai mare decât Mozambicul. În cadrul actualului proces de internaționalizare a grupului Pestana, experiența acestuia din Mozambic nu a fost suficientă pentru a reduce riscurile ridicate și incertitudinile asociate acestei activități.

| (27) | Autoritățile portugheze au susținut, în sfârșit, că ajutorul urma să aibă un efect limitat asupra condițiilor comerciale din UE, în special întrucât:






  — | mărimea ajutorului se ridica la numai 574 466 EUR, reprezentând 3,9 % din investiția eligibilă; |
| --- | --- | --- |

(27)

Autoritățile portugheze au susținut, în sfârșit, că ajutorul urma să aibă un efect limitat asupra condițiilor comerciale din UE, în special întrucât:

—

mărimea ajutorului se ridica la numai 574 466 EUR, reprezentând 3,9 % din investiția eligibilă;

| — | grupul Pestana are o cotă de piață în Portugalia de numai 2 %, ceea ce este neglijabil vorbind în termeni europeni; |
| --- | --- |

—

grupul Pestana are o cotă de piață în Portugalia de numai 2 %, ceea ce este neglijabil vorbind în termeni europeni;

| — | piața braziliană are circa 10 000 de hoteluri, din care aproximativ 7 % sunt proprietate a întreprinderilor străine; |
| --- | --- |

—

piața braziliană are circa 10 000 de hoteluri, din care aproximativ 7 % sunt proprietate a întreprinderilor străine;

| — | Brazilia reprezintă o piață concurențială, însă cu o foarte redusă concentrare; |
| --- | --- |

—

Brazilia reprezintă o piață concurențială, însă cu o foarte redusă concentrare;

| — | concurenții europeni ai întreprinderii în cauză, care operează în Brazilia, au deja cote foarte ridicate, având ca lideri grupul francez ACCOR, cu 108 hoteluri, urmat de grupul spaniol Sol Melia, cu 23 de hoteluri; |
| --- | --- |

—

concurenții europeni ai întreprinderii în cauză, care operează în Brazilia, au deja cote foarte ridicate, având ca lideri grupul francez ACCOR, cu 108 hoteluri, urmat de grupul spaniol Sol Melia, cu 23 de hoteluri;

| — | având în vedere dimensiunea pieței braziliene, proiectul nu are o dimensiune suficientă pentru a provoca o creștere relevantă a ofertei locale sau pentru a afecta pozițiile întreprinderilor europene care operează deja în Brazilia. |
| --- | --- |

—

având în vedere dimensiunea pieței braziliene, proiectul nu are o dimensiune suficientă pentru a provoca o creștere relevantă a ofertei locale sau pentru a afecta pozițiile întreprinderilor europene care operează deja în Brazilia.

Portugalia a stabilit că nu exista nicio posibilitate ca investiția în cauză, adică achiziția unui singur hotel, să poată avea un impact semnificativ în planul condițiilor comerciale din UE și cu atât mai puțin acest impact ar fi putut fi contrar interesului comun.

| (28) | Nu au fost prezentate observații din partea unor terți în acest context. |
| --- | --- |

(28)

Nu au fost prezentate observații din partea unor terți în acest context.

V.   EVALUAREA

| (29) | Conform articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, „sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de state sau care provin din resurse de stat, indiferent de forma acestora, care distorsionează sau amenință să distorsioneze concurența, favorizând anumite întreprinderi sau anumite producții”. |
| --- | --- |

(29)

Conform articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, „sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de state sau care provin din resurse de stat, indiferent de forma acestora, care distorsionează sau amenință să distorsioneze concurența, favorizând anumite întreprinderi sau anumite producții”.

| (30) | În Decizia din 22 februarie din 2006, Comisia a conchis că ajutorul este supus dispozițiilor articolului 87 alineatul (1) din tratat, din următoarele rațiuni:






  — | Conform termenilor măsurii notificate, o întreprindere de mari dimensiuni va primi mijloace pentru a le investi în sectorul turismului din Brazilia, în contextul unei strategii de internaționalizare. Această măsură se traduce printr-un tratament preferențial al întreprinderii beneficiare, care îi conferă un avantaj sau un stimulent față de alte întreprinderi, distorsionând sau amenințând să distorsioneze această formă de concurență; |
| --- | --- | --- |

(30)

În Decizia din 22 februarie din 2006, Comisia a conchis că ajutorul este supus dispozițiilor articolului 87 alineatul (1) din tratat, din următoarele rațiuni:

—

Conform termenilor măsurii notificate, o întreprindere de mari dimensiuni va primi mijloace pentru a le investi în sectorul turismului din Brazilia, în contextul unei strategii de internaționalizare. Această măsură se traduce printr-un tratament preferențial al întreprinderii beneficiare, care îi conferă un avantaj sau un stimulent față de alte întreprinderi, distorsionând sau amenințând să distorsioneze această formă de concurență;

| — | Sprijinul va fi acordat unei întreprinderi de pe piața comună a turismului, unde există sau pot să existe schimburi comerciale între state membre sau unde întreprinderi din alte state membre pot dori să aibă acces. Prin urmare, măsura poate să afecteze comerțul dintre statele membre; |
| --- | --- |

—

Sprijinul va fi acordat unei întreprinderi de pe piața comună a turismului, unde există sau pot să existe schimburi comerciale între state membre sau unde întreprinderi din alte state membre pot dori să aibă acces. Prin urmare, măsura poate să afecteze comerțul dintre statele membre;

| — | Ajutorul este finanțat din resurse publice. |
| --- | --- |

—

Ajutorul este finanțat din resurse publice.

| (31) | Comisia consideră că argumentele prezentate de Portugalia (a se vedea considerentul 27) sunt insuficiente pentru a schimba aceste concluzii, din următoarele motive:






  — | Grupul Pestana era grupul hotelier portughez cel mai important, poziție pe care continuă să o dețină și, în momentul prezentării cererii de sprijin, poseda circa 15 hoteluri în Portugalia. Este net avantajos pentru sectorul turistic național, în întregimea sa, să aibă reprezentată una dintre mărcile portugheze cele mai importante în America de Sud. Proiecția internațională a grupului „Pestana Hotels and Restaurants” a adus grupului o mărire a notorietății, a ridicat puterea sa de negociere și a dinamizat activitățile sale antreprenoriale în sectorul bancar. Acești factori au contribuit la creșterea dimensiunii și capacității sale de a investi pe piața portugheză; |
| --- | --- | --- |

(31)

Comisia consideră că argumentele prezentate de Portugalia (a se vedea considerentul 27) sunt insuficiente pentru a schimba aceste concluzii, din următoarele motive:

—

Grupul Pestana era grupul hotelier portughez cel mai important, poziție pe care continuă să o dețină și, în momentul prezentării cererii de sprijin, poseda circa 15 hoteluri în Portugalia. Este net avantajos pentru sectorul turistic național, în întregimea sa, să aibă reprezentată una dintre mărcile portugheze cele mai importante în America de Sud. Proiecția internațională a grupului „Pestana Hotels and Restaurants” a adus grupului o mărire a notorietății, a ridicat puterea sa de negociere și a dinamizat activitățile sale antreprenoriale în sectorul bancar. Acești factori au contribuit la creșterea dimensiunii și capacității sale de a investi pe piața portugheză;

| — | De la începutul procesului de internaționalizare, grupul Pestana a realizat un număr de investiții în Portugalia, și anume: (i) construcția a trei noi hoteluri; (ii) asumarea administrării rețelei de moteluri din Portugalia; (iii) achiziționarea a două noi întreprinderi hoteliere neeficiente și, în consecință, modernizarea hotelurilor acestora; și (iv) dezvoltarea unor importante proiecte turistice, precum Orașul Copiilor din Regiunea Autonomă Madeira; |
| --- | --- |

—

De la începutul procesului de internaționalizare, grupul Pestana a realizat un număr de investiții în Portugalia, și anume: (i) construcția a trei noi hoteluri; (ii) asumarea administrării rețelei de moteluri din Portugalia; (iii) achiziționarea a două noi întreprinderi hoteliere neeficiente și, în consecință, modernizarea hotelurilor acestora; și (iv) dezvoltarea unor importante proiecte turistice, precum Orașul Copiilor din Regiunea Autonomă Madeira;

| — | Având în vedere dimensiunea grupului Pestana, o creștere semnificativă a numărului de locuri de muncă create în Portugalia nu este doar o consecință a achiziționării unui hotel în Brazilia. Această creștere s-a înregistrat efectiv, în principal ca rezultat al diferitelor investiții făcute recent de grup în Portugalia, menționate mai sus și care au fost posibile, îndeosebi, datorită dinamicii oferite de procesul de internaționalizare. În 1999 grupul avea doar 1 800 de angajați, în timp ce în 2005, deci numai după șase ani, acest număr depășea 3 500 de salariați; |
| --- | --- |

—

Având în vedere dimensiunea grupului Pestana, o creștere semnificativă a numărului de locuri de muncă create în Portugalia nu este doar o consecință a achiziționării unui hotel în Brazilia. Această creștere s-a înregistrat efectiv, în principal ca rezultat al diferitelor investiții făcute recent de grup în Portugalia, menționate mai sus și care au fost posibile, îndeosebi, datorită dinamicii oferite de procesul de internaționalizare. În 1999 grupul avea doar 1 800 de angajați, în timp ce în 2005, deci numai după șase ani, acest număr depășea 3 500 de salariați;

| — | Beneficiind de achiziționarea unui hotel, în contextul internaționalizării unei întreprinderi portugheze în Brazilia, măsura notificată favorizează o anumită întreprindere sau anumite producții. Comisia consideră că ajutoarele acordate unor întreprinderi din Uniunea Europeană în favoarea investiției directe în străinătate sunt comparabile ajutoarelor acordate întreprinderilor care își exportă, aproape în totalitate, producția în afara Comunității. În astfel de cazuri, luând în considerare interdependența dintre piețele pe care întreprinderile comunitare dezvoltă activități, nu este exclus ca ajutorul să poată distorsiona concurența din Comunitate (8). |
| --- | --- |

—

Beneficiind de achiziționarea unui hotel, în contextul internaționalizării unei întreprinderi portugheze în Brazilia, măsura notificată favorizează o anumită întreprindere sau anumite producții. Comisia consideră că ajutoarele acordate unor întreprinderi din Uniunea Europeană în favoarea investiției directe în străinătate sunt comparabile ajutoarelor acordate întreprinderilor care își exportă, aproape în totalitate, producția în afara Comunității. În astfel de cazuri, luând în considerare interdependența dintre piețele pe care întreprinderile comunitare dezvoltă activități, nu este exclus ca ajutorul să poată distorsiona concurența din Comunitate (8).

| (32) | Comisia a indicat că urma să studieze compatibilitatea ajutorului cu Tratatul CE în lumina derogării prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, prin care se permit ajutoare „destinate să faciliteze dezvoltarea unor anume activități (...) economice (...)”, în măsura în care aceste ajutoare nu modifică condițiile de realizare a schimburilor comerciale încât să afecteze interesul comun. Comisia a mai indicat că urma să țină seama de anumite criterii pe care le-a aplicat anterior în cazuri de ajutoare în favoarea marilor întreprinderi pentru proiecte de investiții directe în străinătate (a se vedea alineatul 18 de mai sus) destinate stabilirii unui echilibru între beneficiile oferite de contribuția acesteia la competitivitatea internațională a industriei UE (de exemplu, dacă ajutorul este necesar în raport cu riscurile pe care le presupune un proiect într-o țară în care se face respectiva investiție) și posibilele efecte negative în cadrul pieței UE (9). |
| --- | --- |

(32)

Comisia a indicat că urma să studieze compatibilitatea ajutorului cu Tratatul CE în lumina derogării prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, prin care se permit ajutoare „destinate să faciliteze dezvoltarea unor anume activități (...) economice (...)”, în măsura în care aceste ajutoare nu modifică condițiile de realizare a schimburilor comerciale încât să afecteze interesul comun. Comisia a mai indicat că urma să țină seama de anumite criterii pe care le-a aplicat anterior în cazuri de ajutoare în favoarea marilor întreprinderi pentru proiecte de investiții directe în străinătate (a se vedea alineatul 18 de mai sus) destinate stabilirii unui echilibru între beneficiile oferite de contribuția acesteia la competitivitatea internațională a industriei UE (de exemplu, dacă ajutorul este necesar în raport cu riscurile pe care le presupune un proiect într-o țară în care se face respectiva investiție) și posibilele efecte negative în cadrul pieței UE (9).

| (33) | Comisia a subliniat, în acest context și cu privire la efectul de stimulent al ajutorului, că se întrevedea existența anumitor indicații conform cărora ajutorul nu respecta acest criteriu. În afară de aceasta, Comisia avea îndoieli cu privire la impactul măsurii în cadrul pieții comune. Aceste criterii includ necesitatea ajutorului în raport cu riscurile inerente proiectului în țara în chestiune precum și carențele întreprinderii (eventual asemănătoare celor cu care se confruntă IMM-urile). |
| --- | --- |

(33)

Comisia a subliniat, în acest context și cu privire la efectul de stimulent al ajutorului, că se întrevedea existența anumitor indicații conform cărora ajutorul nu respecta acest criteriu. În afară de aceasta, Comisia avea îndoieli cu privire la impactul măsurii în cadrul pieții comune. Aceste criterii includ necesitatea ajutorului în raport cu riscurile inerente proiectului în țara în chestiune precum și carențele întreprinderii (eventual asemănătoare celor cu care se confruntă IMM-urile).

| (34) | Legislația în materie de ajutoare de stat prevede, ca principiu general, că pentru ca un ajutor să poată fi compatibil cu piața comună, trebuie să se demonstreze că un asemenea ajutor conduce la o activitate suplimentară din partea beneficiarului și care nu s-ar realiza în lipsa ajutorului. Altfel, ajutorul se limitează la provocarea unei distorsionări a concurenței fără să aibă, în schimb, un efect pozitiv. |
| --- | --- |

(34)

Legislația în materie de ajutoare de stat prevede, ca principiu general, că pentru ca un ajutor să poată fi compatibil cu piața comună, trebuie să se demonstreze că un asemenea ajutor conduce la o activitate suplimentară din partea beneficiarului și care nu s-ar realiza în lipsa ajutorului. Altfel, ajutorul se limitează la provocarea unei distorsionări a concurenței fără să aibă, în schimb, un efect pozitiv.

| (35) | În decizia sa de a iniția procedura cu privire la cazul luat în considerare, Comisia a exprimat îndoieli în privința necesității ajutorului pentru ca Djebel să realizeze investiția. |
| --- | --- |

(35)

În decizia sa de a iniția procedura cu privire la cazul luat în considerare, Comisia a exprimat îndoieli în privința necesității ajutorului pentru ca Djebel să realizeze investiția.

| (36) | În Decizia din 22 februarie 2006, Comisia subliniază că proiectul notificat nu era primul proiect de internaționalizare al grupului Pestana, căruia îi aparține Djebel. Grupul mai desfășurase activități în Mozambic și părea îndoielnic că sprijinul era necesar pentru realizarea primei experiențe de internaționalizare a grupului Pestana în Brazilia (10). |
| --- | --- |

(36)

În Decizia din 22 februarie 2006, Comisia subliniază că proiectul notificat nu era primul proiect de internaționalizare al grupului Pestana, căruia îi aparține Djebel. Grupul mai desfășurase activități în Mozambic și părea îndoielnic că sprijinul era necesar pentru realizarea primei experiențe de internaționalizare a grupului Pestana în Brazilia (10).

| (37) | In afară de aceasta, Djebel este deținută de cel mai mare grup hotelier portughez. Din 1999 această întreprindere și-a extins activitatea în Brazilia unde posedă în prezent nouă unități hoteliere și se află printre primele zece cele mai mari lanțuri hoteliere. Acest lucru pare să indice că investiția ar fi avansat chiar și fără perspectiva obținerii ajutorului. De altfel, este puțin probabil ca un sprijin acordat în prezent pentru o investiție făcută în urmă cu mai mult de șapte ani să mai aibă vreo legătură practică cu investiția. |
| --- | --- |

(37)

In afară de aceasta, Djebel este deținută de cel mai mare grup hotelier portughez. Din 1999 această întreprindere și-a extins activitatea în Brazilia unde posedă în prezent nouă unități hoteliere și se află printre primele zece cele mai mari lanțuri hoteliere. Acest lucru pare să indice că investiția ar fi avansat chiar și fără perspectiva obținerii ajutorului. De altfel, este puțin probabil ca un sprijin acordat în prezent pentru o investiție făcută în urmă cu mai mult de șapte ani să mai aibă vreo legătură practică cu investiția.

| (38) | De altfel, pentru a garanta că un sprijin are efectul de stimulent, trebuie să se demonstreze că a fost prezentată o cerere de ajutor înainte de începerea investiției. |
| --- | --- |

(38)

De altfel, pentru a garanta că un sprijin are efectul de stimulent, trebuie să se demonstreze că a fost prezentată o cerere de ajutor înainte de începerea investiției.

| (39) | Comisia amintește că investiția a fost realizată în octombrie 1999, cu un an înainte ca beneficiarul să prezinte, în mod formal, cererea de acordare de sprijin, conform sistemului ajutoarelor de stat N 667/1999 (din 31 ianuarie 2001), nefiind astfel îndeplinit criteriul „efectului stimulativ” impus de normele comunitare privind ajutoarele cu finalitate regională (11). |
| --- | --- |

(39)

Comisia amintește că investiția a fost realizată în octombrie 1999, cu un an înainte ca beneficiarul să prezinte, în mod formal, cererea de acordare de sprijin, conform sistemului ajutoarelor de stat N 667/1999 (din 31 ianuarie 2001), nefiind astfel îndeplinit criteriul „efectului stimulativ” impus de normele comunitare privind ajutoarele cu finalitate regională (11).

| (40) | Autoritățile portugheze au susținut că propunerea de participare a FCR la investiție, care s-a realizat în 24 mai 1999 (înainte de investiție), este o dovadă suficientă că acest criteriu a fost îndeplinit. Comisia nu consideră că această propunere de participare a unei întreprinderi cu capital de risc la investiție poate fi considerată, prin ea însăși, o cerere de acordare de ajutor de stat susceptibilă de a justifica efectul de stimulent. |
| --- | --- |

(40)

Autoritățile portugheze au susținut că propunerea de participare a FCR la investiție, care s-a realizat în 24 mai 1999 (înainte de investiție), este o dovadă suficientă că acest criteriu a fost îndeplinit. Comisia nu consideră că această propunere de participare a unei întreprinderi cu capital de risc la investiție poate fi considerată, prin ea însăși, o cerere de acordare de ajutor de stat susceptibilă de a justifica efectul de stimulent.

| (41) | Comisia reamintește, de asemenea, că investiția a fost realizată cu aproape cinci ani și jumătate înainte ca notificarea să fi fost prezentată Comisiei de către autoritățile portugheze. |
| --- | --- |

(41)

Comisia reamintește, de asemenea, că investiția a fost realizată cu aproape cinci ani și jumătate înainte ca notificarea să fi fost prezentată Comisiei de către autoritățile portugheze.

| (42) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că nu există elemente care să probeze că ajutorul propus de Portugalia este necesar pentru a compensa orice fel de riscuri specifice decurgând din proiect. Comisia consideră, în consecință, că nu era necesar un ajutor pentru realizarea investiției de către grupul Pestana în Brazilia și pentru derularea acesteia. Comisia consideră că ajutorul nu are niciun efect stimulativ. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că nu există elemente care să probeze că ajutorul propus de Portugalia este necesar pentru a compensa orice fel de riscuri specifice decurgând din proiect. Comisia consideră, în consecință, că nu era necesar un ajutor pentru realizarea investiției de către grupul Pestana în Brazilia și pentru derularea acesteia. Comisia consideră că ajutorul nu are niciun efect stimulativ.

| (43) | În plus, în cazuri anterioare, Comisia a susținut că ajutoarele pentru investiții directe în străinătate pot întări capacitatea financiară și strategică a beneficiarului și, pe această cale, pot afecta poziția acestuia față de concurenții de pe piața UE (12). |
| --- | --- |

(43)

În plus, în cazuri anterioare, Comisia a susținut că ajutoarele pentru investiții directe în străinătate pot întări capacitatea financiară și strategică a beneficiarului și, pe această cale, pot afecta poziția acestuia față de concurenții de pe piața UE (12).

| (44) | Comisia subliniază că grupul Pestana și-a extins activitatea comercială în sectorul hotelier după respectiva investiție și că nu a fost prima sa investiție în străinătate. Pe baza informațiilor oferite de autoritățile portugheze, chiar și fără să beneficieze de sprijin, investiția din Brazilia a contribuit la creșterea competitivității grupului Pestana și a vizibilității sale în sectorul global al turismului, îndeosebi datorită promovării mărcii „Pestana Hotels & Resorts”. |
| --- | --- |

(44)

Comisia subliniază că grupul Pestana și-a extins activitatea comercială în sectorul hotelier după respectiva investiție și că nu a fost prima sa investiție în străinătate. Pe baza informațiilor oferite de autoritățile portugheze, chiar și fără să beneficieze de sprijin, investiția din Brazilia a contribuit la creșterea competitivității grupului Pestana și a vizibilității sale în sectorul global al turismului, îndeosebi datorită promovării mărcii „Pestana Hotels & Resorts”.

| (45) | În sfârșit, Comisia subliniază că, deși investiția Djebel a avut un impact pozitiv în Portugalia, acest impact nu poate fi atribuit, în principiu, ajutorului, întrucât, așa cum am văzut mai sus, ajutorul nu a avut efectul de stimulent, în prezent proiectul fiind finalizat, înainte ca Djebel să fi solicitat sprijinul, iar acordarea acestuia nu s-a dovedit necesară pentru continuarea derulării investiției. |
| --- | --- |

(45)

În sfârșit, Comisia subliniază că, deși investiția Djebel a avut un impact pozitiv în Portugalia, acest impact nu poate fi atribuit, în principiu, ajutorului, întrucât, așa cum am văzut mai sus, ajutorul nu a avut efectul de stimulent, în prezent proiectul fiind finalizat, înainte ca Djebel să fi solicitat sprijinul, iar acordarea acestuia nu s-a dovedit necesară pentru continuarea derulării investiției.

| (46) | Analizând compatibilitatea ajutoarelor, Comisia examinează cu atenție echilibrul dintre efectele pozitive și negative și stabilește dacă efectele benefice pentru Comunitate depășesc efectele negative în ceea ce privește concurența și schimburile comerciale pe piața UE. Pe baza celor expuse mai sus, Comisia nu a identificat motive pentru a considera că ajutorul pentru Djebel referitor la investiția din Brazilia ar contribui la sporirea competitivității industriei europene sau ar avea un efect pozitiv în regiunile UE. Dimpotrivă, ajutorul ar întări poziția beneficiarului, penalizând concurenții acestuia, care nu au primit ajutoare de la stat, într-o piață caracterizată de o concurență puternică. În consecință, Comisia consideră că ajutorul nu ar fi adus efecte pozitive Comunității, astfel încât să compenseze efectele negative în ce privește concurența. |
| --- | --- |

(46)

Analizând compatibilitatea ajutoarelor, Comisia examinează cu atenție echilibrul dintre efectele pozitive și negative și stabilește dacă efectele benefice pentru Comunitate depășesc efectele negative în ceea ce privește concurența și schimburile comerciale pe piața UE. Pe baza celor expuse mai sus, Comisia nu a identificat motive pentru a considera că ajutorul pentru Djebel referitor la investiția din Brazilia ar contribui la sporirea competitivității industriei europene sau ar avea un efect pozitiv în regiunile UE. Dimpotrivă, ajutorul ar întări poziția beneficiarului, penalizând concurenții acestuia, care nu au primit ajutoare de la stat, într-o piață caracterizată de o concurență puternică. În consecință, Comisia consideră că ajutorul nu ar fi adus efecte pozitive Comunității, astfel încât să compenseze efectele negative în ce privește concurența.

VI.   CONCLUZIE

| (47) | Comisia concluzionează că Portugalia nu a demonstrat că Djebel nu ar fi realizat proiectul în cauză în lipsa ajutorului de stat. Ajutorul ar fi avut, în consecință, un efect de distorsionare a concurenței pe piața comună, fără să contribuie la desfășurarea unei activități suplimentare de către beneficiarul în cauză. Pe această bază nu se poate considera că ajutorul facilitează dezvoltarea unei activități economice conform dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) litera (c), acesta fiind astfel incompatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(47)

Comisia concluzionează că Portugalia nu a demonstrat că Djebel nu ar fi realizat proiectul în cauză în lipsa ajutorului de stat. Ajutorul ar fi avut, în consecință, un efect de distorsionare a concurenței pe piața comună, fără să contribuie la desfășurarea unei activități suplimentare de către beneficiarul în cauză. Pe această bază nu se poate considera că ajutorul facilitează dezvoltarea unei activități economice conform dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) litera (c), acesta fiind astfel incompatibil cu piața comună.

| (48) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia nu consideră necesar să examineze și alte aspecte care ridică dubii în privința compatibilității ajutorului, formulate în Decizia din 22 februarie 2006, |
| --- | --- |

(48)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia nu consideră necesar să examineze și alte aspecte care ridică dubii în privința compatibilității ajutorului, formulate în Decizia din 22 februarie 2006,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Creditul preferențial, în valoare de 3 680 119 EUR, notificat și propus de Portugalia în favoarea Djebel, cu privire la investiția acestuia în Brazilia, este incompatibil cu piața comună, având în vedere că nu îndeplinește criteriile enunțate la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat și, prin urmare, nu trebuie să fie acordat.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

Adoptată la Bruxelles, la 10 mai 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 91, 19.4.2006, p. 25.

1

(2)  A se vedea nota 1.

2

(3)  JO L 107, 30.4.1996.

3

(4)  JO L 124, 20.5.2003.

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 ale Tratatului CE la ajutoarele de minimis (JO L 10, 13.1.2001, p. 30) și Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei 2006 (JO L 379, 28.12.2006) privind aceeași materie.

5

de minimis

(6)  Prin scrisoarea SG (2000) D/106085 (JO C 266, 16.9.2000, p. 4).

6

(7)  A se vedea cauza C 77/97, Austrian Lift GmbH-Doppelmayer (JO L 142, 5.6.1999, p. 32) și cauza C 47/02 Vila Galé-Cintra (JO L 61, 27.2.2004, p. 76).

7

Austrian Lift GmbH-Doppelmayer

Vila Galé-Cintra

(8)  A se vedea hotărârea Curții de Justiție a CE, pronunțată în cauza C-142/87, Tubermeuse, Culegere 1990, I-959, considerentul 35.

8

Tubermeuse

(9)  A se vedea cauzele C 41/04, Orfama (decizia din 7 martie 2007) și C 36/04, Cordex (decizia din 21 februarie 2007).

9

Orfama

Cordex

(10)  A se vedea, cu titlu de comparație, cauza C 47/02, Vila Galé-Cintra, care presupunea o primă experiență de internaționalizare.

10

Vila Galé-Cintra

(11)  A se vedea punctul 4.2 al Orientărilor privind ajutoarele de stat cu finalitate regională, în care se subliniază că cererea de ajutor trebuie să fie prezentată înainte de începerea executării proiectului, pentru a se asigura că există un efect stimulativ (JO C 74, 10.3.1998, p. 13).

11

(12)  A se vedea cauza C 77/97, Austrian Lift GmbH-Doppelmayer (JO L 142, 5.6.1999, p. 32).

12

Austrian Lift GmbH-Doppelmayer

---

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/36

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 iunie 2007

privind ajutorul de stat C 17/2006 (ex N 3/2006), ajutor pentru formare în favoarea Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalia

[notificată cu numărul C(2007) 3130]

(Numai textul în limba portugheză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/583/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 27 decembrie 2005 (înregistrată ca fiind primită la data de 4 ianuarie 2006), Portugalia a notificat Comisia cu privire la intenția sa de a acorda un ajutor în valoare de 3 552 423 EUR în favoarea Autoeuropa – Automóveis Lda („Autoeuropa”), destinat unui program de formare pe care respectiva companie intenționa să-l pună în aplicare. Comisia a solicitat Portugaliei informații suplimentare prin scrisoarea din 31 ianuarie 2006, căreia Portugalia i-a răspuns prin scrisoarea din 9 martie 2006 (înregistrată ca fiind primită la data de 23 martie). |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 27 decembrie 2005 (înregistrată ca fiind primită la data de 4 ianuarie 2006), Portugalia a notificat Comisia cu privire la intenția sa de a acorda un ajutor în valoare de 3 552 423 EUR în favoarea Autoeuropa – Automóveis Lda („Autoeuropa”), destinat unui program de formare pe care respectiva companie intenționa să-l pună în aplicare. Comisia a solicitat Portugaliei informații suplimentare prin scrisoarea din 31 ianuarie 2006, căreia Portugalia i-a răspuns prin scrisoarea din 9 martie 2006 (înregistrată ca fiind primită la data de 23 martie).

| (2) | Prin scrisoarea din 16 mai 2006, Comisia a informat Portugalia că a hotărât să inițieze procedura stabilită la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în ceea ce privește ajutorul. Autoritățile portugheze și-au prezentat observațiile în conformitate cu această procedură prin scrisoarea din 31 august 2006. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 16 mai 2006, Comisia a informat Portugalia că a hotărât să inițieze procedura stabilită la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în ceea ce privește ajutorul. Autoritățile portugheze și-au prezentat observațiile în conformitate cu această procedură prin scrisoarea din 31 august 2006.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (4) | Comisia a primit observații de la părțile interesate. Aceasta le-a înaintat Portugaliei, căreia i s-a oferit ocazia de a reacționa; observațiile din partea Portugaliei au fost primite prin scrisoarea din 13 noiembrie 2006. Comisia a solicitat Portugaliei informații suplimentare prin scrisoarea din 2 februarie 2007. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații de la părțile interesate. Aceasta le-a înaintat Portugaliei, căreia i s-a oferit ocazia de a reacționa; observațiile din partea Portugaliei au fost primite prin scrisoarea din 13 noiembrie 2006. Comisia a solicitat Portugaliei informații suplimentare prin scrisoarea din 2 februarie 2007.

II.   RETRAGEREA NOTIFICĂRII

| (5) | Prin scrisoare din 4 mai 2007, Portugalia a informat Comisia despre faptul că ajutorul notificat nu va mai fi pus în aplicare, deoarece Autoeuropa și-a modificat proiectul de formare și, în consecință, notificarea și-a pierdut obiectul. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoare din 4 mai 2007, Portugalia a informat Comisia despre faptul că ajutorul notificat nu va mai fi pus în aplicare, deoarece Autoeuropa și-a modificat proiectul de formare și, în consecință, notificarea și-a pierdut obiectul.

| (6) | Comisia subliniază că, în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (3), statul membru în cauză își poate retrage notificarea în timp util, înainte ca o decizie cu privire la ajutor să fie luată de către Comisie. În conformitate cu articolul 8 alineatul (2), în cazurile în care Comisia a inițiat procedura formală de investigare, îi revine și obligația de a încheia procedura. |
| --- | --- |

(6)

Comisia subliniază că, în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (3), statul membru în cauză își poate retrage notificarea în timp util, înainte ca o decizie cu privire la ajutor să fie luată de către Comisie. În conformitate cu articolul 8 alineatul (2), în cazurile în care Comisia a inițiat procedura formală de investigare, îi revine și obligația de a încheia procedura.

| (7) | În consecință, Comisia a decis să încheie procedura formală de investigare în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la ajutorul în cauză, având în vedere că Portugalia și-a retras notificarea, |
| --- | --- |

(7)

În consecință, Comisia a decis să încheie procedura formală de investigare în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la ajutorul în cauză, având în vedere că Portugalia și-a retras notificarea,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și având în vedere că Portugalia și-a retras notificarea, Comisia încheie procedura formală de investigare în ceea ce privește ajutorul pentru formare pe care Portugalia intenționa să îl acorde în favoarea Autoeuropa – Automóveis Lda.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Portugaliei.

Adoptată la Bruxelles, 21 iunie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 177, 29.7.2006, p. 25.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

3

---

| 24.8.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 219/37

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 august 2007

de modificare a Deciziei 2004/558/CE de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre

[notificată cu numărul C(2007) 3905]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/584/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1), în special articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 9 din Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru care dispune de un program național obligatoriu de combatere a uneia dintre bolile contagioase enumerate în anexa E (II) la directiva în cauză poate înainta programul respectiv Comisiei spre aprobare. Articolul stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cadrul schimburilor intracomunitare. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 9 din Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru care dispune de un program național obligatoriu de combatere a uneia dintre bolile contagioase enumerate în anexa E (II) la directiva în cauză poate înainta programul respectiv Comisiei spre aprobare. Articolul stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cadrul schimburilor intracomunitare.

| (2) | De asemenea, articolul 10 din Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru, în cazul în care consideră că teritoriul său este integral sau parțial indemn de una dintre bolile enumerate în anexa E (II) la directiva în cauză, trebuie să prezinte Comisiei documentele justificative corespunzătoare. Articolul stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cadrul schimburilor intracomunitare. |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, articolul 10 din Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru, în cazul în care consideră că teritoriul său este integral sau parțial indemn de una dintre bolile enumerate în anexa E (II) la directiva în cauză, trebuie să prezinte Comisiei documentele justificative corespunzătoare. Articolul stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cadrul schimburilor intracomunitare.

| (3) | Decizia 2004/558/CE a Comisiei din 15 iulie 2004 de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre (2) aprobă programele pentru a combate și a eradica infectarea prin herpesvirusul bovin de tip 1 („BHV-1”) prezentate de statele membre enumerate în anexa I la decizia în cauză, pentru regiunile enumerate în anexa respectivă și pentru care garanțiile suplimentare pentru BHV-1 se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2004/558/CE a Comisiei din 15 iulie 2004 de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre (2) aprobă programele pentru a combate și a eradica infectarea prin herpesvirusul bovin de tip 1 („BHV-1”) prezentate de statele membre enumerate în anexa I la decizia în cauză, pentru regiunile enumerate în anexa respectivă și pentru care garanțiile suplimentare pentru BHV-1 se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE.

| (4) | De asemenea, anexa II la Decizia 2004/558/CE enumeră regiunile statelor membre considerate indemne de infectarea cu BHV-1 și pentru care se aplică garanții suplimentare în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE. Anexa III la Decizia 2004/558/CE definește exploatațiile indemne de BHV-1. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, anexa II la Decizia 2004/558/CE enumeră regiunile statelor membre considerate indemne de infectarea cu BHV-1 și pentru care se aplică garanții suplimentare în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE. Anexa III la Decizia 2004/558/CE definește exploatațiile indemne de BHV-1.

| (5) | În prezent, toate regiunile din Germania sunt enumerate în anexa I la Decizia 2004/558/CE. Germania a prezentat documente în sprijinul cererii de a declara o parte din teritoriul său indemnă de infectarea cu BHV-1 și a prevăzut norme aplicabile circulației bovinelor pe partea din teritoriul său în cauză și înspre aceasta. În consecință, Germania a solicitat aplicarea garanțiilor suplimentare, în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE, pentru unitățile administrative Regierungsbezirke Oberpfalz și Oberfranken din statul federal al Bavariei. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, toate regiunile din Germania sunt enumerate în anexa I la Decizia 2004/558/CE. Germania a prezentat documente în sprijinul cererii de a declara o parte din teritoriul său indemnă de infectarea cu BHV-1 și a prevăzut norme aplicabile circulației bovinelor pe partea din teritoriul său în cauză și înspre aceasta. În consecință, Germania a solicitat aplicarea garanțiilor suplimentare, în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE, pentru unitățile administrative Regierungsbezirke Oberpfalz și Oberfranken din statul federal al Bavariei.

| (6) | În urma evaluării cererii prezentate de Germania, este necesar ca cele două unități administrative indemne de BHV-1 din Germania să fie incluse în anexa II la Decizia 2004/558/CE și să li se aplice garanțiile suplimentare stabilite în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE. Prin urmare, anexele I și II la Decizia 2004/558/CEE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

În urma evaluării cererii prezentate de Germania, este necesar ca cele două unități administrative indemne de BHV-1 din Germania să fie incluse în anexa II la Decizia 2004/558/CE și să li se aplice garanțiile suplimentare stabilite în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE. Prin urmare, anexele I și II la Decizia 2004/558/CEE ar trebui modificate în consecință.

| (7) | Italia a prezentat programele care urmăresc eradicarea infectării cu BHV-1 în regiunea autonomă Friuli Venezia Giulia și în provincia autonomă Trento. Aceste programe îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (1) din Directiva 64/432/CEE. Programele în cauză prevăd, de asemenea, norme aplicabile circulației bovinelor pe teritoriul național, în interiorul și înspre acele regiuni, echivalente celor care, puse anterior în aplicare în provincia Bolzano în Italia, au permis eradicarea bolii în această provincie. |
| --- | --- |

(7)

Italia a prezentat programele care urmăresc eradicarea infectării cu BHV-1 în regiunea autonomă Friuli Venezia Giulia și în provincia autonomă Trento. Aceste programe îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (1) din Directiva 64/432/CEE. Programele în cauză prevăd, de asemenea, norme aplicabile circulației bovinelor pe teritoriul național, în interiorul și înspre acele regiuni, echivalente celor care, puse anterior în aplicare în provincia Bolzano în Italia, au permis eradicarea bolii în această provincie.

| (8) | Este necesară aprobarea programelor prezentate de Italia pentru cele două regiuni în cauză, precum și a garanțiilor suplimentare prezentate în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE. Prin urmare, anexa I la Decizia 2004/558/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Este necesară aprobarea programelor prezentate de Italia pentru cele două regiuni în cauză, precum și a garanțiilor suplimentare prezentate în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE. Prin urmare, anexa I la Decizia 2004/558/CE ar trebui modificată în consecință.

| (9) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a emis un aviz privind „Definiția unui animal indemn de BHV-1 și a unei exploatații indemne de BHV-1, precum și procedurile de verificare și menținere a acestui statut” (3). Este necesar să fie luate în considerare anumite recomandări ale avizului în cauză. Prin urmare, anexa III la Decizia 2004/558/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a emis un aviz privind „Definiția unui animal indemn de BHV-1 și a unei exploatații indemne de BHV-1, precum și procedurile de verificare și menținere a acestui statut” (3). Este necesar să fie luate în considerare anumite recomandări ale avizului în cauză. Prin urmare, anexa III la Decizia 2004/558/CE ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Pentru a garanta claritatea legislației comunitare, anexele I, II și III la Decizia 2004/558/CE ar trebui înlocuite cu textul anexei la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a garanta claritatea legislației comunitare, anexele I, II și III la Decizia 2004/558/CE ar trebui înlocuite cu textul anexei la prezenta decizie.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexele I, II și III la Decizia 2004/558/CE se înlocuiesc cu textul anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 21 august 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/104/CE (JO L 363, 20.12.2006, p. 352).

1

(2)  JO L 249, 23.7.2004, p. 20.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

ANEXĂ

ANEXA I

| Stat membru | Regiuni din statele membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE |
| --- | --- |
| Germania | Toate regiunile, cu excepția regiunilor Regierungsbezirke Oberpfalz și Oberfranken din statul federal al Bavariei |
| Italia | Regiunea autonomă Friuli Venezia Giulia
  Provincia autonomă Trento |

Stat membru

Regiuni din statele membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE

Germania

Toate regiunile, cu excepția regiunilor Regierungsbezirke Oberpfalz și Oberfranken din statul federal al Bavariei

Italia

Regiunea autonomă Friuli Venezia Giulia

Provincia autonomă Trento

ANEXA II

| Stat membru | Regiuni din statele membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE |
| --- | --- |
| Danemarca | Toate regiunile |
| Germania | Regierungsbezirke Oberpfalz și Oberfranken din statul federal al Bavariei |
| Italia | Provincia Bolzano |
| Austria | Toate regiunile |
| Finlanda | Toate regiunile |
| Suedia | Toate regiunile |

Stat membru

Regiuni din statele membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE

Danemarca

Toate regiunile

Germania

Regierungsbezirke Oberpfalz și Oberfranken din statul federal al Bavariei

Italia

Provincia Bolzano

Austria

Toate regiunile

Finlanda

Toate regiunile

Suedia

Toate regiunile

ANEXA III

Exploatații indemne de BHV-1

1.   O exploatație care deține bovine este considerată indemnă de infectarea cu BHV-1 în cazul în care îndeplinește condițiile stabilite în prezenta anexă:

1.1.   Nu s-a înregistrat nicio suspiciune de infectare cu BHV-1 pe exploatație în cursul ultimelor șase luni și toate bovinele din exploatație sunt indemne de simptomele clinice de infectare cu BHV-1.

Exploatația, precum și orice pășuni sau incinte care nu se învecinează cu aceasta, independent de proprietar, dar care fac parte din exploatație ca entitate epidemiologică, trebuie să fie separate în mod efectiv de orice pășuni sau incinte cu un statut BHV1 inferior, prin bariere fie naturale, fie fizice, care să împiedice în mod efectiv contactul direct între animale cu o stare de sănătate diferită.

1.2.   Numai bovinele care provin din exploatații situate în state membre sau regiuni ale acestora care figurează în anexa II sau din exploatații indemne de BHV-1 au fost introduse și niciuna dintre bovinele exploatației nu a fost în contact cu alte bovine decât cele care provin din exploatații situate în state membre sau în regiuni ale acestora care figurează în anexa II sau din exploatații indemne de BHV-1.

1.3.   Bovinele femele sunt inseminate numai cu material seminal produs în conformitate cu Directiva 88/407/CEE sau au fost fecundate de tauri care provin din exploatații situate în state membre sau în regiuni ale acestora care figurează în anexa II la prezenta decizie sau provin din exploatații indemne de BHV-1.

1.4.   Cel puțin unul dintre următoarele programe de depistare se aplică în exploatație:

| 1.4.1. | un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat cel puțin pe două eșantioane de sânge, prelevate la intervale de cinci până la șapte luni de la ansamblul de bovine femele și masculi utilizate sau destinate creșterii, în vârstă de mai mult de nouă luni; |
| --- | --- |

1.4.1.

un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat cel puțin pe două eșantioane de sânge, prelevate la intervale de cinci până la șapte luni de la ansamblul de bovine femele și masculi utilizate sau destinate creșterii, în vârstă de mai mult de nouă luni;

| 1.4.2. | un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat cel puțin pe:






  — | două eșantioane individuale de lapte prelevate de la ansamblul de bovine femele în perioadă de lactație sau pe un amestec de eșantioane de lapte prelevate pe maximum cinci animale, la interval de cinci până la șapte luni; și |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat cel puțin pe:

—

două eșantioane individuale de lapte prelevate de la ansamblul de bovine femele în perioadă de lactație sau pe un amestec de eșantioane de lapte prelevate pe maximum cinci animale, la interval de cinci până la șapte luni; și

| — | două eșantioane de sânge, prelevate la interval de cinci până la șapte luni de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație și pe ansamblul de bovine masculi utilizate sau destinate creșterii, în vârstă de mai mult de nouă luni; |
| --- | --- |

—

două eșantioane de sânge, prelevate la interval de cinci până la șapte luni de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație și pe ansamblul de bovine masculi utilizate sau destinate creșterii, în vârstă de mai mult de nouă luni;

| 1.4.3. | în cazul fermelor de lapte în care cel puțin 30 % din bovine sunt femele în perioadă de lactație, un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat pe cel puțin:






  — | trei eșantioane de lapte prelevate, în funcție de specificațiile testului utilizat, dintr-o cantitate de lapte de la un număr de maximum 50 de bovine femele în perioadă de lactație, la interval de cel puțin trei luni; și |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

în cazul fermelor de lapte în care cel puțin 30 % din bovine sunt femele în perioadă de lactație, un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat pe cel puțin:

—

trei eșantioane de lapte prelevate, în funcție de specificațiile testului utilizat, dintr-o cantitate de lapte de la un număr de maximum 50 de bovine femele în perioadă de lactație, la interval de cel puțin trei luni; și

| — | un eșantion individual de sânge, prelevat de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație, în vârstă de mai mult de nouă luni, și de la ansamblul de bovine masculi utilizate sau destinate creșterii, în vârstă de mai mult de nouă luni; |
| --- | --- |

—

un eșantion individual de sânge, prelevat de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație, în vârstă de mai mult de nouă luni, și de la ansamblul de bovine masculi utilizate sau destinate creșterii, în vârstă de mai mult de nouă luni;

| 1.4.4. | ansamblul bovinelor din exploatație provin din exploatații situate în statele membre sau regiuni ale acestora care figurează în anexa II sau din exploatații indemne de BHV-1. |
| --- | --- |

1.4.4.

ansamblul bovinelor din exploatație provin din exploatații situate în statele membre sau regiuni ale acestora care figurează în anexa II sau din exploatații indemne de BHV-1.

2.   Statutul «indemnă de BHV-1» atribuit unei exploatații care deține bovine se menține în cazul în care:

| 2.1. | condițiile stabilite la punctele 1.1-1.4 continuă să fie îndeplinite; și |
| --- | --- |

2.1.

condițiile stabilite la punctele 1.1-1.4 continuă să fie îndeplinite; și

| 2.2. | cel puțin unul dintre următoarele programe de depistare se aplică în exploatație în cursul unei perioade de 12 luni:






  2.2.1. | un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat pe cel puțin un eșantion individual de sânge, prelevat de pe ansamblul de bovine în vârstă de mai mult de 24 de luni; |
| --- | --- | --- |

2.2.

cel puțin unul dintre următoarele programe de depistare se aplică în exploatație în cursul unei perioade de 12 luni:

2.2.1.

un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat pe cel puțin un eșantion individual de sânge, prelevat de pe ansamblul de bovine în vârstă de mai mult de 24 de luni;

| 2.2.2. | un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat cel puțin pe:






  — | un eșantion individual de lapte prelevat de la ansamblul de bovine femele în perioadă de lactație sau dintr-un amestec de eșantioane de lapte prelevate pe maximum cinci animale; și |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat cel puțin pe:

—

un eșantion individual de lapte prelevat de la ansamblul de bovine femele în perioadă de lactație sau dintr-un amestec de eșantioane de lapte prelevate pe maximum cinci animale; și

| — | un eșantion individual de sânge prelevat de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație, în vârstă de mai mult de 24 de luni, și de la ansamblul de bovine masculi în vârstă de mai mult 24 de luni; |
| --- | --- |

—

un eșantion individual de sânge prelevat de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație, în vârstă de mai mult de 24 de luni, și de la ansamblul de bovine masculi în vârstă de mai mult 24 de luni;

| 2.2.3. | în cazul fermelor de lapte în care cel puțin 30 % din bovine sunt femele în perioadă de lactație, un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat pe cel puțin:






  — | două eșantioane de lapte, prelevate, în funcție de specificațiile testului utilizat, dintr-o cantitate de lapte de la un număr de maximum 50 de bovine femele în perioadă de lactație, la interval de trei până la 12 luni; și |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

în cazul fermelor de lapte în care cel puțin 30 % din bovine sunt femele în perioadă de lactație, un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat pe cel puțin:

—

două eșantioane de lapte, prelevate, în funcție de specificațiile testului utilizat, dintr-o cantitate de lapte de la un număr de maximum 50 de bovine femele în perioadă de lactație, la interval de trei până la 12 luni; și

| — | un eșantion individual de sânge, prelevat de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în lactație, în vârstă de mai mult de 24 de luni, și pe ansamblul de bovine masculi în vârstă de mai mult 24 de luni. |
| --- | --- |

—

un eșantion individual de sânge, prelevat de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în lactație, în vârstă de mai mult de 24 de luni, și pe ansamblul de bovine masculi în vârstă de mai mult 24 de luni.

3.   Statutul «indemnă de BHV-1» atribuit unei exploatații care deține bovine se suspendă atunci când, în cursul testelor prevăzute la punctele 2.2.1-2.2.3, un animal a reacționat pozitiv la un test pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1.

4.   Statutul «indemnă de BHV-1» atribuit unei exploatații, suspendat în conformitate cu punctul 3, se reatribuie numai după un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, realizat cel mai devreme la 30 de zile după eliminarea animalelor seropozitive, cu rezultat negativ în toate cazurile, realizat cel puțin pe:

| — | două eșantioane individuale de lapte prelevate de la ansamblul de bovine femele în perioadă de lactație sau pe un amestec de eșantioane de lapte prelevate pe maximum cinci animale, la interval de cel puțin două luni; și |
| --- | --- |

—

două eșantioane individuale de lapte prelevate de la ansamblul de bovine femele în perioadă de lactație sau pe un amestec de eșantioane de lapte prelevate pe maximum cinci animale, la interval de cel puțin două luni; și

| — | două eșantioane de sânge, prelevate la interval de cel puțin trei luni de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație și de pe ansamblul de bovine masculi. |
| --- | --- |

—

două eșantioane de sânge, prelevate la interval de cel puțin trei luni de la ansamblul de bovine femele care nu sunt în perioadă de lactație și de pe ansamblul de bovine masculi.

Note:

| (a) | Atunci când se face referire în prezenta anexă la un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, se aplică principiile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (c) privind vaccinarea animalelor testate. |
| --- | --- |

(a)

Atunci când se face referire în prezenta anexă la un test serologic pentru detectarea anticorpilor anti-BHV-1, se aplică principiile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (c) privind vaccinarea animalelor testate.

| (b) | Numărul de eșantioane din amestecul de eșantioane de lapte menționat în prezenta anexă poate fi modificat pe baza unor elemente de probă documentate care să demonstreze că testul, luând în considerare condițiile în care se desfășoară activitățile zilnice de laborator, este capabil să detecteze, în amestecul de eșantioane modificat, chiar și o singură reacție pozitivă slabă. |
| --- | --- |

(b)

Numărul de eșantioane din amestecul de eșantioane de lapte menționat în prezenta anexă poate fi modificat pe baza unor elemente de probă documentate care să demonstreze că testul, luând în considerare condițiile în care se desfășoară activitățile zilnice de laborator, este capabil să detecteze, în amestecul de eșantioane modificat, chiar și o singură reacție pozitivă slabă.

---