# Eiropas Savienības L 185/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 185 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 17. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 185

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 17. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 830/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 817/2006 par ierobežojošu pasākumu pret Birmu/Mjanmu atjaunošanu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 831/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 832/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 197/2006 attiecībā uz agrāko pārtikas produktu izmantošanu un termiņa pagarināšanu tiem pārejas posma pasākumiem, kas attiecas uz minētajiem pārtikas produktiem (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 833/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar ko beidz Padomes Regulā (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem noteikto pārejas posmu (
  1
  ) | 9 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 830/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 817/2006 par ierobežojošu pasākumu pret Birmu/Mjanmu atjaunošanu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 831/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 832/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 197/2006 attiecībā uz agrāko pārtikas produktu izmantošanu un termiņa pagarināšanu tiem pārejas posma pasākumiem, kas attiecas uz minētajiem pārtikas produktiem (
  1
  )

1

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 833/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar ko beidz Padomes Regulā (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem noteikto pārejas posmu (
  1
  )

1

9

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/498/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 7. februāris) par atbalsta shēmu C 31/2005 (ex N 329/2004), ko Itālija plāno īstenot saskaņā ar Sicīlijas reģiona likumu Nr. 21/2003 (14., 15. un 16. pants)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 285)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2007/499/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 21. februāris) par valsts atbalstu C 16/2006 (ex NN 34/2006), ko Sardīnijas reģions piešķīris un plāno piešķirt Nuova Mineraria Silius SpA

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 473)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/500/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 16. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2001/781/EK, ar ko apstiprina saņēmēju iestāžu rokasgrāmatu un to dokumentu glosāriju, kurus var izsniegt saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3365) | 24 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/498/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 7. februāris) par atbalsta shēmu C 31/2005 (ex N 329/2004), ko Itālija plāno īstenot saskaņā ar Sicīlijas reģiona likumu Nr. 21/2003 (14., 15. un 16. pants)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 285)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 285)

1

10

2007/499/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 21. februāris) par valsts atbalstu C 16/2006 (ex NN 34/2006), ko Sardīnijas reģions piešķīris un plāno piešķirt Nuova Mineraria Silius SpA

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 473)

   (
  1
  )

Nuova Mineraria Silius SpA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 473)

1

18

2007/500/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 16. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2001/781/EK, ar ko apstiprina saņēmēju iestāžu rokasgrāmatu un to dokumentu glosāriju, kurus var izsniegt saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3365)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3365)

24

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2007/501/KĀDP (2007. gada 16. jūlijs) par sadarbību ar Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru saistībā ar Eiropas Savienības pretterorisma stratēģijas īstenošanu | 31 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2007/501/KĀDP (2007. gada 16. jūlijs) par sadarbību ar Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru saistībā ar Eiropas Savienības pretterorisma stratēģijas īstenošanu

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 830/2007

(2007. gada 16. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 817/2006 par ierobežojošu pasākumu pret Birmu/Mjanmu atjaunošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,

ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2006/318/KĀDP (2006. gada 27. aprīlis), ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu (1),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā ir lietderīgi grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 817/2006 (2), lai to saskaņotu ar Padomes jaunāko praksi attiecībā uz kompetento iestāžu noteikšanu un informācijas apmaiņu starp tām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 817/2006 groza šādi:

| a) | 4. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu daļu:
  “1.   Atkāpjoties no 2. un 3. panta, II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās kompetentās iestādes ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, drīkst atļaut:”; |
| --- | --- |

a)

4. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu daļu:

“1.   Atkāpjoties no 2. un 3. panta, II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās kompetentās iestādes ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, drīkst atļaut:”;

| b) | 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Šīs regulas II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās kompetentās iestādes ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, drīkst atļaut atbrīvot atsevišķus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai padarīt tos pieejamus, ja tās iepriekš pārliecinājušās, ka šie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:






  a) | vajadzīgi, lai segtu III pielikumā minēto personu un viņu apgādājamo ģimenes locekļu pamatizdevumus, tostarp maksājumus par pārtiku, īri vai hipotēku, zālēm un ārstēšanu, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus; |
| --- | --- | --- |

b)

7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Šīs regulas II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās kompetentās iestādes ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, drīkst atļaut atbrīvot atsevišķus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai padarīt tos pieejamus, ja tās iepriekš pārliecinājušās, ka šie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:

a)

vajadzīgi, lai segtu III pielikumā minēto personu un viņu apgādājamo ģimenes locekļu pamatizdevumus, tostarp maksājumus par pārtiku, īri vai hipotēku, zālēm un ārstēšanu, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;

| b) | paredzēti vienīgi atbilstīgu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

paredzēti vienīgi atbilstīgu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskajiem pakalpojumiem;

| c) | paredzēti vienīgi nodevu maksājumiem vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai iesaldēto saimniecisko resursu pastāvīgu turēšanu vai glabāšanu; |
| --- | --- |

c)

paredzēti vienīgi nodevu maksājumiem vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai iesaldēto saimniecisko resursu pastāvīgu turēšanu vai glabāšanu;

| d) | vajadzīgi ārkārtas izdevumiem ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un Komisijai apsvērumus, kāpēc tā uzskata par vajadzīgu piešķirt īpašu atļauju. |
| --- | --- |

d)

vajadzīgi ārkārtas izdevumiem ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un Komisijai apsvērumus, kāpēc tā uzskata par vajadzīgu piešķirt īpašu atļauju.

Dalībvalstis informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo punktu.”;

| c) | 8. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Neskarot piemērojamos noteikumus par ziņojumu sniegšanu, konfidencialitāti un dienesta noslēpumu, fiziskās un juridiskās personas, iestādes un organizācijas:






  a) | nekavējoties sniedz visu informāciju, kas veicinātu šīs regulas ievērošanu, piemēram, informāciju par kontiem un summām, ko iesaldē saskaņā ar 6. pantu, II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītajām kompetentajām iestādēm dalībvalstī, kurā tās ir reģistrētas vai atrodas, un tieši vai ar šo kompetento iestāžu starpniecību nodod šādu informāciju Komisijai; |
| --- | --- | --- |

c)

8. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Neskarot piemērojamos noteikumus par ziņojumu sniegšanu, konfidencialitāti un dienesta noslēpumu, fiziskās un juridiskās personas, iestādes un organizācijas:

a)

nekavējoties sniedz visu informāciju, kas veicinātu šīs regulas ievērošanu, piemēram, informāciju par kontiem un summām, ko iesaldē saskaņā ar 6. pantu, II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītajām kompetentajām iestādēm dalībvalstī, kurā tās ir reģistrētas vai atrodas, un tieši vai ar šo kompetento iestāžu starpniecību nodod šādu informāciju Komisijai;

| b) | sadarbojas ar II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītajām kompetentajām iestādēm, veicot šīs informācijas pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

sadarbojas ar II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītajām kompetentajām iestādēm, veicot šīs informācijas pārbaudi.

2.   Visu papildinformāciju, ko Komisija saņem tieši, dara pieejamu attiecīgajai dalībvalstij.”;

| d) | 9. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais aizliegums neliedz paplašināt dalību Birmas valsts īpašumā esošajos uzņēmumos, kas minēti IV pielikumā, ja šāda paplašināšana ir obligāta atbilstīgi līgumam, kas ar Birmas valsts īpašumā esošu uzņēmumu noslēgts pirms 2004. gada 25. oktobra. Pirms jebkura šāda darījuma par to jāpaziņo attiecīgajai II pielikumā uzskaitītajā tīmekļa vietnē norādītajai kompetentajai iestādei un Komisijai. Komisija informē pārējās dalībvalstis.”; |
| --- | --- |

d)

9. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais aizliegums neliedz paplašināt dalību Birmas valsts īpašumā esošajos uzņēmumos, kas minēti IV pielikumā, ja šāda paplašināšana ir obligāta atbilstīgi līgumam, kas ar Birmas valsts īpašumā esošu uzņēmumu noslēgts pirms 2004. gada 25. oktobra. Pirms jebkura šāda darījuma par to jāpaziņo attiecīgajai II pielikumā uzskaitītajā tīmekļa vietnē norādītajai kompetentajai iestādei un Komisijai. Komisija informē pārējās dalībvalstis.”;

| e) | iekļauj šādu jaunu pantu:
  “13.a pants
  1.   Dalībvalstis norīko šajā regulā minētās kompetentās iestādes un norāda tās II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs.
  2.   Dalībvalstis par savām kompetentajām iestādēm paziņo Komisijai tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā, kā arī paziņo tai par jebkādām turpmākām izmaiņām.”; |
| --- | --- |

e)

iekļauj šādu jaunu pantu:

“13.a pants

1.   Dalībvalstis norīko šajā regulā minētās kompetentās iestādes un norāda tās II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs.

2.   Dalībvalstis par savām kompetentajām iestādēm paziņo Komisijai tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā, kā arī paziņo tai par jebkādām turpmākām izmaiņām.”;

| f) | II pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

f)

II pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. SILVA

---

(1)  OV L 116, 29.4.2006., 77. lpp. Kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2007/248/KĀDP (OV L 107, 25.4.2007., 8. lpp.).

1

(2)  OV L 148, 2.6.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 481/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Tīmekļa vietnes informācijai par 4., 7., 8., 9., 12. un 13.a pantā minētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai

| | BEĻĢIJA
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BEĻĢIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGĀRIJA
  http://www.mfa.government.bg |
| --- | --- |

BULGĀRIJA

http://www.mfa.government.bg

| | ČEHIJAS REPUBLIKA
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

ČEHIJAS REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DĀNIJA
  http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/ |
| --- | --- |

DĀNIJA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

| | VĀCIJA
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

VĀCIJA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | IGAUNIJA
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

IGAUNIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | ĪRIJA
  http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities |
| --- | --- |

ĪRIJA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

| | GRIEĶIJA
  http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ |
| --- | --- |

GRIEĶIJA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

| | SPĀNIJA
  www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales |
| --- | --- |

SPĀNIJA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

| | FRANCIJA
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITĀLIJA
  http://www.esteri.it/UE/deroghe.html |
| --- | --- |

ITĀLIJA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

| | KIPRA
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

KIPRA

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LATVIJA
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LIETUVA
  http://www.urm.lt |
| --- | --- |

LIETUVA

http://www.urm.lt

| | LUKSEMBURGA
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUKSEMBURGA

http://www.mae.lu/sanctions

| | UNGĀRIJA
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm |
| --- | --- |

UNGĀRIJA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | NĪDERLANDE
  http://www.minbuza.nl/sancties |
| --- | --- |

NĪDERLANDE

http://www.minbuza.nl/sancties

| | AUSTRIJA
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

AUSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLIJA
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLIJA

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGĀLE
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGĀLE

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | RUMĀNIJA
  http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3 |
| --- | --- |

RUMĀNIJA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

| | SLOVĒNIJA
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVĒNIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVĀKIJA
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVĀKIJA

http://www.foreign.gov.sk

| | SOMIJA
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

SOMIJA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | ZVIEDRIJA
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

ZVIEDRIJA

http://www.ud.se/sanktioner

| | APVIENOTĀ KARALISTE
  http://www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

APVIENOTĀ KARALISTE

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis management and conflict prevention |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Brussels |
| Tālrunis: (32-2) 299 1176/295 5585 |
| Fakss: (32-2) 299 0873” |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis management and conflict prevention

CHAR 12/108

B-1049 Brussels

Tālrunis: (32-2) 299 1176/295 5585

Fakss: (32-2) 299 0873”

---

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 831/2007

(2007. gada 16. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 17. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 16. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0709 90 70 | TR | 93,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 65,1 |
| ZA | 51,1 |
| ZZ | 60,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| BR | 83,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 94,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 104,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 95,3 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 105,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,0 |
| ZZ | 190,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,5 |
| US | 343,3 |
| ZZ | 316,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

52,4

TR

83,4

ZZ

67,9

0707 00 05

MK

68,1

TR

92,6

ZZ

80,4

0709 90 70

TR

93,4

ZZ

93,4

0805 50 10

AR

64,0

UY

65,1

ZA

51,1

ZZ

60,1

0808 10 80

AR

87,7

BR

83,7

CL

84,2

CN

94,2

NZ

99,1

US

104,3

UY

60,7

ZA

88,8

ZZ

87,7

0808 20 50

AR

80,5

CL

95,3

NZ

144,9

ZA

101,7

ZZ

105,6

0809 10 00

TR

190,0

ZZ

190,0

0809 20 95

TR

289,5

US

343,3

ZZ

316,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 832/2007

(2007. gada 16. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 197/2006 attiecībā uz agrāko pārtikas produktu izmantošanu un termiņa pagarināšanu tiem pārejas posma pasākumiem, kas attiecas uz minētajiem pārtikas produktiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1774/2002 paredzēts pilnībā pārskatīt Kopienas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un ieviest vairākas stingras prasības attiecībā uz to izmantošanu un apglabāšanu. Īpaši regulas 22. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēti vispārīgi ierobežojumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un pārstrādātu produktu izmantošanu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1774/2002 paredzēts pilnībā pārskatīt Kopienas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un ieviest vairākas stingras prasības attiecībā uz to izmantošanu un apglabāšanu. Īpaši regulas 22. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēti vispārīgi ierobežojumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un pārstrādātu produktu izmantošanu.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 197/2006 (2) par pārejas posma pasākumiem attiecībā uz agrāko pārtikas produktu savākšanu, transportēšanu, apstrādi, izmantošanu un apglabāšanu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1774/2002 paredzēti vairāki pārejas posma pasākumi, kuru termiņš beigsies 2007. gada 31. jūlijā. Jo īpaši Regulas (EK) Nr. 197/2006 3. panta c) punktā paredzēts, ka dalībvalstis var atļaut agrāko pārtikas produktu izmantošanu kā barības sastāvdaļu vai citā veidā bez tālākas apstrādes, ievērojot dažus nosacījumus, kas paredzēti regulā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 197/2006 (2) par pārejas posma pasākumiem attiecībā uz agrāko pārtikas produktu savākšanu, transportēšanu, apstrādi, izmantošanu un apglabāšanu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1774/2002 paredzēti vairāki pārejas posma pasākumi, kuru termiņš beigsies 2007. gada 31. jūlijā. Jo īpaši Regulas (EK) Nr. 197/2006 3. panta c) punktā paredzēts, ka dalībvalstis var atļaut agrāko pārtikas produktu izmantošanu kā barības sastāvdaļu vai citā veidā bez tālākas apstrādes, ievērojot dažus nosacījumus, kas paredzēti regulā.

| (3) | Uzņēmēji, uz kuriem attiecas minētie pārejas posma pasākumi, ir pieprasījuši šo pasākumu termiņa pagarināšanu, un šajos apstākļos ir lietderīgi to pagarināt. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmēji, uz kuriem attiecas minētie pārejas posma pasākumi, ir pieprasījuši šo pasākumu termiņa pagarināšanu, un šajos apstākļos ir lietderīgi to pagarināt.

| (4) | Kopienas tiesību aktu skaidrības labad ir lietderīgi skaidri norādīt, ka izmantošana, kas var būt atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 197/2006 3. panta c) punktu, neiespaido vispārīgos ierobežojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1774/2002 22. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(4)

Kopienas tiesību aktu skaidrības labad ir lietderīgi skaidri norādīt, ka izmantošana, kas var būt atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 197/2006 3. panta c) punktu, neiespaido vispārīgos ierobežojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1774/2002 22. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

| (5) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 197/2006 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 197/2006 ir attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 197/2006 groza šādi.

| 1) | Regulas 3. panta c) punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “c) | izmanto kā barības sastāvdaļu bez tālākas apstrādes vai izmanto citā veidā bez tālākas apstrādes, ja:






  i) | šiem agrākajiem pārtikas produktiem nav bijusi saskare ar jēliem dzīvnieku izcelsmes produktiem un ja kompetentā iestāde piekrīt, ka šāda izmantošana neapdraud sabiedrības vai dzīvnieku veselību, un |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Regulas 3. panta c) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“c)

izmanto kā barības sastāvdaļu bez tālākas apstrādes vai izmanto citā veidā bez tālākas apstrādes, ja:

i)

šiem agrākajiem pārtikas produktiem nav bijusi saskare ar jēliem dzīvnieku izcelsmes produktiem un ja kompetentā iestāde piekrīt, ka šāda izmantošana neapdraud sabiedrības vai dzīvnieku veselību, un

| ii) | ja tos izmanto kā barības sastāvdaļu, to dara, neskarot Regulas (EK) Nr. 1774/2002 22. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētos ierobežojumus.”. |
| --- | --- |

ii)

ja tos izmanto kā barības sastāvdaļu, to dara, neskarot Regulas (EK) Nr. 1774/2002 22. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētos ierobežojumus.”.

| 2) | Regulas 5. pantā datumu “2007. gada 31. jūlijam” aizstāj ar datumu “2009. gada 31. jūlijam”. |
| --- | --- |

2)

Regulas 5. pantā datumu “2007. gada 31. jūlijam” aizstāj ar datumu “2009. gada 31. jūlijam”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2007/2006 (OV L 379, 28.12.2006., 98. lpp.).

1

(2)  OV L 32, 4.2.2006., 13. lpp.

2

---

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 833/2007

(2007. gada 16. jūlijs),

ar ko beidz Padomes Regulā (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem noteikto pārejas posmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (1) un jo īpaši tās 5. panta 4. un 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1172/98 pārejas posma laikā no 1999. gada 1. janvāra dalībvalstīm ir bijis atļauts izmantot vienkāršotu kodēšanu iekraušanas un izkraušanas vietām; pilna reģionāla kodēšana netika pieprasīta starptautiskai pārvadāšanai EEZ. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1172/98 pārejas posma laikā no 1999. gada 1. janvāra dalībvalstīm ir bijis atļauts izmantot vienkāršotu kodēšanu iekraušanas un izkraušanas vietām; pilna reģionāla kodēšana netika pieprasīta starptautiskai pārvadāšanai EEZ.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1172/98 5. panta 5. punktu jānosaka pārejas posma beigu diena, jo tagad ir tehniskie nosacījumi, kas ļauj izmantot efektīvu reģionālās kodēšanas sistēmu gan iekšzemes, gan starptautiskajiem pārvadājumiem saskaņā ar G pielikuma 1. un 2. iedaļu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1172/98 5. panta 5. punktu jānosaka pārejas posma beigu diena, jo tagad ir tehniskie nosacījumi, kas ļauj izmantot efektīvu reģionālās kodēšanas sistēmu gan iekšzemes, gan starptautiskajiem pārvadājumiem saskaņā ar G pielikuma 1. un 2. iedaļu.

| (3) | Jānodrošina, ka tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) (2) izveidi, kas stājās spēkā 2003. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Jānodrošina, ka tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) (2) izveidi, kas stājās spēkā 2003. gadā.

| (4) | Šī regula nemaina to mainīgo lielumu statusu vai saturu, kas Regulā (EK) Nr. 1172/98 norādīti kā mainīgie lielumi, kuri nav obligāti. |
| --- | --- |

(4)

Šī regula nemaina to mainīgo lielumu statusu vai saturu, kas Regulā (EK) Nr. 1172/98 norādīti kā mainīgie lielumi, kuri nav obligāti.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (3), |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1172/98 5. pantā minētais pārejas posms beidzas 2007. gada 31. decembrī.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 163, 6.6.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 105/2007 (OV L 39, 10.2.2007., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 7. februāris)

par atbalsta shēmu C 31/2005 (ex N 329/2004), ko Itālija plāno īstenot saskaņā ar Sicīlijas reģiona likumu Nr. 21/2003 (14., 15. un 16. pants)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 285)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/498/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinājusi ieinteresētās puses iesniegt savas atsauksmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1) un ņemot vērā pušu atsauksmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Itālijas varas iestādes ar 2004. gada 28. jūlija vēstuli paziņoja par 14., 15. un 16. pantu 2003. gada 29. decembra Reģionālajā likumā Nr. 21 (turpmāk tekstā “Reģionālais likums Nr. 21/2003”). Komisija 2004. gada 22. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Itālijas varas iestādes 2005. gada 24. janvāra vēstulē lūdza termiņa pagarinājumu, kam Komisija piekrita ar 25. janvāra vēstuli. |
| --- | --- |

(1)

Itālijas varas iestādes ar 2004. gada 28. jūlija vēstuli paziņoja par 14., 15. un 16. pantu 2003. gada 29. decembra Reģionālajā likumā Nr. 21 (turpmāk tekstā “Reģionālais likums Nr. 21/2003”). Komisija 2004. gada 22. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Itālijas varas iestādes 2005. gada 24. janvāra vēstulē lūdza termiņa pagarinājumu, kam Komisija piekrita ar 25. janvāra vēstuli.

| (2) | Itālijas varas iestādes 2005. gada 26. janvāra vēstulē apliecināja, ka 14. un 15. pantā paredzētais atbalsts, gaidot Eiropas Komisijas apstiprinājumu, tiek īstenots saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (2). |
| --- | --- |

(2)

Itālijas varas iestādes 2005. gada 26. janvāra vēstulē apliecināja, ka 14. un 15. pantā paredzētais atbalsts, gaidot Eiropas Komisijas apstiprinājumu, tiek īstenots saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (2).

| (3) | Komisija 2005. gada 29. marta vēstulē pieprasīja Itālijas varas iestādēm papildu informāciju. Pēc 2005. gada 27. aprīlī nosūtītā atgādinājuma Itālijas varas iestādēm tās savās 2006. gada 18. maija un 2. jūnija vēstulēs sniedza pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2005. gada 29. marta vēstulē pieprasīja Itālijas varas iestādēm papildu informāciju. Pēc 2005. gada 27. aprīlī nosūtītā atgādinājuma Itālijas varas iestādēm tās savās 2006. gada 18. maija un 2. jūnija vēstulēs sniedza pieprasīto informāciju.

| (4) | Papildu informācija tika pieprasīta 2005. gada 10. jūnija vēstulē. Itālijas varas iestādes atbildēja ar 2005. gada 12. jūlija un 14. jūlija vēstulēm. |
| --- | --- |

(4)

Papildu informācija tika pieprasīta 2005. gada 10. jūnija vēstulē. Itālijas varas iestādes atbildēja ar 2005. gada 12. jūlija un 14. jūlija vēstulēm.

| (5) | Komisija 2005. gada 6. septembra vēstulē informēja Itāliju par lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā un EEZ Līguma 62. pantā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2005. gada 6. septembra vēstulē informēja Itāliju par lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā un EEZ Līguma 62. pantā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumu.

| (6) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes par atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes par atbalstu.

| (7) | Komisija no ieinteresētajām personām nesaņēma nevienu atsauksmi. |
| --- | --- |

(7)

Komisija no ieinteresētajām personām nesaņēma nevienu atsauksmi.

| (8) | Itālijas varas iestādes 2005. gada 10. novembra vēstulē lūdza Komisiju apturēt procedūru, gaidot Eiropas Tiesas spriedumu Lietā C-475/2003 par Itālijas reģionālā nodokļa par ražošanas darbību (IRAP) saderību ar 33. panta 1. punktu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (4). Komisija 2005. gada 18. oktobra vēstulē atzina šo prasību. Pēc tam Eiropas Tiesa atzina IRAP par saderīgu ar Direktīvas 77/388/EEK (5) 33. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Itālijas varas iestādes 2005. gada 10. novembra vēstulē lūdza Komisiju apturēt procedūru, gaidot Eiropas Tiesas spriedumu Lietā C-475/2003 par Itālijas reģionālā nodokļa par ražošanas darbību (IRAP) saderību ar 33. panta 1. punktu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (4). Komisija 2005. gada 18. oktobra vēstulē atzina šo prasību. Pēc tam Eiropas Tiesa atzina IRAP par saderīgu ar Direktīvas 77/388/EEK (5) 33. panta 1. punktu.

| (9) | Itālijas varas iestādes 2006. gada 10. maija (A/33600) vēstulē informēja Komisiju par grozījumiem pasākumos, kas paredzēti 14. un 15. pantā. Saskaņā ar šiem grozījumiem pasākumus saskaņā ar de minimis regulu īsteno arī “tad, ja Komisija pieņem negatīvu lēmumu”. |
| --- | --- |

(9)

Itālijas varas iestādes 2006. gada 10. maija (A/33600) vēstulē informēja Komisiju par grozījumiem pasākumos, kas paredzēti 14. un 15. pantā. Saskaņā ar šiem grozījumiem pasākumus saskaņā ar de minimis regulu īsteno arī “tad, ja Komisija pieņem negatīvu lēmumu”.

II.   PASĀKUMA APRAKSTS

a)   Pasākuma juridiskais pamats

| (10) | Reģionālā likuma Nr. 21/2003 14., 15. un 16. pants. |
| --- | --- |

(10)

Reģionālā likuma Nr. 21/2003 14., 15. un 16. pants.

b)   Pasākuma mērķis

| (11) | Pēc Itālijas varas iestāžu domām pasākums ir paredzēts, lai veicinātu jaunu uzņēmumu dibināšanu un mazinātu atšķirības starp uzņēmumiem Sicīlijā un citos Itālijas reģionos. |
| --- | --- |

(11)

Pēc Itālijas varas iestāžu domām pasākums ir paredzēts, lai veicinātu jaunu uzņēmumu dibināšanu un mazinātu atšķirības starp uzņēmumiem Sicīlijā un citos Itālijas reģionos.

| (12) | Turklāt šī pasākuma mērķis ir veicināt Eiropas Savienības ekonomikas saskaņošanu ar to valstu ekonomikām, kas parakstīja Barselonā 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušās Eiropas Vidusjūras reģiona valstu ministru konferences (Barselonas Konferences) noslēguma deklarāciju. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt šī pasākuma mērķis ir veicināt Eiropas Savienības ekonomikas saskaņošanu ar to valstu ekonomikām, kas parakstīja Barselonā 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušās Eiropas Vidusjūras reģiona valstu ministru konferences (Barselonas Konferences) noslēguma deklarāciju.

| (13) | Pasākums sastāv no divām shēmām: Reģionālā likuma Nr. 21/200314. un 15. pants paredz dažiem uzņēmumiem atbrīvojumu no IRAP, un šī likuma 16. pants paredz Eiropas Vidusjūras reģiona valstu Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidi. |
| --- | --- |

(13)

Pasākums sastāv no divām shēmām: Reģionālā likuma Nr. 21/200314. un 15. pants paredz dažiem uzņēmumiem atbrīvojumu no IRAP, un šī likuma 16. pants paredz Eiropas Vidusjūras reģiona valstu Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidi.

| (14) | 14. un 15. pantā ir paredzēts piecus gadus pēc kārtas atbrīvot no IRAP konkrētus jaunos uzņēmumus, kas uzsākuši darbību 2004. gadā, kā arī dažus esošos uzņēmumus. |
| --- | --- |

(14)

14. un 15. pantā ir paredzēts piecus gadus pēc kārtas atbrīvot no IRAP konkrētus jaunos uzņēmumus, kas uzsākuši darbību 2004. gadā, kā arī dažus esošos uzņēmumus.

| (15) | 14. pantā paredzēts piecus gadus pēc kārtas (kopš darbības sākuma) atbrīvot no IRAP:






  a) | uzņēmumus, kas darbojas tūrisma, viesnīcu un amatniecības nozarē, uzņēmumus kultūras jomā, lauksaimniecības pārtikas ražošanas uzņēmumus un ITC uzņēmumus, kas uzsākuši darbību 2004. gadā; |
| --- | --- | --- |

(15)

14. pantā paredzēts piecus gadus pēc kārtas (kopš darbības sākuma) atbrīvot no IRAP:

a)

uzņēmumus, kas darbojas tūrisma, viesnīcu un amatniecības nozarē, uzņēmumus kultūras jomā, lauksaimniecības pārtikas ražošanas uzņēmumus un ITC uzņēmumus, kas uzsākuši darbību 2004. gadā;

| b) | visus rūpnieciskos uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem EUR, kas uzsākuši darbību 2004. gadā. |
| --- | --- |

b)

visus rūpnieciskos uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem EUR, kas uzsākuši darbību 2004. gadā.

| (16) | Visus esošos uzņēmumus, izņemot tos, kuri darbojas ķīmijas un naftas ķīmijas nozarē, 15. pantā paredzēts piecus gadus pēc kārtas, sākot ar 2004. gadu, atbrīvot no IRAP, kas maksājams par daļu no nodokļu bāzes, kura pārsniedz vidējo rādītāju par 2001.–2003. gadu. |
| --- | --- |

(16)

Visus esošos uzņēmumus, izņemot tos, kuri darbojas ķīmijas un naftas ķīmijas nozarē, 15. pantā paredzēts piecus gadus pēc kārtas, sākot ar 2004. gadu, atbrīvot no IRAP, kas maksājams par daļu no nodokļu bāzes, kura pārsniedz vidējo rādītāju par 2001.–2003. gadu.

| (17) | Tiesības saņemt atbalstu ir tikai tiem uzņēmumiem, kuru juridiskā adrese, galvenā administratīvā mītne un uzņēmējdarbības vieta ir Sicīlijā. |
| --- | --- |

(17)

Tiesības saņemt atbalstu ir tikai tiem uzņēmumiem, kuru juridiskā adrese, galvenā administratīvā mītne un uzņēmējdarbības vieta ir Sicīlijā.

| (18) | 16. pantā paredzēts izveidot Eiropas Vidusjūras reģiona Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centru, kas apvieno kredītiestāžu, nekustamā īpašuma brokeru firmu, kredītsabiedrību, apdrošināšanas sabiedrību un finanšu sabiedrību filiāles vai saistītus uzņēmumus, kas starptautiskajos tirgos vāc līdzekļus nolūkā izmantot tos vienīgi ārpus Itālijas valsts teritorijas un ar Itālijas nerezidentiem. Centrā aktīvi darbojas arī uzņēmumi, kas sniedz starpniecības un atbalsta pakalpojumus starptautiskajā tirdzniecībā. Sicīlijas reģiona prezidents ir izveidojis uzraudzības komiteju, kuras uzdevums ir izsniegt un anulēt uzņēmumiem atļaujas darbībai centrā. |
| --- | --- |

(18)

16. pantā paredzēts izveidot Eiropas Vidusjūras reģiona Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centru, kas apvieno kredītiestāžu, nekustamā īpašuma brokeru firmu, kredītsabiedrību, apdrošināšanas sabiedrību un finanšu sabiedrību filiāles vai saistītus uzņēmumus, kas starptautiskajos tirgos vāc līdzekļus nolūkā izmantot tos vienīgi ārpus Itālijas valsts teritorijas un ar Itālijas nerezidentiem. Centrā aktīvi darbojas arī uzņēmumi, kas sniedz starpniecības un atbalsta pakalpojumus starptautiskajā tirdzniecībā. Sicīlijas reģiona prezidents ir izveidojis uzraudzības komiteju, kuras uzdevums ir izsniegt un anulēt uzņēmumiem atļaujas darbībai centrā.

| (19) | Šiem uzņēmumiem ir šādas priekšrocības:






  a) | IRAP samazinājums 50 % apmērā par ienākumiem, kas iegūti centrā; |
| --- | --- | --- |

(19)

Šiem uzņēmumiem ir šādas priekšrocības:

a)

IRAP samazinājums 50 % apmērā par ienākumiem, kas iegūti centrā;

| b) | atbrīvojums no nodevām par reģionālu koncesiju; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojums no nodevām par reģionālu koncesiju;

| c) | noteiktas likmes atlaide reģistrācijas nodevai, hipotēkas nodoklim un kadastra nodevām; |
| --- | --- |

c)

noteiktas likmes atlaide reģistrācijas nodevai, hipotēkas nodoklim un kadastra nodevām;

| d) | atvieglojumi no korporatīvā nodokļa par ieņēmumiem, kas iegūti Sicīlijā (6) par darbībām, kas veiktas centrā. |
| --- | --- |

d)

atvieglojumi no korporatīvā nodokļa par ieņēmumiem, kas iegūti Sicīlijā (6) par darbībām, kas veiktas centrā.

| (20) | Ar nodokļiem saistītās priekšrocības, kas pieejamas saskaņā ar šo projektu, piešķir tikai attiecībā uz darījumiem ar trešajām valstīm, kas 1995. gada 27.–28. novembrī parakstīja Barselonas Deklarāciju (7). |
| --- | --- |

(20)

Ar nodokļiem saistītās priekšrocības, kas pieejamas saskaņā ar šo projektu, piešķir tikai attiecībā uz darījumiem ar trešajām valstīm, kas 1995. gada 27.–28. novembrī parakstīja Barselonas Deklarāciju (7).

| (21) | Centra precīzā atrašanās vieta Sicīlijā un kritēriji atļauju izsniegšanai uzņēmējdarbības veikšanas centrā ir jānosaka īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

(21)

Centra precīzā atrašanās vieta Sicīlijā un kritēriji atļauju izsniegšanai uzņēmējdarbības veikšanas centrā ir jānosaka īstenošanas noteikumos.

| (22) | Pasākumu pamatā ir nodokļu autonomijas ieviešana Sicīlijas reģionā, ko nosaka 36. un 38. pants Sicīlijas reģiona statūtos, kas uzskatāmi par konstitucionālu aktu. |
| --- | --- |

(22)

Pasākumu pamatā ir nodokļu autonomijas ieviešana Sicīlijas reģionā, ko nosaka 36. un 38. pants Sicīlijas reģiona statūtos, kas uzskatāmi par konstitucionālu aktu.

c)   Pasākuma budžets

| (23) | Itālijas varas iestādes prognozē, ka, īstenojot iepriekšminētos pantus, 14. un 15. panta ietekme uz budžetu laika posmā no 2004. gada līdz 2009. gadam būs apmēram 170 miljoni euro (attiecīgi 120 miljoni euro un 48 miljoni euro). Tās nav iesniegušas nekādu 16. panta ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

(23)

Itālijas varas iestādes prognozē, ka, īstenojot iepriekšminētos pantus, 14. un 15. panta ietekme uz budžetu laika posmā no 2004. gada līdz 2009. gadam būs apmēram 170 miljoni euro (attiecīgi 120 miljoni euro un 48 miljoni euro). Tās nav iesniegušas nekādu 16. panta ietekmes novērtējumu.

d)   Pasākuma ilgums

| (24) | Reģionālais likums Nr. 21/2003 stājās spēkā 2003. gada 30. decembrī, bet 14., 15. un 16. panta stāšanās spēkā ir tieši atkarīga no Eiropas Komisijas apstiprinājuma. |
| --- | --- |

(24)

Reģionālais likums Nr. 21/2003 stājās spēkā 2003. gada 30. decembrī, bet 14., 15. un 16. panta stāšanās spēkā ir tieši atkarīga no Eiropas Komisijas apstiprinājuma.

| (25) | Itālijas varas iestādes ar 2005. gada 26. janvāra vēstuli informēja Komisiju, ka 14. un 15. pantā paredzētais atbalsts, gaidot Komisijas apstiprinājumu, tiek ieviests saskaņā ar de minimis regulu. Itālijas varas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē paziņoja, ka atbalsts, kas paredzēts 14. un 15. pantā, tiek ieviests saskaņā ar de minimis regulu arī “gadījumā, ja Komisija ir pieņēmusi negatīvu lēmumu”. |
| --- | --- |

(25)

Itālijas varas iestādes ar 2005. gada 26. janvāra vēstuli informēja Komisiju, ka 14. un 15. pantā paredzētais atbalsts, gaidot Komisijas apstiprinājumu, tiek ieviests saskaņā ar de minimis regulu. Itālijas varas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē paziņoja, ka atbalsts, kas paredzēts 14. un 15. pantā, tiek ieviests saskaņā ar de minimis regulu arī “gadījumā, ja Komisija ir pieņēmusi negatīvu lēmumu”.

| (26) | Pasākums, kas paredzēts 14. pantā, tika piemērots no 2005. gada. Itālijas varas iestādes ir apņēmušās to piemērot piecus nodokļa gadus. |
| --- | --- |

(26)

Pasākums, kas paredzēts 14. pantā, tika piemērots no 2005. gada. Itālijas varas iestādes ir apņēmušās to piemērot piecus nodokļa gadus.

| (27) | Pasākums, kas paredzēts 15. pantā, arī tiek piemērots piecus nodokļa gadus no 2004. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(27)

Pasākums, kas paredzēts 15. pantā, arī tiek piemērots piecus nodokļa gadus no 2004. gada līdz 2009. gadam.

| (28) | Pasākumu, kas paredzēts 16. pantā, piemēro no pasākuma uzsākšanas brīža līdz nodokļa gadam, kas seko gadam, kurā faktiski tiek ieviesta Barselonas Deklarācijā minētā brīvās tirdzniecības zona (2010. gads). |
| --- | --- |

(28)

Pasākumu, kas paredzēts 16. pantā, piemēro no pasākuma uzsākšanas brīža līdz nodokļa gadam, kas seko gadam, kurā faktiski tiek ieviesta Barselonas Deklarācijā minētā brīvās tirdzniecības zona (2010. gads).

III.   PAMATS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

a)   14. un 15. pants: atbrīvojums no IRAP

| (29) | Komisija 2005. gada 6. septembra vēstulē izteica viedokli, ka paziņotā atbalsta shēma ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo ir iesaistīti valsts līdzekļi, tā ir selektīva, jo ir paredzēta domāta konkrētām nozarēm un/vai konkrētām uzņēmējdarbības kategorijām, tā nodrošina finansiālas priekšrocības noteiktām uzņēmumu kategorijām samazināta nodokļu sloga veidā un tā var izkropļot konkurenci un negatīvi ietekmēt tirdzniecību Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(29)

Komisija 2005. gada 6. septembra vēstulē izteica viedokli, ka paziņotā atbalsta shēma ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo ir iesaistīti valsts līdzekļi, tā ir selektīva, jo ir paredzēta domāta konkrētām nozarēm un/vai konkrētām uzņēmējdarbības kategorijām, tā nodrošina finansiālas priekšrocības noteiktām uzņēmumu kategorijām samazināta nodokļu sloga veidā un tā var izkropļot konkurenci un negatīvi ietekmēt tirdzniecību Kopienas līmenī.

| (30) | Viens no procedūras uzsākšanas iemesliem bija tas, ka Komisija šaubījās par to, vai atbalsts, kas paredzēts Reģionālā likuma Nr. 21/2003 14., 15. un 16. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(30)

Viens no procedūras uzsākšanas iemesliem bija tas, ka Komisija šaubījās par to, vai atbalsts, kas paredzēts Reģionālā likuma Nr. 21/2003 14., 15. un 16. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu.

| (31) | Sākotnēji Komisija šaubījās, vai pasākums atbilst nosacījumiem, kas minēti Pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu (8) (“Pamatnostādnes”). Faktiski saskaņā ar paziņojumu pasākums piešķirtu darbības atbalstu Sicīlijas uzņēmumiem, kas atbilst 14. un 17. punktā minētajiem kritērijiem, un uzņēmumiem, kas darbojas Eiropas Vidusjūras reģiona valstu Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centrā. |
| --- | --- |

(31)

Sākotnēji Komisija šaubījās, vai pasākums atbilst nosacījumiem, kas minēti Pamatnostādnēs par valstu reģionālo atbalstu (8) (“Pamatnostādnes”). Faktiski saskaņā ar paziņojumu pasākums piešķirtu darbības atbalstu Sicīlijas uzņēmumiem, kas atbilst 14. un 17. punktā minētajiem kritērijiem, un uzņēmumiem, kas darbojas Eiropas Vidusjūras reģiona valstu Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centrā.

| (32) | Pamatnostādņu 4.15. punktā noteikts, ka darbības atbalstu var piešķirt, ja pasākums ir pamatots tā ieguldījuma dēļ reģiona attīstībā un sava rakstura dēļ, un ja tā apjoms ir proporcionāls traucēkļiem, kurus ar to vēlas samazināt. Saistībā ar šo Komisija šaubījās, vai Itālijas varas iestādes ir attaisnojušas darbības atbalsta piešķiršanu, parādot jebkādu traucēkļu esamību un novērtējot to svarīgumu, kā arī to, vai atbalsts būtu attaisnojams ar tā ieguldījumu reģiona attīstībā. |
| --- | --- |

(32)

Pamatnostādņu 4.15. punktā noteikts, ka darbības atbalstu var piešķirt, ja pasākums ir pamatots tā ieguldījuma dēļ reģiona attīstībā un sava rakstura dēļ, un ja tā apjoms ir proporcionāls traucēkļiem, kurus ar to vēlas samazināt. Saistībā ar šo Komisija šaubījās, vai Itālijas varas iestādes ir attaisnojušas darbības atbalsta piešķiršanu, parādot jebkādu traucēkļu esamību un novērtējot to svarīgumu, kā arī to, vai atbalsts būtu attaisnojams ar tā ieguldījumu reģiona attīstībā.

| (33) | Komisija šaubījās par to, ka Reģionālā likuma Nr. 21/2003 14. un 15. pantā paredzētais darbības atbalsts varētu būt saderīgs ar kopējo tirgu un vai tas veicinātu jaunu uzņēmumu dibināšanu un samazinātu atšķirību starp uzņēmumiem, kuri darbojas Sicīlijā un citur Itālijā. Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka saistība starp IRAP samazināšanu atbalsta saņēmējiem (t. i., tiem, uz kuriem attiecas 15. pants) un jaunu uzņēmumu dibināšanu Sicīlijā nav skaidra, un Itālijas varas iestādes to nav izskaidrojušas. Tādējādi ar faktu, ka IRAP samazināšana teorētiski palielinās jaunu uzņēmumu skaitu, nepietiek, lai atbalstu uzskatītu par saderīgu. |
| --- | --- |

(33)

Komisija šaubījās par to, ka Reģionālā likuma Nr. 21/2003 14. un 15. pantā paredzētais darbības atbalsts varētu būt saderīgs ar kopējo tirgu un vai tas veicinātu jaunu uzņēmumu dibināšanu un samazinātu atšķirību starp uzņēmumiem, kuri darbojas Sicīlijā un citur Itālijā. Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka saistība starp IRAP samazināšanu atbalsta saņēmējiem (t. i., tiem, uz kuriem attiecas 15. pants) un jaunu uzņēmumu dibināšanu Sicīlijā nav skaidra, un Itālijas varas iestādes to nav izskaidrojušas. Tādējādi ar faktu, ka IRAP samazināšana teorētiski palielinās jaunu uzņēmumu skaitu, nepietiek, lai atbalstu uzskatītu par saderīgu.

| (34) | Paziņojumā Itālijas varas iestādes apliecināja, ka 10 miljonu euro slieksnis ir pietiekami zems, lai nodrošinātu, ka 14. pants attiecas tikai uz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Komisija norādīja, ka 14. panta darbība tikai virspusēji de facto attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, jo tajā nav ņemts vērā darba ņēmēju skaits un, vissvarīgākais, apstāklis, ka uzņēmums, kas gūst labumu no pasākuma, ir “saistītais” vai “partnera” uzņēmums Pamatnostādņu par maziem un vidējiem uzņēmumiem nozīmē (9). Turklāt pat tad, ja Itālijas varas iestādes varētu pierādīt, ka tikai mazi un vidēji uzņēmumi pamatnostādņu nozīmē gūst labumu no pasākuma, Komisija atzīmē, ka konkrētais pasākums joprojām ir darbības atbalsts. |
| --- | --- |

(34)

Paziņojumā Itālijas varas iestādes apliecināja, ka 10 miljonu euro slieksnis ir pietiekami zems, lai nodrošinātu, ka 14. pants attiecas tikai uz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Komisija norādīja, ka 14. panta darbība tikai virspusēji de facto attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, jo tajā nav ņemts vērā darba ņēmēju skaits un, vissvarīgākais, apstāklis, ka uzņēmums, kas gūst labumu no pasākuma, ir “saistītais” vai “partnera” uzņēmums Pamatnostādņu par maziem un vidējiem uzņēmumiem nozīmē (9). Turklāt pat tad, ja Itālijas varas iestādes varētu pierādīt, ka tikai mazi un vidēji uzņēmumi pamatnostādņu nozīmē gūst labumu no pasākuma, Komisija atzīmē, ka konkrētais pasākums joprojām ir darbības atbalsts.

| (35) | Turklāt Itālijas varas iestādes uzskatīja, ka mikrouzņēmumu pārsvars ir veicinājis lielākas finansēšanas izmaksas un darbietilpīgumu. Darba un parādu izmaksas veido lielu daļu no IRAP nodokļa pamatsummas, tādējādi nostādot Sicīlijas uzņēmumus neizdevīgā stāvoklī. Komisija atzīmēja, ka pat tad, ja problēma, ar ko saskaras Sicīlijas ekonomika, ir lielais mikrouzņēmumu skaits un tā sekas, problēmu neatrisinātu vispārēja IRAP samazināšana visu lielumu uzņēmumiem, jo tā nav vērsta uz mikrouzņēmumiem. Turklāt nešķiet, ka atbalsts ir paredzēts to problēmu risināšanai, kas saistītas ar Sicīlijas kā salas statusu, jo tas neattiecas uz papildu izdevumiem saistībā ar salas izolētību, piemēram, transporta izdevumiem. Piemēram, Komisijai nešķiet acīmredzams tas, ka uzņēmumiem, kas darbojas tūrisma, viesnīcu un kultūras preču jomā, rodas kādi zaudējumi no tā, ka tie atrodas Sicīlijā (14. pants). |
| --- | --- |

(35)

Turklāt Itālijas varas iestādes uzskatīja, ka mikrouzņēmumu pārsvars ir veicinājis lielākas finansēšanas izmaksas un darbietilpīgumu. Darba un parādu izmaksas veido lielu daļu no IRAP nodokļa pamatsummas, tādējādi nostādot Sicīlijas uzņēmumus neizdevīgā stāvoklī. Komisija atzīmēja, ka pat tad, ja problēma, ar ko saskaras Sicīlijas ekonomika, ir lielais mikrouzņēmumu skaits un tā sekas, problēmu neatrisinātu vispārēja IRAP samazināšana visu lielumu uzņēmumiem, jo tā nav vērsta uz mikrouzņēmumiem. Turklāt nešķiet, ka atbalsts ir paredzēts to problēmu risināšanai, kas saistītas ar Sicīlijas kā salas statusu, jo tas neattiecas uz papildu izdevumiem saistībā ar salas izolētību, piemēram, transporta izdevumiem. Piemēram, Komisijai nešķiet acīmredzams tas, ka uzņēmumiem, kas darbojas tūrisma, viesnīcu un kultūras preču jomā, rodas kādi zaudējumi no tā, ka tie atrodas Sicīlijā (14. pants).

| (36) | Tāpat Komisija atzīmē, ka Itālijas varas iestāžu iesniegtā informācija nav pietiekama, lai garantētu, ka atbalsts pakāpeniski samazināsies. Minētajā piemērā šķiet, ka Itālijas varas iestādes vēlas samazināt atbrīvojumu no IRAP proporciju. Taču tas per se negarantē, ka atbalsta summa ar laiku samazināsies. |
| --- | --- |

(36)

Tāpat Komisija atzīmē, ka Itālijas varas iestāžu iesniegtā informācija nav pietiekama, lai garantētu, ka atbalsts pakāpeniski samazināsies. Minētajā piemērā šķiet, ka Itālijas varas iestādes vēlas samazināt atbrīvojumu no IRAP proporciju. Taču tas per se negarantē, ka atbalsta summa ar laiku samazināsies.

| (37) | Turklāt Komisija neuzskata, ka, lai gan 15. pants paredz atbalstu visu lielumu uzņēmumiem, tādu datu izmantošana, kas attiecas tikai uz uzņēmumiem ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro un ar mazāk nekā 10 darba ņēmējiem rūpniecības, ITC un tūrisma/viesnīcu jomā, var uzskatāmi parādīt minētā pasākuma proporcionalitāti. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt Komisija neuzskata, ka, lai gan 15. pants paredz atbalstu visu lielumu uzņēmumiem, tādu datu izmantošana, kas attiecas tikai uz uzņēmumiem ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro un ar mazāk nekā 10 darba ņēmējiem rūpniecības, ITC un tūrisma/viesnīcu jomā, var uzskatāmi parādīt minētā pasākuma proporcionalitāti.

| (38) | Komisija argumentēja, ka pasākums būtībā ir selektīvs tādēļ, ka 14. un 15. pantā paredzētās priekšrocības izslēdz no iespējamo atvieglojumu ieguvēju grupas dažādas uzņēmumu kategorijas (skatīt 56. punktu), labvēlīgi izturoties jo īpaši pret tūrisma, viesnīcu, kultūras preču, lauksaimniecības pārtikas preču un ITC jomu. Turklāt šķiet, ka pasākums atbalsta esošos un jaunos rūpniecības uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro, bet neattiecas uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas ķīmijas un naftas ķīmijas nozarē. |
| --- | --- |

(38)

Komisija argumentēja, ka pasākums būtībā ir selektīvs tādēļ, ka 14. un 15. pantā paredzētās priekšrocības izslēdz no iespējamo atvieglojumu ieguvēju grupas dažādas uzņēmumu kategorijas (skatīt 56. punktu), labvēlīgi izturoties jo īpaši pret tūrisma, viesnīcu, kultūras preču, lauksaimniecības pārtikas preču un ITC jomu. Turklāt šķiet, ka pasākums atbalsta esošos un jaunos rūpniecības uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro, bet neattiecas uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas ķīmijas un naftas ķīmijas nozarē.

| (39) | Savās iesniegtajās atbildēs Itālijas varas iestādes minēja, ka ķīmijas un naftas ķīmijas nozares uzņēmumi ir izslēgti no 15. pantā paredzētā atbalsta ieguvējiem, jo tos neietekmē augstās transporta izmaksas, kas saistītas ar Sicīlijas kā salas statusu, un tāpēc, ka šajās nozarēs ir ļoti mazs uzņēmumu skaits. Taču Komisija neuzskata, ka visu nozaru uzņēmumus, kuriem ir tiesības uz atbalsta pasākumiem, ietekmē augstās transporta izmaksas. Turklāt atbalsta saņēmēju skaits nevar ietekmēt to, vai konkrētais pasākums tiek klasificēts kā atbalsts. |
| --- | --- |

(39)

Savās iesniegtajās atbildēs Itālijas varas iestādes minēja, ka ķīmijas un naftas ķīmijas nozares uzņēmumi ir izslēgti no 15. pantā paredzētā atbalsta ieguvējiem, jo tos neietekmē augstās transporta izmaksas, kas saistītas ar Sicīlijas kā salas statusu, un tāpēc, ka šajās nozarēs ir ļoti mazs uzņēmumu skaits. Taču Komisija neuzskata, ka visu nozaru uzņēmumus, kuriem ir tiesības uz atbalsta pasākumiem, ietekmē augstās transporta izmaksas. Turklāt atbalsta saņēmēju skaits nevar ietekmēt to, vai konkrētais pasākums tiek klasificēts kā atbalsts.

| (40) | Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka pasākums ievieš atšķirību starp Sicīlijas uzņēmumiem un uzņēmumiem, kas neatrodas Sicīlijā, tādā mērā, ka tas neļauj uzņēmumiem, kuru juridiskā adrese ir citā dalībvalstī, gūt labumu no atbalsta. Komisijai šķiet, ka Itālijas varas iestādēm nav objektīva iemesla attaisnot šo dalījumu un ka tādējādi šis atbalsta shēmas regulējums ir pretrunā ar EK Līguma 43. pantu. Komisija piezīmēja, ka arī šī iemesla dēļ pasākums nevar būt savietojams ar kopējo tirgu (10). Tā arī atzīmēja, ka pasākums sniedz selektīvu priekšrocību Sicīlijas uzņēmumiem tādēļ, ka labumu no šīs shēmas var gūt tikai nodokļus maksājoši uzņēmumi, kuru juridiskā adrese, galvenā administratīvā mītne un uzņēmējdarbības vieta ir Sicīlijā. Šķiet, ka tādi nav visi uzņēmumi, kas veic ražošanas vai komercdarbību Sicīlijā un kam par šo darbību ir jāmaksā IRAP. Itālijas varas iestādes savos iesniegtos paskaidrojumos nesniedza nekādus argumentus attiecībā uz šo apsvērumu. |
| --- | --- |

(40)

Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka pasākums ievieš atšķirību starp Sicīlijas uzņēmumiem un uzņēmumiem, kas neatrodas Sicīlijā, tādā mērā, ka tas neļauj uzņēmumiem, kuru juridiskā adrese ir citā dalībvalstī, gūt labumu no atbalsta. Komisijai šķiet, ka Itālijas varas iestādēm nav objektīva iemesla attaisnot šo dalījumu un ka tādējādi šis atbalsta shēmas regulējums ir pretrunā ar EK Līguma 43. pantu. Komisija piezīmēja, ka arī šī iemesla dēļ pasākums nevar būt savietojams ar kopējo tirgu (10). Tā arī atzīmēja, ka pasākums sniedz selektīvu priekšrocību Sicīlijas uzņēmumiem tādēļ, ka labumu no šīs shēmas var gūt tikai nodokļus maksājoši uzņēmumi, kuru juridiskā adrese, galvenā administratīvā mītne un uzņēmējdarbības vieta ir Sicīlijā. Šķiet, ka tādi nav visi uzņēmumi, kas veic ražošanas vai komercdarbību Sicīlijā un kam par šo darbību ir jāmaksā IRAP. Itālijas varas iestādes savos iesniegtos paskaidrojumos nesniedza nekādus argumentus attiecībā uz šo apsvērumu.

b)   16. pants

| (41) | Pirmkārt, Komisija argumentēja, ka Itālijas varas iestādes iesniegtajos paskaidrojumos neatbildēja uz jautājumu, kāpēc tās uzskata, ka atbalstam Eiropas Vidusjūras reģiona valstu Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidošanai var piešķirt atbrīvojumu, kas paredzēts EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(41)

Pirmkārt, Komisija argumentēja, ka Itālijas varas iestādes iesniegtajos paskaidrojumos neatbildēja uz jautājumu, kāpēc tās uzskata, ka atbalstam Eiropas Vidusjūras reģiona valstu Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidošanai var piešķirt atbrīvojumu, kas paredzēts EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā.

| (42) | Itālijas varas iestādes iesniegtajos paskaidrojumos apstiprināja, ka minētais atbalsts ir darbības atbalsts. Komisija uzskata, ka konkurences izkropļojums, kas rodas no atbalsta finanšu jomā, var būt ļoti ievērojams un ka finanšu darbība nepalīdz ievērojami samazināt traucēkļus, ar kuriem saskaras reģioni, kam ir tiesības uz nodokļu atvieglojumu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kā noteikts Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kuri attiecas uz uzņēmējdarbības tiešo aplikšanu ar nodokļiem (11), un dažādos kopš tā laika pieņemtajos lēmumos. Komisija atgādināja, ka minētajā paziņojumā ir skaidri noteikts, ka, lai to uzskatītu par saderīgu ar kopējo tirgu, valsts atbalstam, kas paredzēts ekonomiskās attīstības veicināšanai noteiktos reģionos, ir jābūt “samērīgam un vērstam uz tiem mērķiem, kuri ir jāsasniedz”. No šī viedokļa ir maz ticams, ka ārzonas darbības un darbības, kam ir maza ietekme vai kam nav ietekmes uz vietējo ekonomiku, ir atļaujamas kā saderīgs valsts atbalsts. Tāpēc Komisija šaubījās par to, vai pastāv proporcionalitāte starp atbalsta līmeni un traucēkli, kuru ar to vēlas novērst. |
| --- | --- |

(42)

Itālijas varas iestādes iesniegtajos paskaidrojumos apstiprināja, ka minētais atbalsts ir darbības atbalsts. Komisija uzskata, ka konkurences izkropļojums, kas rodas no atbalsta finanšu jomā, var būt ļoti ievērojams un ka finanšu darbība nepalīdz ievērojami samazināt traucēkļus, ar kuriem saskaras reģioni, kam ir tiesības uz nodokļu atvieglojumu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kā noteikts Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kuri attiecas uz uzņēmējdarbības tiešo aplikšanu ar nodokļiem (11), un dažādos kopš tā laika pieņemtajos lēmumos. Komisija atgādināja, ka minētajā paziņojumā ir skaidri noteikts, ka, lai to uzskatītu par saderīgu ar kopējo tirgu, valsts atbalstam, kas paredzēts ekonomiskās attīstības veicināšanai noteiktos reģionos, ir jābūt “samērīgam un vērstam uz tiem mērķiem, kuri ir jāsasniedz”. No šī viedokļa ir maz ticams, ka ārzonas darbības un darbības, kam ir maza ietekme vai kam nav ietekmes uz vietējo ekonomiku, ir atļaujamas kā saderīgs valsts atbalsts. Tāpēc Komisija šaubījās par to, vai pastāv proporcionalitāte starp atbalsta līmeni un traucēkli, kuru ar to vēlas novērst.

| (43) | Visbeidzot Komisija apšaubīja to, ka 16. pantā paredzēto pasākumu varētu uzskatīt par pasākumu visas Eiropas interesēs EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot Komisija apšaubīja to, ka 16. pantā paredzēto pasākumu varētu uzskatīt par pasākumu visas Eiropas interesēs EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (44) | Faktiski, galvenais Itālijas varas iestāžu pamatojums atbalstam bija tas, ka pasākums ir uzskatāms par projektu visas Eiropas interesēs EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo 16. pants ir līdzīgs Likuma Nr. 19/1991 noteikumam par saimniecisko darbību un starptautiskās sadarbības attīstību Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā, Beluno provincē un kaimiņu reģionos, ar ko tika izveidots Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centrs, kuru Komisija atļāva 1995. gadā, ņemot vērā atbrīvojumu nodokļiem, ko paredz EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts (12), bet 2003. gadā atzina par nesaderīgu. Komisija atzīmēja, ka pirmajā lēmumā atbalstu Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidošanai tā uzskatīja par saderīgu ar kopējo tirgu, ņemot vērā atbrīvojumu no nodokļiem, ko paredz 92. panta 3. punkta c) apakšpunkts (šobrīd 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts), nevis atbrīvojumu no nodokļiem, ko paredz 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts (13). |
| --- | --- |

(44)

Faktiski, galvenais Itālijas varas iestāžu pamatojums atbalstam bija tas, ka pasākums ir uzskatāms par projektu visas Eiropas interesēs EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo 16. pants ir līdzīgs Likuma Nr. 19/1991 noteikumam par saimniecisko darbību un starptautiskās sadarbības attīstību Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā, Beluno provincē un kaimiņu reģionos, ar ko tika izveidots Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centrs, kuru Komisija atļāva 1995. gadā, ņemot vērā atbrīvojumu nodokļiem, ko paredz EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts (12), bet 2003. gadā atzina par nesaderīgu. Komisija atzīmēja, ka pirmajā lēmumā atbalstu Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidošanai tā uzskatīja par saderīgu ar kopējo tirgu, ņemot vērā atbrīvojumu no nodokļiem, ko paredz 92. panta 3. punkta c) apakšpunkts (šobrīd 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts), nevis atbrīvojumu no nodokļiem, ko paredz 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts (13).

| (45) | Itālijas varas iestādes minēja, ka iemesli, kāpēc tika mainīts Komisijas iepriekšējais lēmums par saderību, ir balstīti uz faktu, ka Sicīlija ir reģions, kam ir tiesības uz valsts atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un ka šajā gadījumā Eiropas kapitāla tirgus nav apvienots ar Āfrikas kapitāla tirgu, līdz ar to šīs apvienošanas atbalstīšana saskaņā ar Barselonas Deklarāciju joprojām ir svarīgs Eiropas mērķis. |
| --- | --- |

(45)

Itālijas varas iestādes minēja, ka iemesli, kāpēc tika mainīts Komisijas iepriekšējais lēmums par saderību, ir balstīti uz faktu, ka Sicīlija ir reģions, kam ir tiesības uz valsts atbalstu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un ka šajā gadījumā Eiropas kapitāla tirgus nav apvienots ar Āfrikas kapitāla tirgu, līdz ar to šīs apvienošanas atbalstīšana saskaņā ar Barselonas Deklarāciju joprojām ir svarīgs Eiropas mērķis.

| (46) | Komisija atzīmēja, ka analīze veicama, izskatot katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā šķietami līdzīgu projektu dažādās iezīmes, kas tomēr var būt ļoti nozīmīgas, piemēram, no ekonomikas viedokļa. Piemēram, tā uzsvēra, ka pasākums attiecās uz kopējo atbalstu (shēmas piecu gadu darbības laikā), kas tika sniegts Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidošanai, un ka kopējā aizdevumu un ieguldījumu summa uzņēmumiem centrā bija ierobežota. |
| --- | --- |

(46)

Komisija atzīmēja, ka analīze veicama, izskatot katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā šķietami līdzīgu projektu dažādās iezīmes, kas tomēr var būt ļoti nozīmīgas, piemēram, no ekonomikas viedokļa. Piemēram, tā uzsvēra, ka pasākums attiecās uz kopējo atbalstu (shēmas piecu gadu darbības laikā), kas tika sniegts Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centra izveidošanai, un ka kopējā aizdevumu un ieguldījumu summa uzņēmumiem centrā bija ierobežota.

| (47) | Turklāt Komisija uzskata, ka tie paši iemesli, kas 2003. gadā bija Triestes gadījumā, joprojām attiecas arī uz šo gadījumu šādu iemeslu dēļ:






  a) | viens no pamatargumentiem lēmuma maiņai bija tas, ka šī veida pasākums ir darbības atbalsts, kuru Komisija apstiprina tikai izņēmuma kārtā darbības jomās, kur vajadzīga īpaša pieeja. Finanšu nozarē tā nav un Komisija ir atzinusi, ka mūsdienās atbalsts dalībniekiem finanšu tirgos var izraisīt ļoti nozīmīgus izkropļojumus šajā nozarē; |
| --- | --- | --- |

(47)

Turklāt Komisija uzskata, ka tie paši iemesli, kas 2003. gadā bija Triestes gadījumā, joprojām attiecas arī uz šo gadījumu šādu iemeslu dēļ:

a)

viens no pamatargumentiem lēmuma maiņai bija tas, ka šī veida pasākums ir darbības atbalsts, kuru Komisija apstiprina tikai izņēmuma kārtā darbības jomās, kur vajadzīga īpaša pieeja. Finanšu nozarē tā nav un Komisija ir atzinusi, ka mūsdienās atbalsts dalībniekiem finanšu tirgos var izraisīt ļoti nozīmīgus izkropļojumus šajā nozarē;

| b) | otrs arguments par labu Triestes lēmuma maiņai bija tas, ka savā novērtējumā, ko veic, ņemot vērā noteikumus par valsts atbalstu, Komisija var ņemt vērā arī nelabvēlīgo ietekmi uz konkurenci, kas tika uzsvērta, izstrādājot Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem (14). Šis darbs parādīja, ka nodokļu atvieglojumiem vai starptautiski mobilām darbībām, piemēram, finanšu, apdrošināšanas un starpgrupu pakalpojumiem, var būt nelabvēlīga ietekme uz citām dalībvalstīm, jo īpaši tāpēc, ka tie dod iespēju izvairīties no nodokļu maksāšanas. Triestes režīmam, ko saskaņā ar Kodeksā noteiktajiem kritērijiem novērtēja kā kaitīgu režīmu, var būt šāds potenciāls. Komisija uzsver, ka Itālijas varas iestādes savos komentāros par atbilstīgajiem pasākumiem Triestes shēmai atsaucās uz Kodeksa izstrādes grupas 2002. gada 19. marta apspriedi, kurā Itālija paziņoja, ka centrs būtu jāslēdz laika posmā, kas saskan ar Ētikas kodeksa izstrādes darba programmu. |
| --- | --- |

b)

otrs arguments par labu Triestes lēmuma maiņai bija tas, ka savā novērtējumā, ko veic, ņemot vērā noteikumus par valsts atbalstu, Komisija var ņemt vērā arī nelabvēlīgo ietekmi uz konkurenci, kas tika uzsvērta, izstrādājot Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem (14). Šis darbs parādīja, ka nodokļu atvieglojumiem vai starptautiski mobilām darbībām, piemēram, finanšu, apdrošināšanas un starpgrupu pakalpojumiem, var būt nelabvēlīga ietekme uz citām dalībvalstīm, jo īpaši tāpēc, ka tie dod iespēju izvairīties no nodokļu maksāšanas. Triestes režīmam, ko saskaņā ar Kodeksā noteiktajiem kritērijiem novērtēja kā kaitīgu režīmu, var būt šāds potenciāls. Komisija uzsver, ka Itālijas varas iestādes savos komentāros par atbilstīgajiem pasākumiem Triestes shēmai atsaucās uz Kodeksa izstrādes grupas 2002. gada 19. marta apspriedi, kurā Itālija paziņoja, ka centrs būtu jāslēdz laika posmā, kas saskan ar Ētikas kodeksa izstrādes darba programmu.

| (48) | Visbeidzot uzsverot, ka divas no valstīm, kas bija parakstījušas Barselonas Deklarāciju, Kipra un Malta, šī pasākuma paziņošanas brīdī jau bija Eiropas Savienības dalībvalstis, Komisija uzskata, ka situācija valstīs, kas gūs labumu no centrā izveidoto uzņēmumu ieguldījumiem, daudzējādā ziņā atšķiras no situācijas Austrumeiropas valstīs 1995. gadā. Proti, daudzas no Barselonas Deklarāciju parakstījušajām valstīm nebija saskārušās ar īpašām pārejas problēmām vai bija ar tām saskārušās pagātnē (piemēram, Turcijā un Izraēlā ir acīmredzama brīvā tirgus ekonomika), un pārejas periods tajās jau bija beidzies (piemēram, Alžīrijā). |
| --- | --- |

(48)

Visbeidzot uzsverot, ka divas no valstīm, kas bija parakstījušas Barselonas Deklarāciju, Kipra un Malta, šī pasākuma paziņošanas brīdī jau bija Eiropas Savienības dalībvalstis, Komisija uzskata, ka situācija valstīs, kas gūs labumu no centrā izveidoto uzņēmumu ieguldījumiem, daudzējādā ziņā atšķiras no situācijas Austrumeiropas valstīs 1995. gadā. Proti, daudzas no Barselonas Deklarāciju parakstījušajām valstīm nebija saskārušās ar īpašām pārejas problēmām vai bija ar tām saskārušās pagātnē (piemēram, Turcijā un Izraēlā ir acīmredzama brīvā tirgus ekonomika), un pārejas periods tajās jau bija beidzies (piemēram, Alžīrijā).

| (49) | Tādējādi Komisija apšauba to, ka 16. pantu var kvalificēt atbrīvojumu no nodokļiem, ko paredz EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(49)

Tādējādi Komisija apšauba to, ka 16. pantu var kvalificēt atbrīvojumu no nodokļiem, ko paredz EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

| (50) | Tāpēc Komisija paskaidroja savu nostāju, ka ir vajadzīga rūpīgāka jautājuma analīze. Šādā analīzē ietvertu visas ieinteresēto personu izteiktās atsauksmes. Tikai pēc šo atsauksmju izskatīšanas Komisija varētu izlemt, vai Itālijas varas iestāžu piedāvātais pasākums ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc Komisija paskaidroja savu nostāju, ka ir vajadzīga rūpīgāka jautājuma analīze. Šādā analīzē ietvertu visas ieinteresēto personu izteiktās atsauksmes. Tikai pēc šo atsauksmju izskatīšanas Komisija varētu izlemt, vai Itālijas varas iestāžu piedāvātais pasākums ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm.

IV.   ITĀLIJAS ATSAUKSMES

| (51) | Komisija nesaņēma nevienu atsauksmi no Itālijas varas iestādēm vai no ieinteresētām trešām personām, kuru mērķis būtu mazināt šaubas, kas radās pēc oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas. |
| --- | --- |

(51)

Komisija nesaņēma nevienu atsauksmi no Itālijas varas iestādēm vai no ieinteresētām trešām personām, kuru mērķis būtu mazināt šaubas, kas radās pēc oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas.

V.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

V1.   Likumība

| (52) | Paziņojot par atbalsta shēmu ar pārtraukšanas klauzulu vai 14. un 15. panta gadījumā ieviešot to saskaņā ar de minimis Regulu līdz Komisijas apstiprinājuma saņemšanai, Itālijas varas iestādes ir izpildījušas EK Līguma 88. panta 3. punktā minētās procedūras noteikumus. |
| --- | --- |

(52)

Paziņojot par atbalsta shēmu ar pārtraukšanas klauzulu vai 14. un 15. panta gadījumā ieviešot to saskaņā ar de minimis Regulu līdz Komisijas apstiprinājuma saņemšanai, Itālijas varas iestādes ir izpildījušas EK Līguma 88. panta 3. punktā minētās procedūras noteikumus.

V2.   Valsts atbalsta shēmas raksturs

| (53) | Komisija uzskata, ka pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē šādu iemeslu dēļ: |
| --- | --- |

(53)

Komisija uzskata, ka pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē šādu iemeslu dēļ:

| (54) | Pasākums paredz valsts līdzekļu izmantošanu Sicīlijas reģiona nesaņemto nodokļu ieņēmumu apmērā un atbilstīgi samazinātu nodokļu parādu atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(54)

Pasākums paredz valsts līdzekļu izmantošanu Sicīlijas reģiona nesaņemto nodokļu ieņēmumu apmērā un atbilstīgi samazinātu nodokļu parādu atbalsta saņēmējiem.

| (55) | Pasākums rada atbalsta saņēmējiem ekonomiskas priekšrocības, kas veidojas no nodokļu sloga faktiska samazinājuma, kurš pārvēršas finansiālās priekšrocībās, jo tiek samazināts nodokļu maksājums, no kā uzņēmumi nekavējoties gūst labumu samazinājuma piemērošanas laikā. |
| --- | --- |

(55)

Pasākums rada atbalsta saņēmējiem ekonomiskas priekšrocības, kas veidojas no nodokļu sloga faktiska samazinājuma, kurš pārvēršas finansiālās priekšrocībās, jo tiek samazināts nodokļu maksājums, no kā uzņēmumi nekavējoties gūst labumu samazinājuma piemērošanas laikā.

—   14. un 15. pants

| (56) | Komisija atzīmē, ka 14. un 15. pants ir jāizskata kopā, jo tie piešķir līdzīgas priekšrocības dažādām atbalsta saņēmēju kategorijām. Abi panti kopā izslēdz no iespējamo atbalsta saņēmēju loka dažādas uzņēmēju grupas:






  a) | jaunus uzņēmumus ar apgrozījumu lielāku par 10 miljoniem euro, kas darbojas visās citās nozarēs, kas nav minētas 14. panta 1. punktā (t. i., tūrisms, viesnīcas, kultūras preču un lauksaimnieciskas izcelsmes produktu ražošana, ITC un amatniecība); |
| --- | --- | --- |

(56)

Komisija atzīmē, ka 14. un 15. pants ir jāizskata kopā, jo tie piešķir līdzīgas priekšrocības dažādām atbalsta saņēmēju kategorijām. Abi panti kopā izslēdz no iespējamo atbalsta saņēmēju loka dažādas uzņēmēju grupas:

a)

jaunus uzņēmumus ar apgrozījumu lielāku par 10 miljoniem euro, kas darbojas visās citās nozarēs, kas nav minētas 14. panta 1. punktā (t. i., tūrisms, viesnīcas, kultūras preču un lauksaimnieciskas izcelsmes produktu ražošana, ITC un amatniecība);

| b) | jaunus uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro, kas darbojas visās citās nozarēs, kas nav minētas 14. panta 2. punktā (t. i., rūpniecība), tie galvenokārt ir lauksaimniecības un pakalpojumu uzņēmumi); |
| --- | --- |

b)

jaunus uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro, kas darbojas visās citās nozarēs, kas nav minētas 14. panta 2. punktā (t. i., rūpniecība), tie galvenokārt ir lauksaimniecības un pakalpojumu uzņēmumi);

| c) | esošie uzņēmumi, kas darbojas ķīmijas un naftas ķīmijas nozarē (15. pants). |
| --- | --- |

c)

esošie uzņēmumi, kas darbojas ķīmijas un naftas ķīmijas nozarē (15. pants).

| (57) | Tātad pasākums atbalsta noteiktas ražošanas nozares, proti, tūrisma, viesnīcu, kultūras preču, lauksaimnieciskas izcelsmes produktu un ITC jomu, kur visiem uzņēmumiem ir tiesības uz piecus gadus ilgu atbrīvojumu no IRAP. Otrkārt, tas atbalsta esošos un jaunos rūpniecības uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro, izņemot uzņēmumus, kas darbojas ķīmijas un naftasķīmijas nozarē. |
| --- | --- |

(57)

Tātad pasākums atbalsta noteiktas ražošanas nozares, proti, tūrisma, viesnīcu, kultūras preču, lauksaimnieciskas izcelsmes produktu un ITC jomu, kur visiem uzņēmumiem ir tiesības uz piecus gadus ilgu atbrīvojumu no IRAP. Otrkārt, tas atbalsta esošos un jaunos rūpniecības uzņēmumus ar apgrozījumu mazāku par 10 miljoniem euro, izņemot uzņēmumus, kas darbojas ķīmijas un naftasķīmijas nozarē.

| (58) | Pat ja Itālijas varas iestādes būtu pierādījušas, ka nepastāv jauni rūpniecības uzņēmumi ar apgrozījumu lielāku par 10 miljoniem EUR, izņemot ķīmijas un naftas ķīmijas nozari, pasākums saskaņā ar vispāratzītu tiesu praksi (15) būtu uzskatāms par selektīvu pasākumu, kas atbalsta iepriekšminēto ražošanas nozari, jo piecu gadu ilgais atvieglojums no IRAP nav pieejams uzņēmumiem, kas darbojas citās nozarēs, kas nav rūpniecība. |
| --- | --- |

(58)

Pat ja Itālijas varas iestādes būtu pierādījušas, ka nepastāv jauni rūpniecības uzņēmumi ar apgrozījumu lielāku par 10 miljoniem EUR, izņemot ķīmijas un naftas ķīmijas nozari, pasākums saskaņā ar vispāratzītu tiesu praksi (15) būtu uzskatāms par selektīvu pasākumu, kas atbalsta iepriekšminēto ražošanas nozari, jo piecu gadu ilgais atvieglojums no IRAP nav pieejams uzņēmumiem, kas darbojas citās nozarēs, kas nav rūpniecība.

| (59) | Visbeidzot, šķiet, ka pasākums piešķir selektīvas priekšrocības Sicīlijas uzņēmumiem tādēļ, ka no šīs shēmas labumu var gūt tikai nodokļus maksājoši uzņēmumi, kuru juridiskā adrese, galvenā administratīvā mītne un uzņēmējdarbības vieta ir Sicīlijā. Tas gan neattiecas uz visiem uzņēmumiem, kuri veic ražošanas vai tirdzniecības darbības Sicīlijā un kuriem ir jāmaksā IRAP par šīm darbībām. |
| --- | --- |

(59)

Visbeidzot, šķiet, ka pasākums piešķir selektīvas priekšrocības Sicīlijas uzņēmumiem tādēļ, ka no šīs shēmas labumu var gūt tikai nodokļus maksājoši uzņēmumi, kuru juridiskā adrese, galvenā administratīvā mītne un uzņēmējdarbības vieta ir Sicīlijā. Tas gan neattiecas uz visiem uzņēmumiem, kuri veic ražošanas vai tirdzniecības darbības Sicīlijā un kuriem ir jāmaksā IRAP par šīm darbībām.

—   16. pants: Eiropas Vidusjūras reģiona valstu Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centrs

| (60) | Komisija piebilst, ka ar 16. pantu tiek piešķirtas selektīvas priekšrocības tādā mērā, ka tikai daži uzņēmumi no tām var gūt labumu. Patiešām, priekšrocības ir paredzētas tikai apdrošināšanas un finanšu uzņēmumiem, kam atļauts darboties centrā. Tādējādi no pasākuma ir izslēgti visi uzņēmumi, kas starptautiskajos tirgos vāc līdzekļus nolūkā ieguldīt tos valstīs, kuras minētas 7. zemsvītras piezīmē, un šo uzņēmumu darbība šajās valstīs nenotiek centrā. |
| --- | --- |

(60)

Komisija piebilst, ka ar 16. pantu tiek piešķirtas selektīvas priekšrocības tādā mērā, ka tikai daži uzņēmumi no tām var gūt labumu. Patiešām, priekšrocības ir paredzētas tikai apdrošināšanas un finanšu uzņēmumiem, kam atļauts darboties centrā. Tādējādi no pasākuma ir izslēgti visi uzņēmumi, kas starptautiskajos tirgos vāc līdzekļus nolūkā ieguldīt tos valstīs, kuras minētas 7. zemsvītras piezīmē, un šo uzņēmumu darbība šajās valstīs nenotiek centrā.

| (61) | Turklāt pasākums ir selektīvs tādā mērā, ka no tā ir izslēgti apdrošināšanas un finanšu uzņēmumi, kas iegulda līdzekļus Itālijā un citās valstīs, kuras nav ietvertas izsmeļošajā sarakstā, kas minēts 7. zemsvītras piezīmē. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt pasākums ir selektīvs tādā mērā, ka no tā ir izslēgti apdrošināšanas un finanšu uzņēmumi, kas iegulda līdzekļus Itālijā un citās valstīs, kuras nav ietvertas izsmeļošajā sarakstā, kas minēts 7. zemsvītras piezīmē.

| (62) | Tādējādi Komisija secina, ka piedāvātais pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(62)

Tādējādi Komisija secina, ka piedāvātais pasākums ir selektīvs.

| (63) | Saskaņā ar tiesu praksē pieņemto lēmumu (16) pasākums izkropļo konkurenci, ja atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar tiesu praksē pieņemto lēmumu (16) pasākums izkropļo konkurenci, ja atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei.

| (64) | Komisija atzīmē, ka pasākumi, kas paredzēti 14. un 15. pantā, šķiet, izkropļo konkurenci un nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstēm, jo tie atbrīvo atbalsta saņēmējus no nodokļu sloga, kuru citkārt tiem nāktos uzņemties. |
| --- | --- |

(64)

Komisija atzīmē, ka pasākumi, kas paredzēti 14. un 15. pantā, šķiet, izkropļo konkurenci un nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstēm, jo tie atbrīvo atbalsta saņēmējus no nodokļu sloga, kuru citkārt tiem nāktos uzņemties.

| (65) | Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji ir visu lielumu uzņēmumi, kas darbojas galvenokārt rūpniecībā, izņemot ķīmijas un naftas ķīmijas nozari. Šie uzņēmumi konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei, tāpēc saskaņā ar tiesu praksi atbrīvojums no IRAP var izkropļot konkurenci un nelabvēlīgi ietekmēt tirdzniecību. |
| --- | --- |

(65)

Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji ir visu lielumu uzņēmumi, kas darbojas galvenokārt rūpniecībā, izņemot ķīmijas un naftas ķīmijas nozari. Šie uzņēmumi konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei, tāpēc saskaņā ar tiesu praksi atbrīvojums no IRAP var izkropļot konkurenci un nelabvēlīgi ietekmēt tirdzniecību.

| (66) | Līdzīgi Komisija uzskata, ka 16. pantā paredzētais pasākums izkropļo konkurenci un nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Patiesi, ņemot vērā savas uzņēmējdarbības patieso raksturu, finanšu sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, nekustamā īpašuma brokeru firmas un kredītsabiedrības konkurē ar citiem uzņēmumiem Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

(66)

Līdzīgi Komisija uzskata, ka 16. pantā paredzētais pasākums izkropļo konkurenci un nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Patiesi, ņemot vērā savas uzņēmējdarbības patieso raksturu, finanšu sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, nekustamā īpašuma brokeru firmas un kredītsabiedrības konkurē ar citiem uzņēmumiem Eiropas līmenī.

| (67) | Tādējādi Komisija secina, ka piedāvātā shēma ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(67)

Tādējādi Komisija secina, ka piedāvātā shēma ir valsts atbalsts.

V3.   Saderība

| (68) | Tā kā pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, tā saderība jānovērtē, ņemot vērā nodokļu atvieglojumus, kas paredzēti 87. panta 2. un 3. punktā. Nodokļu atvieglojumi 87. panta 2. punktā, kas attiecas uz sociāla rakstura atbalstu, ko sniedz individuāliem patērētājiem, atbalstu, lai segtu zaudējumus, ko radījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji gadījumi, un atbalstu, ko sniedz dažiem Vācijas Federatīvās Republikas reģioniem, neattiecas uz šo gadījumu. Pasākumu nevar uzskatīt par nozīmīgu projektu visas Eiropas interesēs vai par līdzekli, lai novērstu nopietnus traucēkļus Itālijas ekonomikā, kā nosaka 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Pasākumu nevar kvalificēt arī kā nodokļu atbrīvojumu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas paredz sniegt atbalstu, lai atvieglotu dažu saimniecisko darbību vai noteiktu ekonomisko zonu attīstību, kur šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Visbeidzot, pasākuma mērķis nav kultūras un mantojuma saglabāšana, kā noteikts 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, tā saderība jānovērtē, ņemot vērā nodokļu atvieglojumus, kas paredzēti 87. panta 2. un 3. punktā. Nodokļu atvieglojumi 87. panta 2. punktā, kas attiecas uz sociāla rakstura atbalstu, ko sniedz individuāliem patērētājiem, atbalstu, lai segtu zaudējumus, ko radījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji gadījumi, un atbalstu, ko sniedz dažiem Vācijas Federatīvās Republikas reģioniem, neattiecas uz šo gadījumu. Pasākumu nevar uzskatīt par nozīmīgu projektu visas Eiropas interesēs vai par līdzekli, lai novērstu nopietnus traucēkļus Itālijas ekonomikā, kā nosaka 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Pasākumu nevar kvalificēt arī kā nodokļu atbrīvojumu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas paredz sniegt atbalstu, lai atvieglotu dažu saimniecisko darbību vai noteiktu ekonomisko zonu attīstību, kur šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Visbeidzot, pasākuma mērķis nav kultūras un mantojuma saglabāšana, kā noteikts 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā.

| (69) | 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts paredz atļaut tādu atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību reģionos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur ir ļoti liels bezdarba līmenis. Sicīlija ir reģions, kam ir tiesības uz šādu atvieglojumu. |
| --- | --- |

(69)

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts paredz atļaut tādu atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību reģionos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur ir ļoti liels bezdarba līmenis. Sicīlija ir reģions, kam ir tiesības uz šādu atvieglojumu.

| (70) | Lēmumā uzsākt oficiālo pārbaudes procedūru 29. līdz 50. punktā Komisija izskaidroja iemeslus, kāpēc tā šaubās par to, ka uz pasākumu varētu attiecināt 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto atvieglojumu. Turklāt tā nepieļāva, ka uz regulējumu, kas paredzēts Reģionālā likuma Nr. 21/2003 16. pantā, varētu attiecināt 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēto atvieglojumu, kas paredz atļaut atbalstu, lai veicinātu projekta visas Eiropas interesēs īstenošanu vai lai novērstu nopietnus traucēkļus Itālijas ekonomikā. |
| --- | --- |

(70)

Lēmumā uzsākt oficiālo pārbaudes procedūru 29. līdz 50. punktā Komisija izskaidroja iemeslus, kāpēc tā šaubās par to, ka uz pasākumu varētu attiecināt 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto atvieglojumu. Turklāt tā nepieļāva, ka uz regulējumu, kas paredzēts Reģionālā likuma Nr. 21/2003 16. pantā, varētu attiecināt 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēto atvieglojumu, kas paredz atļaut atbalstu, lai veicinātu projekta visas Eiropas interesēs īstenošanu vai lai novērstu nopietnus traucēkļus Itālijas ekonomikā.

| (71) | Tā kā ne no Itālijas, ne no ieinteresētajām trešajām personām netika saņemtas atsauksmes, Komisija var vienkārši atzīmēt, ka šīs šaubas ir pamatotas. |
| --- | --- |

(71)

Tā kā ne no Itālijas, ne no ieinteresētajām trešajām personām netika saņemtas atsauksmes, Komisija var vienkārši atzīmēt, ka šīs šaubas ir pamatotas.

VI.   SECINĀJUMS

| (72) | Komisija secina, ka pasākums, par ko paziņojusi Itālija un kas ir aprakstīts 10. līdz 28. punktā, nav saderīgs ar kopējo tirgu un uz to nevar attiecināt nevienu no EK Līgumā minētajiem atvieglojumiem. Tādējādi pasākums ir jāaizliedz. Saskaņā ar Itālijas varas iestāžu norādīto atbalsts nav ticis piešķirts un tādējādi nav nepieciešams to atgūt, |
| --- | --- |

(72)

Komisija secina, ka pasākums, par ko paziņojusi Itālija un kas ir aprakstīts 10. līdz 28. punktā, nav saderīgs ar kopējo tirgu un uz to nevar attiecināt nevienu no EK Līgumā minētajiem atvieglojumiem. Tādējādi pasākums ir jāaizliedz. Saskaņā ar Itālijas varas iestāžu norādīto atbalsts nav ticis piešķirts un tādējādi nav nepieciešams to atgūt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsta shēma, ko Itālija plāno īstenot saskaņā ar Sicīlijas reģiona Likuma Nr. 21/2003 14., 15. un 16. pantu, ir uzskatāma par valsts atbalstu.

Iepriekšējā rindkopā minētais atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu, un tādējādi to nevar īstenot.

2. pants

Divu mēnešu laikā pēc šī lēmuma paziņošanas Itālija informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai to izpildītu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijai.

Briselē, 2007. gada 7. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 263, 22.10.2005., 30. lpp.

1

(2)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp.

4

(5)  Lieta C-475/2003 Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl v Agenzia Entrate Ufficio Cremona [2006] ECR I-09373, vēl nav publicēta.

5

Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl

Agenzia Entrate Ufficio Cremona

(6)  Patiesībā Sicīlija saskaņā ar 8. panta 2. punktu 2000. gada 27. jūlija Likumā Nr. 212/2000, kas nosaka noteikumus par nodokļu maksātāja tiesību statusu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 177, 2000. gada 31. jūlijs), uzņemtos uzņēmuma peļņas nodokļa parādu, kas jāmaksā tādiem atbalsta saņēmējiem, kuru juridiskā adrese nodokļu uzlikšanas vajadzībām nav Sicīlijā. Ieņēmumi no Sicīlijas uzņēmumu samaksātajiem korporatīvajiem nodokļiem tiek uzkrāti Sicīlijas reģionam.

6

Oficiālais Vēstnesis

(7)  Šajā gadījumā “trešās valstis” ir Alžīrija, Kipra, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Malta, Maroka, Sīrija, Tunisija, Turcija un Palestīnas pašpārvalde.

7

(8)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

8

(9)  Komisijas Regula (EK) Nr. 70/2001 (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1976/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 85. lpp.). Skatīt jo īpaši Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikuma pielikumu par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definēšanu (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

9

(10)  Skatīt lietu C-156/98 Germany v Commission [2000] ECR I-6857,76.–87. rindkopa.

10

Germany

Commission

(11)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp. (skatīt 33. punktu).

11

(12)  Precizējot – Centru izveidoja ar 1991. gada 19. janvāra Likuma Nr. 19/1991 3. pantu. Atbilstīgie Komisijas lēmumi ir 1995. gada 12. aprīļa Lēmums 95/452/EK (OV L 264, 7.11.1995., 30. lpp.) un 2002. gada 11. decembra Lēmums 2003/230/EK par esošo atbalsta shēmu, ko Itālijai atļāva īstenot attiecībā uz Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centru (OV L 91, 8.4.2003., 47. lpp.).

12

(13)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Padomes sanāksmē 1998. gada 9. martā ES finanšu ministrija izveidoja Rīcības kodeksa darba grupu (uzņēmējdarbības aplikšana ar nodokļiem) AK Finanšu dienesta vadītāja Dawn Primarolo vadībā, lai novērtētu nodokļu pasākumus, kas var būt ārpus Rīcības kodeksa kompetences. Savā 1999. gada novembra ziņojumā Grupa atklāja 66 bīstamus nodokļu pasākumus, viens no kuriem bija pasākums, kas izveido Triestes Finanšu pakalpojumu un apdrošināšanas centru.

14

Dawn Primarolo

(15)  Skatīt, piemēram, Lietu C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH v Finanzlandesdirektion für Kärnten [2001] ECR I-08365 par atlaidi, ko piešķir tikai uzņēmumiem, kuri ražo preces.

15

Adria-Wien Pipeline GmbH and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH

Finanzlandesdirektion für Kärnten

(16)  Lieta T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Commission [1998] ECR II-717.

16

Het Vlaamse Gewest

Commission

---

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. februāris)

par valsts atbalstu C 16/2006 (ex NN 34/2006), ko Sardīnijas reģions piešķīris un plāno piešķirt Nuova Mineraria Silius SpA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 473)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/499/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas (1) iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem pantiem, un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

| (1) | Par atbalstu, ko Itālija plāno piešķirt uzņēmumam Nuova Mineraria Silius, Komisijai tika paziņots ar 2005. gada 30. novembra vēstuli. Komisija 2005. gada 21. decembrī lūdza iesniegt papildu informāciju, ko Itālija nosūtīja ar 2006. gada 7. februārī reģistrētu vēstuli. |
| --- | --- |

(1)

Par atbalstu, ko Itālija plāno piešķirt uzņēmumam Nuova Mineraria Silius, Komisijai tika paziņots ar 2005. gada 30. novembra vēstuli. Komisija 2005. gada 21. decembrī lūdza iesniegt papildu informāciju, ko Itālija nosūtīja ar 2006. gada 7. februārī reģistrētu vēstuli.

| (2) | Komisija ar 2006. gada 26. aprīļa vēstuli informēja Itāliju par lēmumu attiecībā uz šo atbalsta pasākumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2006. gada 26. aprīļa vēstuli informēja Itāliju par lēmumu attiecībā uz šo atbalsta pasākumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minēto pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minēto pasākumu.

| (4) | 2006. gada 12. maijā notika tikšanās ar Itālijas iestādēm, kuras uz lēmumu par procedūras uzsākšanu reaģēja ar 2006. gada 14. jūlija un 30. augusta vēstuli. Komisija ar 2006. gada 18. septembra vēstuli lūdza iesniegt papildu informāciju, un Itālija atbildēja ar 2006. gada 3. novembra un 31. decembra vēstuli. |
| --- | --- |

(4)

2006. gada 12. maijā notika tikšanās ar Itālijas iestādēm, kuras uz lēmumu par procedūras uzsākšanu reaģēja ar 2006. gada 14. jūlija un 30. augusta vēstuli. Komisija ar 2006. gada 18. septembra vēstuli lūdza iesniegt papildu informāciju, un Itālija atbildēja ar 2006. gada 3. novembra un 31. decembra vēstuli.

| (5) | Komisija saņēma ieinteresēto personu apsvērumus un pārsūtīja tos Itālijai, dodot iespēju atbildēt uz tiem. Itālijas iestādes atbildēja ar 2006. gada 3. novembra vēstuli. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma ieinteresēto personu apsvērumus un pārsūtīja tos Itālijai, dodot iespēju atbildēt uz tiem. Itālijas iestādes atbildēja ar 2006. gada 3. novembra vēstuli.

| (6) | Atbalsta saņēmējs būtu uzņēmums Nuova Mineraria Silius SpA (“NMS”), kas pilnībā pieder Sardīnijas autonomajam reģionam (regione autonoma Sardegna, “RAS”). NMS veic fluorīta ieguvi (3) Silius pašvaldības teritorijā Sardīnijā. Uzņēmuma apgrozījums 2004. gadā (jaunākie pieejamie dati) bija 4,96 miljoni euro, un tajā strādāja 163 darbinieki. |
| --- | --- |

(6)

Atbalsta saņēmējs būtu uzņēmums Nuova Mineraria Silius SpA (“NMS”), kas pilnībā pieder Sardīnijas autonomajam reģionam (regione autonoma Sardegna, “RAS”). NMS veic fluorīta ieguvi (3) Silius pašvaldības teritorijā Sardīnijā. Uzņēmuma apgrozījums 2004. gadā (jaunākie pieejamie dati) bija 4,96 miljoni euro, un tajā strādāja 163 darbinieki.

| (7) | Uzņēmumu NMS 1992. gadā izveidoja RAS un Minmet Financing Company. Vēlāk RAS īpašumtiesības nodeva publiskam uzņēmumam Ente Minerario Sardo (“EMSA”) (1996. gadā attiecīgi 97,5 %, bet pašlaik – 100 %). 1998. gadā tika uzsākts EMSA likvidācijas process. Likvidators saņēma mandātu iespēju robežās veikt privatizāciju vai, ja tas nav iespējams, likvidāciju. Tomēr, kad NMS neizdevās privatizēt un EMSA izbeidza darbību (2002. gada jūnijā), NMS nelikvidēja. |
| --- | --- |

(7)

Uzņēmumu NMS 1992. gadā izveidoja RAS un Minmet Financing Company. Vēlāk RAS īpašumtiesības nodeva publiskam uzņēmumam Ente Minerario Sardo (“EMSA”) (1996. gadā attiecīgi 97,5 %, bet pašlaik – 100 %). 1998. gadā tika uzsākts EMSA likvidācijas process. Likvidators saņēma mandātu iespēju robežās veikt privatizāciju vai, ja tas nav iespējams, likvidāciju. Tomēr, kad NMS neizdevās privatizēt un EMSA izbeidza darbību (2002. gada jūnijā), NMS nelikvidēja.

| (8) | Pēc neveiksmīgā privatizācijas mēģinājuma Itālija paziņoja Komisijai par plānu uzņēmumā veikt jaunus ieguldījumus aptuveni 24 miljonu euro apmērā. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju jaunie kapitālieguldījumi dotu iespēju sagatavot izmantošanai jaunas, dziļākas iegulas, no kurām varētu iegūt minerālus ar augstāku fluorīda saturu un līdz ar to palielināt raktuves kopējo ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(8)

Pēc neveiksmīgā privatizācijas mēģinājuma Itālija paziņoja Komisijai par plānu uzņēmumā veikt jaunus ieguldījumus aptuveni 24 miljonu euro apmērā. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju jaunie kapitālieguldījumi dotu iespēju sagatavot izmantošanai jaunas, dziļākas iegulas, no kurām varētu iegūt minerālus ar augstāku fluorīda saturu un līdz ar to palielināt raktuves kopējo ražošanas apjomu.

| (9) | Itālija apgalvoja, ka tā par atbalsta pasākumu paziņoja tikai juridiskās noteiktības nolūkā, jo ierosinātais pasākums neietver valsts atbalstu divu iemeslu dēļ:






  a) | Kopienas iekšējā tirdzniecība netiek ietekmēta, jo Kopienas piedāvājums sedz labi ja 30 % no pieprasījuma. Līdz ar to vienīgās projekta iespējamās sekas varētu būt tas, ka samazinātos imports no trešām valstīm un tiktu iegrožots cenu pieaugums; |
| --- | --- | --- |

(9)

Itālija apgalvoja, ka tā par atbalsta pasākumu paziņoja tikai juridiskās noteiktības nolūkā, jo ierosinātais pasākums neietver valsts atbalstu divu iemeslu dēļ:

a)

Kopienas iekšējā tirdzniecība netiek ietekmēta, jo Kopienas piedāvājums sedz labi ja 30 % no pieprasījuma. Līdz ar to vienīgās projekta iespējamās sekas varētu būt tas, ka samazinātos imports no trešām valstīm un tiktu iegrožots cenu pieaugums;

| b) | RAS rīkojas kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, jo i) fluorīta eksports no Ķīnas, kas veido aptuveni 50 % no pasaulē saražotā kopapjoma, pamazām samazinās iekšējā pieprasījuma pieauguma dēļ, un tam, iespējams, būs pozitīva ietekme uz fluorīta cenām, ii) NMS ir sagatavojis jaunu ražošanas plānu nākamajiem 8 gadiem, kurā paredzēts, ka, pat ja saglabājas pašreizējie tirgus apstākļi, jau ceturtajā gadā visi ieguldījumi būs atpelnīti un tiks gūta peļņa, iii) turpinot komercdarbību, akcionārs novērstu uzņēmumā iepriekš veikto ieguldījumu zaudēšanu un, iespējams, virkni juridisku strīdu ar klientiem. |
| --- | --- |

b)

RAS rīkojas kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, jo i) fluorīta eksports no Ķīnas, kas veido aptuveni 50 % no pasaulē saražotā kopapjoma, pamazām samazinās iekšējā pieprasījuma pieauguma dēļ, un tam, iespējams, būs pozitīva ietekme uz fluorīta cenām, ii) NMS ir sagatavojis jaunu ražošanas plānu nākamajiem 8 gadiem, kurā paredzēts, ka, pat ja saglabājas pašreizējie tirgus apstākļi, jau ceturtajā gadā visi ieguldījumi būs atpelnīti un tiks gūta peļņa, iii) turpinot komercdarbību, akcionārs novērstu uzņēmumā iepriekš veikto ieguldījumu zaudēšanu un, iespējams, virkni juridisku strīdu ar klientiem.

Pretējā gadījumā, ja Komisija secinātu, ka ierosinātais pasākums ietver valsts atbalstu, Itālija apgalvo, ka atbalsta elements aprobežotos ar to ieņēmumu daļu, kas gūta, pateicoties ieguldījumu projektam. Saskaņā ar Itālijas aprēķiniem šī daļa nebūtu lielāka par 26 % no ieguldījumiem, tādējādi nepārsniedzot konkrētajai teritorijai noteikto reģionālā atbalsta maksimālo apjomu (4).

| (10) | Papildus paziņotajam pasākumam, kā liecina Itālijas iestāžu iesniegtā informācija, iepriekšējo gadu laikā NMS no sava vienīgā akcionāra RAS pastāvīgi saņēma publisko līdzekļu pārskaitījumus (5), kuru mērķis bija segt pastāvīgos zaudējumus, ko radīja darbība līdz likvidācijai. Kopš 1997. gada šie pārskaitījumi kopsummā sasniedza 90,7 miljonus euro, kuru sadalījums sniegts tālāk.






  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Pārskaitītā summa |
| 1997 | 7 230 397 |
| 1998 | 9 296 224 |
| 1999 | 5 706 849 |
| 2000 | 12 496 708 |
| 2001 | 11 671 925 |
| 2002 | 11 834 000 |
| 2003 | 14 379 827 |
| 2004 | 6 890 000 |
| 2005 | 11 200 000 |
| Kopā | 90 705 931 |

(10)

Papildus paziņotajam pasākumam, kā liecina Itālijas iestāžu iesniegtā informācija, iepriekšējo gadu laikā NMS no sava vienīgā akcionāra RAS pastāvīgi saņēma publisko līdzekļu pārskaitījumus (5), kuru mērķis bija segt pastāvīgos zaudējumus, ko radīja darbība līdz likvidācijai. Kopš 1997. gada šie pārskaitījumi kopsummā sasniedza 90,7 miljonus euro, kuru sadalījums sniegts tālāk.

(EUR)

Gads

Pārskaitītā summa

1997

7 230 397

1998

9 296 224

1999

5 706 849

2000

12 496 708

2001

11 671 925

2002

11 834 000

2003

14 379 827

2004

6 890 000

2005

11 200 000

Kopā

90 705 931

Šie pārskaitījumi ir iegrāmatoti uzņēmuma bilances kontos ar norādēm “RAS, paredzamo zaudējumu segšana” un “EMSA, paredzamo zaudējumu segšana”.

| (11) | Papildus tam Itālijas iestādes apstiprināja, ka NMS ir saņēmis šādas publiskās subsīdijas:






  a) | ar ministrijas 2002. gada 9. maija dekrētu uzņēmumam saskaņā ar 1992. gada 19. decembra Likumu Nr. 488 (Likums 488/92) (6) tika piešķirti 7,66 miljoni euro attaisnotajiem ieguldījumiem 14,31 miljona euro apmērā; |
| --- | --- | --- |

(11)

Papildus tam Itālijas iestādes apstiprināja, ka NMS ir saņēmis šādas publiskās subsīdijas:

a)

ar ministrijas 2002. gada 9. maija dekrētu uzņēmumam saskaņā ar 1992. gada 19. decembra Likumu Nr. 488 (Likums 488/92) (6) tika piešķirti 7,66 miljoni euro attaisnotajiem ieguldījumiem 14,31 miljona euro apmērā;

| b) | ar ministrijas 2000. gada 28. decembra dekrētu (7) uzņēmumam saskaņā ar 1982. gada 6. oktobra Likumu Nr. 752 (Likums 752/82) tika piešķirti 1,869 miljoni euro, lai finansētu raktuves dziļāko iegulu izpēti. Tomēr saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šīs summas vēl nav pārskaitītas. |
| --- | --- |

b)

ar ministrijas 2000. gada 28. decembra dekrētu (7) uzņēmumam saskaņā ar 1982. gada 6. oktobra Likumu Nr. 752 (Likums 752/82) tika piešķirti 1,869 miljoni euro, lai finansētu raktuves dziļāko iegulu izpēti. Tomēr saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šīs summas vēl nav pārskaitītas.

| (12) | Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda šaubas par konkrētā pasākuma saderību ar kopējo tirgu, un jo īpaši atbilstību Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8) (tālāk tekstā – “pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(12)

Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda šaubas par konkrētā pasākuma saderību ar kopējo tirgu, un jo īpaši atbilstību Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8) (tālāk tekstā – “pamatnostādnes”).

| (13) | Uz Komisijas aicinājumu iesniegt apsvērumus par konkrēto pasākumu atsaucās trīs konkurenti. |
| --- | --- |

(13)

Uz Komisijas aicinājumu iesniegt apsvērumus par konkrēto pasākumu atsaucās trīs konkurenti.

| (14) | Saskaņā ar pirmā konkurenta sniegto informāciju NMS krīzes situācijā ir bijis jau pēdējos 20 gadus un spējis izdzīvot, tikai pateicoties pastāvīgajiem publisko līdzekļu piešķīrumiem. Lai gan tirgus cenas pēdējo 5 gadu laikā ir ievērojami palielinājušās, kā rezultātā citi uzņēmumi ir paplašinājuši savas raktuves vai atvēruši jaunas raktuves, NMS turpināja darboties bez peļņas. Turklāt uzņēmumu bija neiespējami privatizēt, jo tas tika uzskatīts par nerentablu, neraugoties uz jau saņemto valsts atbalstu. Šis konkurents uzskata, ka atbalsta summas ir iespaidīgas, skandalozas un neticami nesamērīgas, par ko liecina tas, ka 2004. gadā tās bija vairāk nekā divreiz lielākas par uzņēmuma apgrozījumu. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar pirmā konkurenta sniegto informāciju NMS krīzes situācijā ir bijis jau pēdējos 20 gadus un spējis izdzīvot, tikai pateicoties pastāvīgajiem publisko līdzekļu piešķīrumiem. Lai gan tirgus cenas pēdējo 5 gadu laikā ir ievērojami palielinājušās, kā rezultātā citi uzņēmumi ir paplašinājuši savas raktuves vai atvēruši jaunas raktuves, NMS turpināja darboties bez peļņas. Turklāt uzņēmumu bija neiespējami privatizēt, jo tas tika uzskatīts par nerentablu, neraugoties uz jau saņemto valsts atbalstu. Šis konkurents uzskata, ka atbalsta summas ir iespaidīgas, skandalozas un neticami nesamērīgas, par ko liecina tas, ka 2004. gadā tās bija vairāk nekā divreiz lielākas par uzņēmuma apgrozījumu.

| (15) | Otrais konkurents pauda savu izbrīnu par radušos situāciju. NMS un citi Eiropas fluorīda ražotāji ievērojami cieta no deviņdesmito gadu nelabvēlīgajiem tirgus apstākļiem, ko izraisīja Ķīnas īstenotais dempings. Šī situācija uzlabojās tikai pēc 2000. gada. Lai gan bija zināms, ka NMS saņem publisko finansējumu, minētais konkurents apgalvo, ka tam nebija ieskata par atbalsta apjomu, kas šķiet esam nesaprātīgi liels. Pēc šā uzņēmuma aptuvenām aplēsēm pēdējo 5–6 gadu laikā NMS saņemtās subsīdijas apmēram desmitkārtīgi pārsniedza vidējos parastos ieguldījumus par tonnu, kādi ir šajā nozarē. Secinājumā šis konkurents atzīst, ka, būdams viens no Eiropas fluorīta ražotājiem tirgū, kuram raksturīga sīva konkurence, tas nevar pieņemt situāciju, ka vienu konkrētu uzņēmumu pie dzīvības vairāku gadu garumā uztur tikai ievērojami valsts piešķīrumi. |
| --- | --- |

(15)

Otrais konkurents pauda savu izbrīnu par radušos situāciju. NMS un citi Eiropas fluorīda ražotāji ievērojami cieta no deviņdesmito gadu nelabvēlīgajiem tirgus apstākļiem, ko izraisīja Ķīnas īstenotais dempings. Šī situācija uzlabojās tikai pēc 2000. gada. Lai gan bija zināms, ka NMS saņem publisko finansējumu, minētais konkurents apgalvo, ka tam nebija ieskata par atbalsta apjomu, kas šķiet esam nesaprātīgi liels. Pēc šā uzņēmuma aptuvenām aplēsēm pēdējo 5–6 gadu laikā NMS saņemtās subsīdijas apmēram desmitkārtīgi pārsniedza vidējos parastos ieguldījumus par tonnu, kādi ir šajā nozarē. Secinājumā šis konkurents atzīst, ka, būdams viens no Eiropas fluorīta ražotājiem tirgū, kuram raksturīga sīva konkurence, tas nevar pieņemt situāciju, ka vienu konkrētu uzņēmumu pie dzīvības vairāku gadu garumā uztur tikai ievērojami valsts piešķīrumi.

| (16) | Trešais konkurents enerģiski iebilda pret atbalsta piešķiršanu NMS, norādot, ka šis atbalsts šķiet esam liels un nesamērīgs. Šis konkurents uzskata, ka finansiālā atbalsta summa, kas piešķirta uzņēmumam ar tik neliela mēroga ieguves darbībām, šķiet esam ārkārtīgi nerentabla izlietojuma piemērs un iespējams, ka subsīdijas tiek izmantotas tikai tam, lai raktuvē uzturētu ekonomiski neizdevīgas darba vietas. |
| --- | --- |

(16)

Trešais konkurents enerģiski iebilda pret atbalsta piešķiršanu NMS, norādot, ka šis atbalsts šķiet esam liels un nesamērīgs. Šis konkurents uzskata, ka finansiālā atbalsta summa, kas piešķirta uzņēmumam ar tik neliela mēroga ieguves darbībām, šķiet esam ārkārtīgi nerentabla izlietojuma piemērs un iespējams, ka subsīdijas tiek izmantotas tikai tam, lai raktuvē uzturētu ekonomiski neizdevīgas darba vietas.

| (17) | Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Itālijas iestādes norādīja, ka RAS ir nolēmis neīstenot paziņoto atbalstu un, ņemot vērā uzņēmuma finansiālās grūtības, likvidēt šo uzņēmumu. Ar 2006. gada 30. augusta vēstuli Itālijas iestādes apstiprināja, ka NMS tiešām paredzēts likvidēt, kā nolemts 28. jūlija ārkārtas sēdē. |
| --- | --- |

(17)

Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Itālijas iestādes norādīja, ka RAS ir nolēmis neīstenot paziņoto atbalstu un, ņemot vērā uzņēmuma finansiālās grūtības, likvidēt šo uzņēmumu. Ar 2006. gada 30. augusta vēstuli Itālijas iestādes apstiprināja, ka NMS tiešām paredzēts likvidēt, kā nolemts 28. jūlija ārkārtas sēdē.

| (18) | Papildus tam Itālija apgalvoja, ka: a) likvidējot NMS, nebūs iespējams atgūt RAS piešķirto finansējumu, b) uzņēmuma iziešana no tirgus nekādi tālāk neietekmēs Kopienas iekšējo tirdzniecību un c) šādos apstākļos izdotam piedziņas rīkojumam nebūtu nekāda konkrēta rezultāta. Ņemot to vērā, Itālija lūdza Komisiju neizdot piedziņas rīkojumu. |
| --- | --- |

(18)

Papildus tam Itālija apgalvoja, ka: a) likvidējot NMS, nebūs iespējams atgūt RAS piešķirto finansējumu, b) uzņēmuma iziešana no tirgus nekādi tālāk neietekmēs Kopienas iekšējo tirdzniecību un c) šādos apstākļos izdotam piedziņas rīkojumam nebūtu nekāda konkrēta rezultāta. Ņemot to vērā, Itālija lūdza Komisiju neizdot piedziņas rīkojumu.

| (19) | Attiecībā uz NMS konkurentu iesniegtajiem apsvērumiem Itālija uzskata, ka tiem vairs nav nozīmes, jo paziņojums ir atsaukts un uzņēmums tiks likvidēts. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz NMS konkurentu iesniegtajiem apsvērumiem Itālija uzskata, ka tiem vairs nav nozīmes, jo paziņojums ir atsaukts un uzņēmums tiks likvidēts.

1.   Valsts atbalsta esība

| (20) | EK Līguma 87. panta 1. punktā noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(20)

EK Līguma 87. panta 1. punktā noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (21) | Komisija konstatē, ka iepriekš 8. līdz 10. punktā aprakstītie pasākumi ietver valsts līdzekļu piešķiršanu no konkrētās publiskās iestādes līdzekļiem. Tā kā valsts atbalsts paredzēts vienam konkrētam uzņēmumam, selektivitātes kritērijs ir izpildīts. Turklāt, tā kā NMS darbojās fluorīta tirgū, kurā notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm, ir izpildīts arī kritērijs par ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Konkrēti, Itālijas iestāžu arguments, ka Kopienas iekšējā tirdzniecība netiktu ietekmēta, nav pamatots, jo saskaņā ar iedibināto judikatūru gadījumā, ja atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirgū, uzskatāms, ka konkrētais atbalsts negatīvi ietekmē konkurentus (9). Turklāt Kopienas iekšējās tirdzniecības faktu apstiprina apsvērumi, ko, atsaucoties uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, iesniedza dažādās dalībvalstīs darbojošies konkurējošie fluorīta piegādātāji. |
| --- | --- |

(21)

Komisija konstatē, ka iepriekš 8. līdz 10. punktā aprakstītie pasākumi ietver valsts līdzekļu piešķiršanu no konkrētās publiskās iestādes līdzekļiem. Tā kā valsts atbalsts paredzēts vienam konkrētam uzņēmumam, selektivitātes kritērijs ir izpildīts. Turklāt, tā kā NMS darbojās fluorīta tirgū, kurā notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm, ir izpildīts arī kritērijs par ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Konkrēti, Itālijas iestāžu arguments, ka Kopienas iekšējā tirdzniecība netiktu ietekmēta, nav pamatots, jo saskaņā ar iedibināto judikatūru gadījumā, ja atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirgū, uzskatāms, ka konkrētais atbalsts negatīvi ietekmē konkurentus (9). Turklāt Kopienas iekšējās tirdzniecības faktu apstiprina apsvērumi, ko, atsaucoties uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, iesniedza dažādās dalībvalstīs darbojošies konkurējošie fluorīta piegādātāji.

| (22) | Attiecībā uz sākotnējā paziņojumā izteikto argumentu, ka RAS būtu rīkojies līdzīgi kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, Komisija konstatē, ka, ņemot vērā iepriekšējo gadu ekonomiskos rezultātus un finanšu rādītāju attīstības tendences (10), NMS ir uzskatāms par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” pamatnostādņu 2.1. iedaļas nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz sākotnējā paziņojumā izteikto argumentu, ka RAS būtu rīkojies līdzīgi kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, Komisija konstatē, ka, ņemot vērā iepriekšējo gadu ekonomiskos rezultātus un finanšu rādītāju attīstības tendences (10), NMS ir uzskatāms par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” pamatnostādņu 2.1. iedaļas nozīmē.

| (23) | Ņemot vērā minēto, kā arī to, ka iepriekšējos gados pastāvīgi vajadzēja segt NMS zaudējumus, bet finanšu situācija tā rezultātā nekādi neuzlabojās, šķiet praktiski neiespējami, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs piešķirtu vēl papildu līdzekļus 24 miljonu euro apmērā tādam projektam, kas līdz šim ir bijis nerentabls. Šo secinājumu vēl pastiprina tas, ka visi laikā no 1999. līdz 2002. gadam veiktie uzņēmuma privatizācijas mēģinājumi cieta neveiksmi. Par to pašu liecina arī nozares konkurentu reakcija. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā minēto, kā arī to, ka iepriekšējos gados pastāvīgi vajadzēja segt NMS zaudējumus, bet finanšu situācija tā rezultātā nekādi neuzlabojās, šķiet praktiski neiespējami, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs piešķirtu vēl papildu līdzekļus 24 miljonu euro apmērā tādam projektam, kas līdz šim ir bijis nerentabls. Šo secinājumu vēl pastiprina tas, ka visi laikā no 1999. līdz 2002. gadam veiktie uzņēmuma privatizācijas mēģinājumi cieta neveiksmi. Par to pašu liecina arī nozares konkurentu reakcija.

| (24) | Papildus tam RAS iepriekš necentās izsvērt likvidēšanas izmaksu apjomu attiecībā pret izmaksām, kādas radītu NMS darbības turpināšana. Tieši pretēji – kad 2002. gada jūnijā kļuva acīmredzams, ka privatizācijas mēģinājumi ir bijuši neveiksmīgi, RAS nepārprotami atsacījās uzņēmumu likvidēt. |
| --- | --- |

(24)

Papildus tam RAS iepriekš necentās izsvērt likvidēšanas izmaksu apjomu attiecībā pret izmaksām, kādas radītu NMS darbības turpināšana. Tieši pretēji – kad 2002. gada jūnijā kļuva acīmredzams, ka privatizācijas mēģinājumi ir bijuši neveiksmīgi, RAS nepārprotami atsacījās uzņēmumu likvidēt.

| (25) | Turklāt no paziņojuma bija skaidri noprotams, ka lielā mērā RAS subsidēja NMS sociālu apsvērumu dēļ, jo NMS bija viens no retajiem reģionā vēl palikušajiem rūpnieciskajiem uzņēmumiem. Taču šāda veida argumenti neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja loģikai. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt no paziņojuma bija skaidri noprotams, ka lielā mērā RAS subsidēja NMS sociālu apsvērumu dēļ, jo NMS bija viens no retajiem reģionā vēl palikušajiem rūpnieciskajiem uzņēmumiem. Taču šāda veida argumenti neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja loģikai.

| (26) | Ņemot vērā visu minēto, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu secināja – un arī tagad joprojām uzskata –, ka sākotnējā paziņojumā ierosinātie ieguldījumi, kā arī visi akcionāra iepriekš veiktie maksājumi zaudējumu segšanas nolūkā, kopsummā 114,7 miljoni euro, ir uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Atbalsts, kas bija paredzēts zaudējumu segšanai, ir pretlikumīgs, jo tas bija piešķirts, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Attiecībā uz atbalsta pasākumu, par ko iesniegts sākotnējais paziņojums, Itālijas iestādes apstiprināja, ka daļa līdzekļu atbalsta saņēmējam jau ir pārskaitīta, lai varētu veikt “dažus steidzamus un neatliekamus pasākumus”. Līdz ar to arī šī atbalsta daļa, kura summa nav zināma, bija pretlikumīga. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā visu minēto, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu secināja – un arī tagad joprojām uzskata –, ka sākotnējā paziņojumā ierosinātie ieguldījumi, kā arī visi akcionāra iepriekš veiktie maksājumi zaudējumu segšanas nolūkā, kopsummā 114,7 miljoni euro, ir uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Atbalsts, kas bija paredzēts zaudējumu segšanai, ir pretlikumīgs, jo tas bija piešķirts, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Attiecībā uz atbalsta pasākumu, par ko iesniegts sākotnējais paziņojums, Itālijas iestādes apstiprināja, ka daļa līdzekļu atbalsta saņēmējam jau ir pārskaitīta, lai varētu veikt “dažus steidzamus un neatliekamus pasākumus”. Līdz ar to arī šī atbalsta daļa, kura summa nav zināma, bija pretlikumīga.

| (27) | Attiecībā uz 11. punktā minētajiem valsts pasākumiem netiek apstrīdēts, ka tie uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr Itālija paziņoja, ka atbalsts saskaņā ar Likumu 752/82 vispār vēl nav piešķirts. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz 11. punktā minētajiem valsts pasākumiem netiek apstrīdēts, ka tie uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr Itālija paziņoja, ka atbalsts saskaņā ar Likumu 752/82 vispār vēl nav piešķirts.

2.   Līguma 87. panta 2. un 3. punktā noteiktās atkāpes

| (28) | Iepriekš 8. līdz 10. punktā aprakstīto atbalsta pasākumu galvenais mērķis šķiet esam palīdzēt grūtībās nonākušam uzņēmumam. Tādos gadījumos, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, var piemērot vienīgi Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi, ar kuru iespējams atļaut valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(28)

Iepriekš 8. līdz 10. punktā aprakstīto atbalsta pasākumu galvenais mērķis šķiet esam palīdzēt grūtībās nonākušam uzņēmumam. Tādos gadījumos, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, var piemērot vienīgi Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi, ar kuru iespējams atļaut valsts atbalstu, kura mērķis ir veicināt konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

| (29) | Noteikumi, kas attiecas uz atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, ir izklāstīti attiecīgajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(29)

Noteikumi, kas attiecas uz atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, ir izklāstīti attiecīgajās pamatnostādnēs.

| (30) | Jauno pamatnostādņu pārejas noteikumi paredz, ka, ja atbalsta daļa vai viss atbalsts ir piešķirts pēc pamatnostādņu publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, proti, 2004. gada 1. oktobra, Komisija, izskatot jautājumu, vai glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts bez tās atļaujas (pretlikumīgs atbalsts), ir saderīgs ar kopējo tirgu, balstās uz jaunajām pamatnostādnēm (104. punkts). Līdz ar to šajā lietā ir jāpiemēro jaunās pamatnostādnes, jo paziņojums tika iesniegts 2005. gadā un pēc 2004. gada 1. oktobra tika piešķirts valsts atbalsts vismaz 11 miljonu euro apmērā (no kopsummā 90,7 miljoniem euro, kas bija paredzēti zaudējumu segšanai, kā minēts 10. punktā). |
| --- | --- |

(30)

Jauno pamatnostādņu pārejas noteikumi paredz, ka, ja atbalsta daļa vai viss atbalsts ir piešķirts pēc pamatnostādņu publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, proti, 2004. gada 1. oktobra, Komisija, izskatot jautājumu, vai glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts bez tās atļaujas (pretlikumīgs atbalsts), ir saderīgs ar kopējo tirgu, balstās uz jaunajām pamatnostādnēm (104. punkts). Līdz ar to šajā lietā ir jāpiemēro jaunās pamatnostādnes, jo paziņojums tika iesniegts 2005. gadā un pēc 2004. gada 1. oktobra tika piešķirts valsts atbalsts vismaz 11 miljonu euro apmērā (no kopsummā 90,7 miljoniem euro, kas bija paredzēti zaudējumu segšanai, kā minēts 10. punktā).

| (31) | Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Likumu 488/92 un, iespējams, Likumu 752/82, to atbilstība arī ir jāvērtē pēc pamatnostādnēm, jo Komisija uzsver, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var veicināt konkrētu saimniecisko darbību, neizraisot nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, tikai tad, ja ir ievēroti pamatnostādnēs ietvertie nosacījumi (11). Tā kā grūtībās nonākuši uzņēmumi ir nepārprotami izslēgti no Likuma 488/92 piemērošanas jomas, Komisija secina, ka NMS nebija tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar Likuma 488/92 noteikumiem, jo atbalsta piešķiršanas laikā (2002. gada maijā) uzņēmums jau bija nonācis grūtībās (12). |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Likumu 488/92 un, iespējams, Likumu 752/82, to atbilstība arī ir jāvērtē pēc pamatnostādnēm, jo Komisija uzsver, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var veicināt konkrētu saimniecisko darbību, neizraisot nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, tikai tad, ja ir ievēroti pamatnostādnēs ietvertie nosacījumi (11). Tā kā grūtībās nonākuši uzņēmumi ir nepārprotami izslēgti no Likuma 488/92 piemērošanas jomas, Komisija secina, ka NMS nebija tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar Likuma 488/92 noteikumiem, jo atbalsta piešķiršanas laikā (2002. gada maijā) uzņēmums jau bija nonācis grūtībās (12).

| (32) | Tā paša iemesla dēļ ir noraidāms Itālijas iestāžu arguments, ka esot jāuzskata, ka iespējamais atbalsts nepārsniedz Sardīnijai noteikto reģionālā atbalsta maksimumu. |
| --- | --- |

(32)

Tā paša iemesla dēļ ir noraidāms Itālijas iestāžu arguments, ka esot jāuzskata, ka iespējamais atbalsts nepārsniedz Sardīnijai noteikto reģionālā atbalsta maksimumu.

| (33) | Attiecībā uz NMS tiesīgumu saņemt pārstrukturēšanas atbalstu Komisija uzskata, ka pamatnostādnēs noteiktie atbalsta atbilstības kritēriji nav izpildīti. Konkrēti:






  a) | zaudējumu segšanas nolūkā vairākkārtīgi piešķirtais atbalsts mākslīgi pie dzīvības uzturēja uzņēmumu, kas citādi būtu atzīts par bankrotējušu, un pārstrukturēšana acīmredzot netika veikta. Līdz ar to attiecīgais pasākums uzskatāms par darbības atbalstu; |
| --- | --- | --- |

(33)

Attiecībā uz NMS tiesīgumu saņemt pārstrukturēšanas atbalstu Komisija uzskata, ka pamatnostādnēs noteiktie atbalsta atbilstības kritēriji nav izpildīti. Konkrēti:

a)

zaudējumu segšanas nolūkā vairākkārtīgi piešķirtais atbalsts mākslīgi pie dzīvības uzturēja uzņēmumu, kas citādi būtu atzīts par bankrotējušu, un pārstrukturēšana acīmredzot netika veikta. Līdz ar to attiecīgais pasākums uzskatāms par darbības atbalstu;

| b) | ne iepriekš veiktie zaudējumu segšanas maksājumi, ne sākotnējā paziņojumā aprakstītais atbalsts nav uzskatāmi par atbilstīgu glābšanas atbalstu, jo tie ilga vairākus gadus, tika piešķirti neatļautā veidā, kā arī nebija paredzēta līdzekļu atmaksāšana vai plāns uzņēmuma pārstrukturēšanai vai likvidācijai sešu mēnešu laikā; |
| --- | --- |

b)

ne iepriekš veiktie zaudējumu segšanas maksājumi, ne sākotnējā paziņojumā aprakstītais atbalsts nav uzskatāmi par atbilstīgu glābšanas atbalstu, jo tie ilga vairākus gadus, tika piešķirti neatļautā veidā, kā arī nebija paredzēta līdzekļu atmaksāšana vai plāns uzņēmuma pārstrukturēšanai vai likvidācijai sešu mēnešu laikā;

| c) | Komisijai iesniegtajā paziņojumā izklāstītais ražošanas plāns ietver analīzi par jaunā ieguldījumu projekta ienesīguma prognozēm, taču tajā nav minēti nekādi pārstrukturēšanas pasākumi, nekādi publiskā atbalsta piešķiršanas nosacījumi un nav arī ņemts vērā iepriekš piešķirtais pretlikumīgais atbalsts; |
| --- | --- |

c)

Komisijai iesniegtajā paziņojumā izklāstītais ražošanas plāns ietver analīzi par jaunā ieguldījumu projekta ienesīguma prognozēm, taču tajā nav minēti nekādi pārstrukturēšanas pasākumi, nekādi publiskā atbalsta piešķiršanas nosacījumi un nav arī ņemts vērā iepriekš piešķirtais pretlikumīgais atbalsts;

| d) | tā kā pārstrukturēšanas plāns nav iesniegts, Komisija nevar izvērtēt, vai ierosinātais atbalsts ilgtermiņā varētu atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, vai šis atbalsts būtu tikai tik liels, cik nepieciešams, un vai būtu novērsta pārmērīgu konkurences kropļojumu rašanās (īpaši ņemot vērā pēdējo gadu laikā pastāvīgi notikušo zaudējumu segšanu, kas ir pretrunā judikatūrai Deggendorf
   (13) lietā). |
| --- | --- |

d)

tā kā pārstrukturēšanas plāns nav iesniegts, Komisija nevar izvērtēt, vai ierosinātais atbalsts ilgtermiņā varētu atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, vai šis atbalsts būtu tikai tik liels, cik nepieciešams, un vai būtu novērsta pārmērīgu konkurences kropļojumu rašanās (īpaši ņemot vērā pēdējo gadu laikā pastāvīgi notikušo zaudējumu segšanu, kas ir pretrunā judikatūrai Deggendorf
   (13) lietā).

| (34) | Komisija ņem vērā Itālijas paziņojumu, ka RAS ir nolēmis neīstenot paziņoto atbalstu aptuveni 24 miljonu euro apmērā un likvidēt NMS, ņemot vērā tā finansiālās grūtības. Neraugoties uz Itālijas argumentiem, Komisija uzsver, ka saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (14), tādos nelikumīga atbalsta gadījumos, kurš nav saderīgs ar kopējo tirgu, jāatjauno efektīva konkurence, un ka šajā nolūkā atbalsts, ieskaitot procentus, ir nekavējoties jāatgūst. |
| --- | --- |

(34)

Komisija ņem vērā Itālijas paziņojumu, ka RAS ir nolēmis neīstenot paziņoto atbalstu aptuveni 24 miljonu euro apmērā un likvidēt NMS, ņemot vērā tā finansiālās grūtības. Neraugoties uz Itālijas argumentiem, Komisija uzsver, ka saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (14), tādos nelikumīga atbalsta gadījumos, kurš nav saderīgs ar kopējo tirgu, jāatjauno efektīva konkurence, un ka šajā nolūkā atbalsts, ieskaitot procentus, ir nekavējoties jāatgūst.

| (35) | Komisija konstatē, ka Itālija, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu, ir pretlikumīgi īstenojusi pasākumus, kuri ietver NMS zaudējumu atkārtotu segšanu, atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Likumu 488/92 un ministrijas 2000. gada 28. decembra dekrētu un, iespējams, paziņojumā aprakstītā pasākuma papildu atbalsta daļēju piešķiršanu. Papildus tam Komisija konstatē, ka sākotnējā paziņojumā aprakstītais atbalsts un atbalsts, kas piešķirts ar ministrijas 2000. gada 28. decembra dekrētu, ievērojot Itālijas Republikas Likuma 752/82 9. panta noteikumus, nav saderīgs ar kopējo tirgu, jo tam nav piemērojama neviena no EK Līgumā paredzētajām atkāpēm. Līdz ar to tās minēto pasākumu daļas, par kurām atbalsts vēl nav piešķirts (15), nedrīkst īstenot, un jāatgūst jau samaksātais atbalsts, kopsummā 98,36 miljoni euro, ko veido 90,7 miljoni euro zaudējumu segšanai (sk. 10. punktu) un 7,66 miljoni euro, kas piešķirti saskaņā ar ministrijas 2002. gada 9. maija dekrētu (sk. 11. punktu), |
| --- | --- |

(35)

Komisija konstatē, ka Itālija, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu, ir pretlikumīgi īstenojusi pasākumus, kuri ietver NMS zaudējumu atkārtotu segšanu, atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Likumu 488/92 un ministrijas 2000. gada 28. decembra dekrētu un, iespējams, paziņojumā aprakstītā pasākuma papildu atbalsta daļēju piešķiršanu. Papildus tam Komisija konstatē, ka sākotnējā paziņojumā aprakstītais atbalsts un atbalsts, kas piešķirts ar ministrijas 2000. gada 28. decembra dekrētu, ievērojot Itālijas Republikas Likuma 752/82 9. panta noteikumus, nav saderīgs ar kopējo tirgu, jo tam nav piemērojama neviena no EK Līgumā paredzētajām atkāpēm. Līdz ar to tās minēto pasākumu daļas, par kurām atbalsts vēl nav piešķirts (15), nedrīkst īstenot, un jāatgūst jau samaksātais atbalsts, kopsummā 98,36 miljoni euro, ko veido 90,7 miljoni euro zaudējumu segšanai (sk. 10. punktu) un 7,66 miljoni euro, kas piešķirti saskaņā ar ministrijas 2002. gada 9. maija dekrētu (sk. 11. punktu),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts 98 360 000euro apmērā, ko Itālija piešķīra uzņēmumam Nuova Mineraria Silius SpA, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2.   Valsts atbalsts 25 869 000euro apmērā, ko Itālija plāno piešķirt uzņēmumam Nuova Mineraria Silius SpA, arī nav saderīgs ar kopējo tirgu, un tāpēc to nedrīkst piešķirt.

2. pants

1.   Itālijai no atbalsta saņēmēja jāatgūst 1. panta 1. punktā minētais pretlikumīgais atbalsts.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus par visu periodu no dienas, kad tās tika nodotas atbalsta saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar V nodaļu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (16).

3. pants

1.   Itālijai veic visus vajadzīgos pasākumus, lai no atbalsta saņēmēja atgūtu 1. panta 1. punktā minēto pretlikumīgo un nesaderīgo atbalstu.

2.   Atgūšanu veic nekavējoties un saskaņā ar valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, ja tās nodrošina šā lēmuma tūlītēju un efektīvu īstenošanu.

3.   Itālija šo lēmumu izpilda četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Itālija informē Komisiju par valsts procedūru norisi šā lēmuma īstenošanai, līdz šīs procedūras ir pabeigtas.

2.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Itālija informē par kopējo summu, kas jāpiedzen no saņēmēja, norādot pamatsummu un procentus, un iesniedz šā lēmuma izpildes nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu. Tajā pašā termiņā Itālija nosūta Komisijai visus dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

3.   Pēc 2. punktā minētā divu mēnešu termiņa beigām Itālija pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma sniedz ziņojumu par šā lēmuma izpildes nolūkā veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Ziņojumā ietver arī sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir piedzīti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 21. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 210, 1.9.2006., 39. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Fluorītu izmanto organisko molekulu sintezēšanai, lai ražotu tādus plastmasas materiālus kā teflonu, sveķus, aerosolus un smērvielas.

3

(4)  Piezīme: Silius pašvaldība atrodas Kaljāri provincē Sardīnijā, un tā ir NUTS3 reģions, kurā saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu atbalsta pieļaujamā intensitāte 2000.–2006. gadā ir 35 % no BDE. MVU var pretendēt uz papildu 15 % no BDE.

4

Silius

NUTS3

(5)  Ieskaitot līdzekļus, ko līdz 2003. gadam pārskaitīja ar publiskās kontrolakciju sabiedrības EMSA starpniecību.

5

EMSA

(6)  Likums 488/92 attiecas uz reģionālā atbalsta shēmu, ko Komisija apstiprināja ar 2000. gada 12. jūlija lēmumu (lieta N 715/99). Shēmas termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī.

6

(7)  Tā darbība pagarināta ar ministrijas 2002. gada 20. decembra dekrētu, kurš zaudēja spēku 2004. gada decembrī. Uzņēmuma 2004. gada pārskatā šajā saistībā ir iegrāmatots 1,41 miljons euro. Turklāt paredzēts, ka plānots pieprasīt jaunu pagarinājumu pēc 2004. gada.

7

euro

(8)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp. Ar šīm pamatnostādnēm aizstāja 1999. gadā pieņemtās (OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.).

8

(9)  Skatīt, piemēram, sprieduma 11. punktu lietā 730/79, Philip Morris pret Komisiju, 1980, ECR 2671, un sprieduma 33. punktu lietā C-156/98, Vācija pret Komisiju, 2000, ECR I-6857.

9

Philip Morris

ECR

ECR

(10)  Konkrēti, 2004. gada pārskatā uzrādīti zaudējumi 10,46 miljonu euro apmērā, kas atbilst 101 % no tajā laikā parakstītā kapitāla (10,33 miljoni euro). 2003. gadā zaudējumi bija 9,61 miljons euro. Arī apgrozījumam bija tendence samazināties – no 7,31 miljona euro 2003. gadā līdz 4,96 miljoniem euro 2004. gadā.

10

euro

euro

euro

euro

euro

(11)  Pamatnostādņu 20. punkts.

11

(12)  Saskaņā ar pamatnostādņu 56. punktu tas, ka uzņēmums atrodas atbalstāmajā reģionā Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā nozīmē, ietekmē tikai kompensācijas pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu.

12

(13)  Spriedums lietā C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf pret Komisiju un citiem, 1997, ECR I-2549.

13

Textilwerke Deggendorf

ECR

(14)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

14

(15)  Saskaņā ar Itālijas iesniegto informāciju šī summa būtu 24 miljoni euro, kā minēts sākotnējā paziņojumā, plus 1,869 miljoni euro saskaņā ar ministrijas 2000. gada 28. decembra dekrētu un Likumu 752/82 (sk. 11. punktu).

15

euro

euro

(16)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

16

---

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 16. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu 2001/781/EK, ar ko apstiprina saņēmēju iestāžu rokasgrāmatu un to dokumentu glosāriju, kurus var izsniegt saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3365)

(2007/500/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), un jo īpaši tās 17. panta a) punktu,

apspriedusies ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1348/2000 18. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 1348/2000, bija nepieciešams sastādīt un izdot rokasgrāmatu, kas satur informāciju par saņēmējām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar minētās regulas 2. pantu. Šī rokasgrāmata iekļauta I pielikumā Komisijas 2001. gada 25. septembra Lēmumam 2001/781/EK, ar ko apstiprina saņēmēju iestāžu rokasgrāmatu un to dokumentu glosāriju, kurus var izsniegt saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (2). |
| --- | --- |

(1)

Lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 1348/2000, bija nepieciešams sastādīt un izdot rokasgrāmatu, kas satur informāciju par saņēmējām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar minētās regulas 2. pantu. Šī rokasgrāmata iekļauta I pielikumā Komisijas 2001. gada 25. septembra Lēmumam 2001/781/EK, ar ko apstiprina saņēmēju iestāžu rokasgrāmatu un to dokumentu glosāriju, kurus var izsniegt saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (2).

| (2) | Ņemot vērā informācijas izmaiņas, par kurām Komisijai paziņojusi Francija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1348/2000 2. panta 4. punktu, rokasgrāmatā nepieciešams izdarīt grozījumus. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā informācijas izmaiņas, par kurām Komisijai paziņojusi Francija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1348/2000 2. panta 4. punktu, rokasgrāmatā nepieciešams izdarīt grozījumus.

| (3) | Tādēļ jāizdara attiecīgi grozījumi Lēmumā 2001/781/EK, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāizdara attiecīgi grozījumi Lēmumā 2001/781/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Lēmuma 2001/781/EK I pielikumā iekļauto rokasgrāmatu, kas satur informāciju par saņēmējām iestādēm, groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Franco FRATTINI

---

(1)  OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp.

1

(2)  OV L 298, 15.11.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/350/EK, ar kuru groza Lēmumu 2001/781/EK (OV L 125, 13.5.2002., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Uz Franciju attiecīgo nodaļu rokasgrāmatā, kas satur informāciju par saņēmējām iestādēm, groza šādi:

| 1. | Nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

1.

Nosaukumu aizstāj ar šādu:

| 2. | I punktā uz Franciju attiecīgais ieraksts tiek aizstāts ar šādu:






  “BG | Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.
  Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.
  Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| --- | --- | --- |
| CS | Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.
  Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.
  Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DA | I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).
  Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.
  Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DE | Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.
  Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.
  Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ET | Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.
  Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.
  Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EL | Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.
  Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.
  Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EN | In France, the receiving agencies are the bailiffs.
  Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.
  The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ES | En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».
  Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.
  Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FR | En France, les entités requises sont les huissiers de justice.
  Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.
  Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| IT | In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.
  Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.
  Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LV | Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.
  Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.
  Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LT | Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).
  Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
  Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| HU | Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.
  Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.
  A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| MT | Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.
  Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.
  L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| NL | In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.
  Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.
  De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PL | We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).
  Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.
  Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PT | Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).
  Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.
  Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| RO | În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.
  Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.
  Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SK | Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.
  Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.
  Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SL | V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.
  Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.
  Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FI | Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.
  Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.
  Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SV | I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.
  Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.
  Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/” |

2.

I punktā uz Franciju attiecīgais ieraksts tiek aizstāts ar šādu:

“BG

Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.

Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.

Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

CS

Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.

Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.

Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DA

I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).

Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.

Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DE

Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.

Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.

Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ET

Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.

Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.

Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EL

Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.

Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.

Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EN

In France, the receiving agencies are the bailiffs.

Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.

The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ES

En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».

Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.

Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FR

En France, les entités requises sont les huissiers de justice.

Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.

Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

IT

In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.

Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.

Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LV

Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.

Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.

Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LT

Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).

Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.

Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

HU

Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.

Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.

A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

MT

Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.

Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.

L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

NL

In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.

Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.

De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PL

We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).

Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.

Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PT

Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).

Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.

Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

RO

În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.

Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.

Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SK

Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.

Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.

Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SL

V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.

Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.

Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FI

Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.

Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.

Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SV

I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.

Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.

Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/”

| 3. | II punktā uz Franciju attiecīgais ieraksts tiek aizstāts ar šādu:






  “BG | Начини за приемане на документите: пощенски писма.
  Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ. |
| --- | --- | --- |
| CS | Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.
  Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci. |
| DA | De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.
  Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp. |
| DE | Empfangsmöglichkeiten: Postweg.
  Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe. |
| ET | Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.
  Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid. |
| EL | Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.
  Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή. |
| EN | Means of receipt of documents available to the agencies: post.
  Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions. |
| ES | Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.
  La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita. |
| FR | Moyens de réception disponibles: courriers postaux.
  Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire. |
| IT | Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.
  Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato. |
| LV | Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.
  Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību. |
| LT | Dokumentų gavimo priemonė: paštas.
  Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia. |
| HU | Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.
  Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével. |
| MT | Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.
  In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja. |
| NL | De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.
  Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand. |
| PL | Możliwe metody doręczenia: poczta.
  Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej. |
| PT | Meios de recepção disponíveis: via postal.
  As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário. |
| RO | Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.
  Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară. |
| SK | Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.
  Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci. |
| SL | Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.
  Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči. |
| FI | Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.
  Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| SV | Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.
  För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.” |

3.

II punktā uz Franciju attiecīgais ieraksts tiek aizstāts ar šādu:

“BG

Начини за приемане на документите: пощенски писма.

Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ.

CS

Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.

Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci.

DA

De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.

Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp.

DE

Empfangsmöglichkeiten: Postweg.

Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe.

ET

Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.

Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid.

EL

Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.

Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή.

EN

Means of receipt of documents available to the agencies: post.

Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions.

ES

Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.

La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita.

FR

Moyens de réception disponibles: courriers postaux.

Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire.

IT

Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.

Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato.

LV

Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.

Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību.

LT

Dokumentų gavimo priemonė: paštas.

Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia.

HU

Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.

Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.

MT

Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.

In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja.

NL

De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.

Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand.

PL

Możliwe metody doręczenia: poczta.

Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej.

PT

Meios de recepção disponíveis: via postal.

As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário.

RO

Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.

Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară.

SK

Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.

Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci.

SL

Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.

Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči.

FI

Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.

Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu.

SV

Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.

För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.”

| 4. | III punktā tabula tiek aizstāta ar šādu:






  “BG | Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски. |
| --- | --- | --- |
| CS | Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina. |
| DA | De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk. |
| DE | Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch. |
| ET | Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise. |
| EL | Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική. |
| EN | Languages that may be used for completion of the standard form: French, English. |
| ES | Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa. |
| FR | Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais. |
| IT | Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese. |
| LV | Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu. |
| LT | Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis. |
| HU | A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol. |
| MT | Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz. |
| NL | Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels. |
| PL | Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski. |
| PT | Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês. |
| RO | Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză. |
| SK | Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina. |
| SL | Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina. |
| FI | Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti. |
| SV | Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.” |

4.

III punktā tabula tiek aizstāta ar šādu:

“BG

Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски.

CS

Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina.

DA

De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk.

DE

Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch.

ET

Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise.

EL

Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική.

EN

Languages that may be used for completion of the standard form: French, English.

ES

Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa.

FR

Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais.

IT

Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese.

LV

Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu.

LT

Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis.

HU

A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol.

MT

Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz.

NL

Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels.

PL

Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski.

PT

Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês.

RO

Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză.

SK

Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina.

SL

Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina.

FI

Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti.

SV

Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.”

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/31

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2007/501/KĀDP

(2007. gada 16. jūlijs)

par sadarbību ar Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru saistībā ar Eiropas Savienības pretterorisma stratēģijas īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2005. gada 15. decembrī pieņēma Eiropas Savienības pretterorisma stratēģiju, īpaši paredzot attīstīt sadarbību ar partneriem ārpus Eiropas Savienības, lai novērstu un apkarotu terorismu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2005. gada 15. decembrī pieņēma Eiropas Savienības pretterorisma stratēģiju, īpaši paredzot attīstīt sadarbību ar partneriem ārpus Eiropas Savienības, lai novērstu un apkarotu terorismu.

| (2) | Eiropadome 2005. gada 15. decembrī pieņēma stratēģiju “Eiropas Savienība un Āfrika: ceļā uz stratēģisku partnerību”, kurā Eiropas Savienība apņemas atbalstīt Āfrikas valstu centienus terorisma apkarošanā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2005. gada 15. decembrī pieņēma stratēģiju “Eiropas Savienība un Āfrika: ceļā uz stratēģisku partnerību”, kurā Eiropas Savienība apņemas atbalstīt Āfrikas valstu centienus terorisma apkarošanā.

| (3) | Āfrikas Savienība 2002. gada 14. septembrī apstiprināja Rīcības plānu par terorisma novēršanu un apkarošanu Āfrikā, īpaši paredzot izveidot Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru (CAERT). |
| --- | --- |

(3)

Āfrikas Savienība 2002. gada 14. septembrī apstiprināja Rīcības plānu par terorisma novēršanu un apkarošanu Āfrikā, īpaši paredzot izveidot Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru (CAERT).

| (4) | Āfrikas Savienība izveidoja CAERT2004. gada 13. oktobrī. Tā uzdevums ir izvērtēt terorisma draudus Āfrikā un veicināt Āfrikas valstu sadarbību cīņā pret terorismu. Tas vēlas saņemt Eiropas atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Āfrikas Savienība izveidoja CAERT2004. gada 13. oktobrī. Tā uzdevums ir izvērtēt terorisma draudus Āfrikā un veicināt Āfrikas valstu sadarbību cīņā pret terorismu. Tas vēlas saņemt Eiropas atbalstu.

| (5) | Dažās Āfrikas valstīs terorisma draudi pieaug un rada aizvien lielākas briesmas gan tām, gan arī Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(5)

Dažās Āfrikas valstīs terorisma draudi pieaug un rada aizvien lielākas briesmas gan tām, gan arī Eiropas Savienībai.

| (6) | Pretterorisma cīņas efektivitāti Āfrikā kavē daži vietēji trūkumi, īpaši iestāžu organizācijas jomā, |
| --- | --- |

(6)

Pretterorisma cīņas efektivitāti Āfrikā kavē daži vietēji trūkumi, īpaši iestāžu organizācijas jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Mērķis

Šīs vienotās rīcības mērķis ir sniegt Eiropas Savienības atbalstu Āfrikas Savienības dalībvalstīm, lai uzlabotu to rīcībspēju organizāciju cīņā pret terorismu saistībā ar Eiropas Savienības pretterorisma stratēģijas pasākumiem, kas šajā jomā veicina partnerību ar valstīm ārpus Eiropas Savienības, it īpaši ar starptautiskām organizācijām. Ar šo vienoto rīcību Eiropas Savienība arī cenšas stiprināt sadarbību starp Āfrikas Savienības valstīm terorisma apkarošanas jomā, it īpaši informācijas apmaiņas ceļā.

2. pants

Projekta apraksts

Šīs vienotās rīcības nolūkā Eiropas Savienība sniegs finansiālu atbalstu CAERT, lai īstenotu še turpmāk izklāstīto projektu, kura mērķis ir uzlabot Āfrikas valstu pretterorisma pasākumu efektivitāti.

Ar šo projektu paredz veikt revīzijas misijas attiecībā uz valstu pasākumiem terorisma apkarošanā un sniegt reorganizācijas ieteikumus Āfrikas Savienības dalībvalstīs. Šo misiju pamatā būs ar CAERT palīdzību izstrādāts rīcības plāns, un Eiropas Savienība ar to iepazīstinās sagatavošanās seminārā Adisabebā, kurā piedalīsies visas Āfrikas Savienības valstis.

Minētā projekta apraksts ir sīki izklāstīts pielikumā.

3. pants

Īstenošana

1.   Prezidentvalsts, kurai palīdz Padomes ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis KĀDP lietās (ĢS/AP), ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu. Komisija ir pilnībā iesaistīta.

2.   2. pantā minētā projekta tehniskā īstenošana ir uzticēta CAERT, veicot šo misiju ĢS/AP pārraudzībā. Ar šādu mērķi ĢS/AP veic vajadzīgos pasākumus ar CAERT.

4. pants

Finanšu noteikumi

1.   Bāzes finansējums 2. pantā minētā projekta īstenošanai ir 665 000 EUR, un to segs no Eiropas Kopienu 2007. gada vispārējā budžeta.

2.   Par izdevumu pārvaldi atbild Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

3.   Komisija uzrauga 2. punktā paredzēto izdevumu pareizu pārvaldi, un šie izdevumi būs subsīdiju veidā. Lai tas varētu notikt, Komisija noslēgs finansēšanas nolīgumu ar CAERT. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka CAERT nodrošina Eiropas Savienības ieguldījuma pilnīgu pārskatāmību atkarībā no tā apjoma.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu cik drīz vien iespējams pēc šīs vienotās rīcības stāšanās spēkā. Tā dara Padomei zināmu informāciju par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.

5. pants

Informācija un novērtējums

Prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, pamatojoties uz regulāri sastādītiem CAERT ziņojumiem, atskaitās Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanu. Padomei sniegtajos ziņojumos iekļauj 2. pantā paredzētā projekta novērtējumu. Komisija pilnībā iesaistās un sniedz informāciju par šīs vienotās rīcības īstenošanas finansiālajiem aspektiem.

6. pants

Saskaņotība un sadarbība

Padome un Komisija, katra saskaņā ar savām pilnvarām nodrošina šīs vienotās rīcības īstenošanas konsekvenci ar citām Kopienas uz ārieni vērstām darbībām atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 3. panta otrajai daļai. Padome un Komisija šajā nolūkā sadarbojas.

7. pants

Spēkā stāšanās un darbības termiņš

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā. Tā zaudē spēku astoņpadsmit mēnešus pēc tam, kad Komisija ar CAERT ir noslēgusi 4. panta 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu, vai 2008. gada 16. jūlijā, ja līdz tam nav noslēgts finansēšanas nolīgums.

8. pants

Publicēšana

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā.

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. SILVA

---

PIELIKUMS

Eiropas Savienības atbalsta rīcība Āfrikas Savienības cīņā pret terorismu

Rīcības apraksts

Konvencija par terorisma novēršanu un apkarošanu, ko Āfrikas Savienības Organizācijas (ĀSO) dalībvalstis parakstīja 1999. gada 14. jūlijā Alžīrā, ir pirmais īpašais instruments pretterorisma cīņā visa Āfrikas kontinenta mērogā.

Šajā konvencijā iekļauta terorisma definīcija (1), pienākums valsts tiesību aktos noteikt terora aktus kā noziegumus, saistības neatbalstīt teroristu darbību, valstu savstarpējs pienākums sadarboties pretterorisma cīņā informācijas apmaiņas veidā, noteikumi par teroristu izdošanu un ārvalstu iestāžu veiktas juridiskas izmeklēšanas atvieglošanu attiecīgas valsts teritorijā.

Uz šī pamata Āfrikas Savienība (ĀS), par ko 2001. gadā pārtapa ĀSO, 2002. gada 14. septembrī Alžīrā apstiprināja Rīcības plānu par terorisma novēršanu un apkarošanu Āfrikā, ar ko paredz īstenot ĀSO Konvenciju ar konkrētu rīcību.

Rīcības plānā, konkrēti tā H sadaļā, paredz izveidot Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru (CAERT), kura pienākumos ir nodarboties ar apmācību, veikt pētījumus terorisma jomā, izveidot datu bāzu sistēmu informācijas apkopošanai, apmaiņai un analīzei, kā arī veikt uzraudzības un brīdinājuma darbu terorisma jomā. Centram katrā valstī ir korespondētājiestāde, ko nosauc par “kontaktpunktu”.

Projekta saturs

Eiropas Savienības (ES) atbalsts ĀS pretterorisma cīņai izpaužas pakāpeniski, ļaujot apzināt sadarbības vajadzības un šādas rīcības papildu vērtību.

CAERT 2007. gada otrajā pusgadā rīkos kopēju semināru Adisabebā, lai sniegtu Āfrikas valstīm priekšlikumu ar Eiropas piedāvājumu novērtēt Āfrikas valstu pretterorisma cīņas pasākumus un sniegt reorganizācijas ieteikumus. Semināra laikā iepazīstinās ar rīcības plānu. Tā rezultātā ieinteresētās valstis varēs izteikt vēlmi piedalīties šī plāna īstenošanā, uzņemot savā teritorijā revīzijas misiju. Plānā paredz īstenot revīzijas misijas, lai uzlabotu pretterorisma cīņas organizēšanu Āfrikā.

Otrajā posmā tajās valstīs, kuras to semināra noslēgumā būs lūgušas, veiks novērtējuma misijas attiecībā uz ĀS valstu vietējo rīcībspēju pretterorisma cīņas jomā. Revīzijas darba grupas uz vietas novērtēs valstu rīcībspēju pretterorisma cīņā, lai piedāvātu uzlabojumus, kurus iekļauj misijas vadītāja sagatavotā ziņojumā, ko pēc tam iesniedz CAERT, kura uzdevums savukārt būs to nosūtīt Padomei izplatīšanai dalībvalstīs.

Trešajā posmā, pamatojoties uz šo novērtējumu, CAERT (ar ES piekrišanu) piedāvās sniegt ieteikumus valstīm, kurās notika revīzija, un to pienākums būs saņemtos secinājumus īstenot.

Vienotās rīcības īstenošanas noteikumi

CAERT, saņemot KĀDP finansējumu, uzņemas būtisku lomu šīs vienotās rīcības īstenošanā. CAERT uzņemsies organizēt semināru Adisabebā, nodrošinās pastāvīgu saziņu ar valstīm, kuras pieņēmušas rīcības plānu ar mērķi veikt revīzijas misijas, pārvaldīs šo misiju darbību un finanses un būs to koordinators. ES dalībvalstīm regulāri dara zināmu šīs kopējās rīcības īstenošanas gaitu, kas notiks astoņpadsmit mēnešu laikposmā.

2007. gada otrajā semestrī ĀS galvenajā mītnē Adisabebā notiks seminārs, kurā piedalīsies pa diviem pārstāvjiem no 53 ĀS valstīm, no Marokas, no Apvienoto Nāciju Organizācijas pretnarkotiku un noziedzības apkarošanas biroja (ONUDC), no CAERT un no katras ES dalībvalsts, kā arī ES pretterorisma koordinators. Šie pārstāvji būs augsta līmeņa eksperti un augsta līmeņa ierēdņi.

Semināru atklās ĀS pārstāvis, un tajā uzstāsies arī pārstāvji no:

| — | CAERT – par terorisma draudu novērtējumu; |
| --- | --- |

—

CAERT – par terorisma draudu novērtējumu;

| — | ONUDC – par starptautiskām konvencijām; |
| --- | --- |

—

ONUDC – par starptautiskām konvencijām;

| — | Eiropas koordinators – par Eiropas politiku cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

—

Eiropas koordinators – par Eiropas politiku cīņā pret terorismu;

| — | Eiropas valstu pārstāvji – par valstu koordinācijas vienībām pretterorisma cīņā; |
| --- | --- |

—

Eiropas valstu pārstāvji – par valstu koordinācijas vienībām pretterorisma cīņā;

| — | ĀS pārstāvji. |
| --- | --- |

—

ĀS pārstāvji.

Semināra noslēgumā nāks klajā ar ES iepriekš izstrādātu rīcības plānu, lai ieinteresētām valstīm piedāvātu revīzijas misijas attiecībā uz pretterorisma cīņu un reorganizācijas ieteikumiem.

No semināra provizoriskā budžeta segs 53 ĀS valstu, Marokas, Eiropas valstu un starptautisku organizāciju pārstāvju ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī semināra sagatavošanas un tā loģistikas darba izdevumus. Semināra darba valodas būs ĀS valodas: angļu, franču, arābu un portugāļu valoda.

Semināra noslēgumā Āfrikas valstis izteiks savu vēlmi uzņemt vai neuzņemt revīzijas misiju. Revīzijas darba grupu sastāvā būs divi speciālisti no ES dalībvalstīm, kā arī viens CAERT loceklis. Revīzijas darba grupām vajadzētu būt brīvai piekļuvei visai attiecīgai informācijai un to mērķis būs novērtēt katras valsts pretterorisma pasākumus. Savas misijas noslēgumā revīzijas darba grupas sagatavo ziņojumus ar ieteikumiem. Ja to valstu varas iestādes, kurās notikusi revīzija, tos pieņem, tās šos ieteikumus īsteno CAERT pārraudzībā.

---

(1)  Minētās Konvencijas 1. panta 3. punktā “terora akts” definēts kā “jebkura rīcība vai tās drauds, ar ko pārkāpj Puses valsts krimināltiesību aktus un kas var apdraudēt kādas personas vai personu grupas dzīvību, fizisko veselību, brīvību un kas rada vai var radīt kaitējumu privātam vai sabiedriskam īpašumam, dabas resursiem, videi vai kultūras mantojumam un izdarīts ar nolūku:

| i) | iebiedēt, izraisīt terora situāciju, piespiest, izdarīt spiedienu vai likt jebkurai valdībai, organizācijai, iestādei, iedzīvotājiem vai to grupai uzņemties kādu rīcību vai no tās atturēties, pieņemt vai atteikties no kāda īpaša stāvokļa vai rīkoties pēc zināmiem principiem; vai |
| --- | --- |

i)

iebiedēt, izraisīt terora situāciju, piespiest, izdarīt spiedienu vai likt jebkurai valdībai, organizācijai, iestādei, iedzīvotājiem vai to grupai uzņemties kādu rīcību vai no tās atturēties, pieņemt vai atteikties no kāda īpaša stāvokļa vai rīkoties pēc zināmiem principiem; vai

| ii) | traucēt sabiedrisko pakalpojumu parasto darbību, būtisku pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem vai radīt iedzīvotāju vidū krīzes situāciju; |
| --- | --- |

ii)

traucēt sabiedrisko pakalpojumu parasto darbību, būtisku pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem vai radīt iedzīvotāju vidū krīzes situāciju;

| iii) | radīt kādas Puses valstī vispārējus nemierus.” |
| --- | --- |

iii)

radīt kādas Puses valstī vispārējus nemierus.”

Definīcija šajā pantā attiecas arī konkrēti uz terorisma finansēšanu, līdz ar “jebkādu veicināšanu, finansēšanu, sniegtu ieguldījumu, pavēli, palīdzību, provocēšanu, pamudinājumu, mēģinājumu, draudiem, konspirāciju, organizāciju vai apgādi attiecībā uz jebkuru personu ar nolūku veikt jebkuru no [iepriekšējā] punktā minētajām rīcībām.”

---

17.7.2007

| 17.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Sakarā ar ES paplašināšanās izraisīto situāciju dažus 2006. gada 27., 29. un 30. decembraOficiālā Vēstneša izdevumus publicēja vienkāršotā salikumā un uz to brīdi spēkā esošajās oficiālajās valodās.

Tika nolemts tiesību aktus, kas atrodami šajos Oficiālajos Vēstnešos, publicēt atkārtoti – kā labojumu un Oficiālā Vēstneša tradicionālajā salikumā.

Šā iemesla dēļ Oficiālā Vēstneša izdevumi, kas satur tikai šos labojumus, ir publicēti valodās, kuras bija spēkā pirms paplašināšanās. Tiesību aktu tulkojumi jauno dalībvalstu valodās tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša īpašajā izdevumā, kurā būs atrodami institūciju un Eiropas Centrālās bankas teksti, kas pieņemti pirms 2007. gada 1. janvāra.

Turpmāk sarakstā ir norādīti Oficiālā Vēstneša izdevumi, kas tika publicēti 2006. gada 27., 29. un 30. decembrī, un to attiecīgie labojumi.

| 2006. gada 27. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

2006. gada 27. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| 2006. gada 29. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

2006. gada 29. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 387

L 34

| 2006. gada 30. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

2006. gada 30. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---