# Jurnalul Oficial L 244/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 244 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5019 septembrie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 244

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5019 septembrie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1070/2007 al Comisiei din 18 septembrie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1071/2007 al Comisiei din 18 septembrie 2007 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză | 3 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 1070/2007 al Comisiei din 18 septembrie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 1071/2007 al Comisiei din 18 septembrie 2007 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză

3

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/613/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 mai 2007 privind ajutorul de stat C 1/06 (ex NN 103/05) acordat de Spania în favoarea Chupa Chups
  [notificată cu numărul C(2007) 1710]

   (
  1
  ) | 20 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/613/CE

*

Decizia Comisiei din 10 mai 2007 privind ajutorul de stat C 1/06 (ex NN 103/05) acordat de Spania în favoarea Chupa Chups
  [notificată cu numărul C(2007) 1710]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 1710]

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 19.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1070/2007 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 19 septembrie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 756/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 41).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 18 septembrie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 19.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1071/2007 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2007

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Inițiere

| (1) | La 20 decembrie 2006, în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a anunțat, printr-un aviz („avizul de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) inițierea unei proceduri antidumping vizând importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm („Coke 80+”) originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2006, în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a anunțat, printr-un aviz („avizul de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) inițierea unei proceduri antidumping vizând importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm („Coke 80+”) originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”).

| (2) | Procedura a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la 20 noiembrie 2006 de trei producători comunitari („reclamanții”) reprezentând o proporție majoră, în acest caz mai mult de 30 %, din producția comunitară totală de Coke 80+. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la 20 noiembrie 2006 de trei producători comunitari („reclamanții”) reprezentând o proporție majoră, în acest caz mai mult de 30 %, din producția comunitară totală de Coke 80+. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

| (3) | Produsul în cauză a mai fost supus unor măsuri antidumping din iunie 2000 până în 2004. Măsurile au fost impuse în mod provizoriu prin Decizia nr. 1238/2000/CECO a Comisiei (3) și în mod permanent prin Decizia nr. 2730/2000/CECO (4) („măsurile anterioare”), dar au fost suspendate în martie 2004 prin Decizia 2004/264/CE a Comisiei (5), datorită unei modificări temporare a condițiilor de piață. Suspendarea a fost prelungită prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2004 al Consiliului (6) până la 15 decembrie 2005, când măsurile au expirat. |
| --- | --- |

(3)

Produsul în cauză a mai fost supus unor măsuri antidumping din iunie 2000 până în 2004. Măsurile au fost impuse în mod provizoriu prin Decizia nr. 1238/2000/CECO a Comisiei (3) și în mod permanent prin Decizia nr. 2730/2000/CECO (4) („măsurile anterioare”), dar au fost suspendate în martie 2004 prin Decizia 2004/264/CE a Comisiei (5), datorită unei modificări temporare a condițiilor de piață. Suspendarea a fost prelungită prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2004 al Consiliului (6) până la 15 decembrie 2005, când măsurile au expirat.

2.   Părțile vizate de procedură

| (4) | Comisia a informat în mod oficial producătorii reclamanți și alți producători comunitari cunoscuți, reprezentanții RPC, producătorii exportatori din RPC, importatorii/comercianții și utilizatorii cunoscuți ca fiind vizați, precum și asociațiile cunoscute ca fiind vizate de inițierea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de inițiere. Un exportator din RPC, precum și producători, utilizatori și un importator din Comunitate și-au făcut cunoscute punctele de vedere în scris. Toate părțile care au făcut cererea în termenul stabilit și care au dovedit că există motive temeinice să fie audiate, au fost audiate. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a informat în mod oficial producătorii reclamanți și alți producători comunitari cunoscuți, reprezentanții RPC, producătorii exportatori din RPC, importatorii/comercianții și utilizatorii cunoscuți ca fiind vizați, precum și asociațiile cunoscute ca fiind vizate de inițierea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de inițiere. Un exportator din RPC, precum și producători, utilizatori și un importator din Comunitate și-au făcut cunoscute punctele de vedere în scris. Toate părțile care au făcut cererea în termenul stabilit și care au dovedit că există motive temeinice să fie audiate, au fost audiate.

| (5) | Ținând cont de numărul mare de producători-exportatori și de importatori implicați în anchetă, în avizul de inițiere s-a propus să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

Ținând cont de numărul mare de producători-exportatori și de importatori implicați în anchetă, în avizul de inițiere s-a propus să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (6) | Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară, și, în caz afirmativ, de a selecta o mostră, producătorii exportatori și importatorii au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze informații, după cum se specifică în avizul de inițiere. Un singur producător exportator a cooperat la anchetă. În consecință, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară, și, în caz afirmativ, de a selecta o mostră, producătorii exportatori și importatorii au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze informații, după cum se specifică în avizul de inițiere. Un singur producător exportator a cooperat la anchetă. În consecință, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară.

| (7) | De asemenea, în ceea ce-i privește pe importatorii de Coke 80+, având în vedere faptul că un singur importator și-a exprimat disponibilitatea de a coopera, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, în ceea ce-i privește pe importatorii de Coke 80+, având în vedere faptul că un singur importator și-a exprimat disponibilitatea de a coopera, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară.

| (8) | Pentru a permite singurului producător exportator din RPC care a cooperat, în cazul în care dorește, să înainteze o cerere pentru tratamentul economiei de piață („TEP”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau pentru tratamentul individual („TI”), în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a transmis un formular de cerere TEP/TI singurei societăți chineze care a cooperat. Acest producător exportator nu a solicitat nici TEP, nici TI. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite singurului producător exportator din RPC care a cooperat, în cazul în care dorește, să înainteze o cerere pentru tratamentul economiei de piață („TEP”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau pentru tratamentul individual („TI”), în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a transmis un formular de cerere TEP/TI singurei societăți chineze care a cooperat. Acest producător exportator nu a solicitat nici TEP, nici TI.

| (9) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au prezentat Comisiei în termenul stabilit în avizul de inițiere. S-au primit răspunsuri de la singurul producător exportator chinez care a cooperat la anchetă, de la cinci producători comunitari, de la un importator și de la 36 de utilizatori. În plus, mai mulți utilizatori au trimis comentarii, fără să fi răspuns la chestionare. S-au mai primit răspunsuri de la Asociația Europeană de Turnătorie/European Foundry Association („CAEF”), acționând și în numele membrilor săi, incluzând asociații de turnătorie naționale din 17 țări membre ale UE. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au prezentat Comisiei în termenul stabilit în avizul de inițiere. S-au primit răspunsuri de la singurul producător exportator chinez care a cooperat la anchetă, de la cinci producători comunitari, de la un importator și de la 36 de utilizatori. În plus, mai mulți utilizatori au trimis comentarii, fără să fi răspuns la chestionare. S-au mai primit răspunsuri de la Asociația Europeană de Turnătorie/European Foundry Association („CAEF”), acționând și în numele membrilor săi, incluzând asociații de turnătorie naționale din 17 țări membre ale UE.

| (10) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Comunității. Au fost efectuate vizite de verificare la următoarele societăți:






  (a) | Producători comunitari







  — | Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Spania, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Comunității. Au fost efectuate vizite de verificare la următoarele societăți:

(a)

Producători comunitari

—

Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Spania,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Spania, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Spania,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Italia, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Italia,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Republica Cehă, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Republica Cehă,

| — | Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Spania; |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Spania;

| (b) | Importator independent din Comunitate







  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Germania; |
| --- | --- | --- |

(b)

Importator independent din Comunitate

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Germania;

| (c) | Utilizatori din Comunitate







  — | Rockwool International A/S și filiala acestuia Rockwool A/S, Denmark; amândoi situați la Hedehusene, Danemarca; |
| --- | --- | --- |

(c)

Utilizatori din Comunitate

—

Rockwool International A/S și filiala acestuia Rockwool A/S, Denmark; amândoi situați la Hedehusene, Danemarca;

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Germania. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Germania.

| (11) | În lipsa oricărei cereri de TEP sau de TI și deoarece o valoare normală pentru producătorii exportatori din RPC trebuie determinată pe baza datelor disponibile în țara analoagă selecționată, s-a procedat la o vizită de verificare la fața locului la următoarele societăți:

  Producători din țara analoagă SUA:






  — | Tonawanda Coke Co., New York, |
| --- | --- | --- |

(11)

În lipsa oricărei cereri de TEP sau de TI și deoarece o valoare normală pentru producătorii exportatori din RPC trebuie determinată pe baza datelor disponibile în țara analoagă selecționată, s-a procedat la o vizită de verificare la fața locului la următoarele societăți:

Producători din țara analoagă SUA:

—

Tonawanda Coke Co., New York,

| — | Erie Coke Co., Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pennsylvania.

3.   Perioada de anchetă

| (12) | Ancheta de dumping și prejudiciu a cuprins perioada de la 1 octombrie 2005 până la 30 septembrie 2006 („perioadă de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor utile evaluării prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 2003 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioadă examinată”). |
| --- | --- |

(12)

Ancheta de dumping și prejudiciu a cuprins perioada de la 1 octombrie 2005 până la 30 septembrie 2006 („perioadă de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor utile evaluării prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 2003 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioadă examinată”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSE SIMILARE

1.   Produsul în cauză

| (13) | Produsul în cauză este cocsul de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare decât 80 mm („Coke 80+”) originar din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”), declarat în mod normal sub codul NC ex 2704 00 19. |
| --- | --- |

(13)

Produsul în cauză este cocsul de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare decât 80 mm („Coke 80+”) originar din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”), declarat în mod normal sub codul NC ex 2704 00 19.

| (14) | Cocsul de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm („Coke 80+”) este preparat din cărbune bituminos, care este o rocă sedimentară organică extrasă din subsol. Industria siderurgică folosește in principal cocs de dimensiune mică și medie (Coke 80–; denumit și „cocs siderurgic”), în timp ce industriile fontei și materialelor izolante utilizează în cubilouri cocs de dimensiune mare (Coke 80+; denumit și „cocs de turnătorie”). Ambele tipuri de cocs intră sub incidența aceluiași cod NC. |
| --- | --- |

(14)

Cocsul de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm („Coke 80+”) este preparat din cărbune bituminos, care este o rocă sedimentară organică extrasă din subsol. Industria siderurgică folosește in principal cocs de dimensiune mică și medie (Coke 80–; denumit și „cocs siderurgic”), în timp ce industriile fontei și materialelor izolante utilizează în cubilouri cocs de dimensiune mare (Coke 80+; denumit și „cocs de turnătorie”). Ambele tipuri de cocs intră sub incidența aceluiași cod NC.

| (15) | Ancheta a arătat că, în pofida diferențelor de calitate a cărbunelui materie primă, a diferențelor între metodele de producție și a dimensiunilor diferite ale bulgărilor de cocs, toate varietățile produsului în cauză dispun de aceleași caracteristici tehnice și chimice și sunt folosite drept agent de combustie pentru cuptoarele de tip cubilou. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a arătat că, în pofida diferențelor de calitate a cărbunelui materie primă, a diferențelor între metodele de producție și a dimensiunilor diferite ale bulgărilor de cocs, toate varietățile produsului în cauză dispun de aceleași caracteristici tehnice și chimice și sunt folosite drept agent de combustie pentru cuptoarele de tip cubilou.

| (16) | S-a concluzionat, prin urmare, că produsul în cauză este cocs de turnătorie originar din RPC, și anume cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm, de tipul celui folosit pentru cuptoare de tip cubilou. S-a concluzionat, de asemenea, că toate tipurile de cocs de turnătorie reprezintă un singur produs, deoarece dispun de aceleași caracteristici tehnice și chimice de bază și au aceeași utilizare. |
| --- | --- |

(16)

S-a concluzionat, prin urmare, că produsul în cauză este cocs de turnătorie originar din RPC, și anume cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm, de tipul celui folosit pentru cuptoare de tip cubilou. S-a concluzionat, de asemenea, că toate tipurile de cocs de turnătorie reprezintă un singur produs, deoarece dispun de aceleași caracteristici tehnice și chimice de bază și au aceeași utilizare.

2.   Produsul similar

| (17) | Ancheta a arătat că Coke 80+ produs și vândut în cadrul Comunității de către industria comunitară, cel produs în RPC și exportat spre Comunitate, precum și cel vândut în țara analoagă (SUA), au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

Ancheta a arătat că Coke 80+ produs și vândut în cadrul Comunității de către industria comunitară, cel produs în RPC și exportat spre Comunitate, precum și cel vândut în țara analoagă (SUA), au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPING

1.   Cooperarea

| (18) | Astfel cum se precizează în considerentul 6 de mai sus, un singur producător exportator chinez a cooperat la procedură. Vânzările la export ale acestui producător exportator au reprezentat mai puțin de 30 % din totalul importurilor de Coke 80+ originare din China vândute către Comunitate în timpul PA. Prin urmare, s-a concluzionat că nivelul de cooperare a fost foarte scăzut. Reprezentanții RPC au fost informați că un nivel de cooperare atât de scăzut poate duce la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

Astfel cum se precizează în considerentul 6 de mai sus, un singur producător exportator chinez a cooperat la procedură. Vânzările la export ale acestui producător exportator au reprezentat mai puțin de 30 % din totalul importurilor de Coke 80+ originare din China vândute către Comunitate în timpul PA. Prin urmare, s-a concluzionat că nivelul de cooperare a fost foarte scăzut. Reprezentanții RPC au fost informați că un nivel de cooperare atât de scăzut poate duce la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază.

2.   Valoarea normală

(a)   Țara analoagă

| (19) | În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi SUA ca țară analoagă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze adecvarea acestei alegeri. Niciuna dintre părți nu a formulat comentarii sau obiecții în această privință. |
| --- | --- |

(19)

În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi SUA ca țară analoagă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze adecvarea acestei alegeri. Niciuna dintre părți nu a formulat comentarii sau obiecții în această privință.

| (20) | SUA are o piață internă de Coke 80+ relativ mare și deschisă, cu cinci producători interni (pe durata PA) și un nivel suficient de importuri. În plus, procesele de fabricație a produsului în cauză sunt similare celor utilizate în RPC. |
| --- | --- |

(20)

SUA are o piață internă de Coke 80+ relativ mare și deschisă, cu cinci producători interni (pe durata PA) și un nivel suficient de importuri. În plus, procesele de fabricație a produsului în cauză sunt similare celor utilizate în RPC.

| (21) | A fost examinată și eligibilitatea altor țări considerate drept posibile producătoare de Coke 80+. În ceea ce privește Australia, singura țară pentru care au fost găsite dovezi de producție a produsului în cauză, informațiile furnizate de unicul producător australian au arătat că piața internă australiană este foarte limitată. |
| --- | --- |

(21)

A fost examinată și eligibilitatea altor țări considerate drept posibile producătoare de Coke 80+. În ceea ce privește Australia, singura țară pentru care au fost găsite dovezi de producție a produsului în cauză, informațiile furnizate de unicul producător australian au arătat că piața internă australiană este foarte limitată.

| (22) | În baza celor de mai sus, s-a concluzionat că SUA constituie o alegere potrivită ca țară analoagă. Prin urmare, a fost contactată Asociația americană a producătorilor de cocs, în vederea cooperării. |
| --- | --- |

(22)

În baza celor de mai sus, s-a concluzionat că SUA constituie o alegere potrivită ca țară analoagă. Prin urmare, a fost contactată Asociația americană a producătorilor de cocs, în vederea cooperării.

(b)   Determinarea valorii normale

| (23) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la două societăți care au cooperat, situate în SUA. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la două societăți care au cooperat, situate în SUA.

| (24) | În ceea ce privește determinarea valorii normale, Comisia a stabilit într-o primă etapă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, că vânzările interne către utilizatori independenți ale produsului analog, fabricat de cei doi producători din SUA care au cooperat, sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Comunitate. În acest sens, trebuie menționat că produsul în cauză reprezintă un singur tip de produs. |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește determinarea valorii normale, Comisia a stabilit într-o primă etapă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, că vânzările interne către utilizatori independenți ale produsului analog, fabricat de cei doi producători din SUA care au cooperat, sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Comunitate. În acest sens, trebuie menționat că produsul în cauză reprezintă un singur tip de produs.

| (25) | Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne menționate mai sus pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a constatat că mai mult de 95 % din volumul vânzărilor pe piața internă au fost profitabile. |
| --- | --- |

(25)

Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne menționate mai sus pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a constatat că mai mult de 95 % din volumul vânzărilor pe piața internă au fost profitabile.

| (26) | În consecință, valoarea normală a fost stabilită ca media ponderată a prețurilor franco fabrică pentru piața internă practicate față de clienți independenți de către cei doi producători din SUA care au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(26)

În consecință, valoarea normală a fost stabilită ca media ponderată a prețurilor franco fabrică pentru piața internă practicate față de clienți independenți de către cei doi producători din SUA care au cooperat la anchetă.

3.   Prețul de export

| (27) | Având în vedere cooperarea limitată din partea RPC, prețul de export a fost determinat în principal pe baza celor mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Începând cu luna ianuarie 2006, nu mai există un cod TARIC specific pentru Coke 80+. În consecință, nu au putut fi utilizate datele Eurostat pentru a calcula prețurile de export chinezești pentru Coke 80+ sau volumul de export în timpul PA. Cu toate acestea, informații detaliate în ceea ce privește cantitățile și prețurile Coke 80+ importate din China în timpul PA au putut fi obținute de la autoritățile vamale ale statelor membre importatoare. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere cooperarea limitată din partea RPC, prețul de export a fost determinat în principal pe baza celor mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Începând cu luna ianuarie 2006, nu mai există un cod TARIC specific pentru Coke 80+. În consecință, nu au putut fi utilizate datele Eurostat pentru a calcula prețurile de export chinezești pentru Coke 80+ sau volumul de export în timpul PA. Cu toate acestea, informații detaliate în ceea ce privește cantitățile și prețurile Coke 80+ importate din China în timpul PA au putut fi obținute de la autoritățile vamale ale statelor membre importatoare.

| (28) | Deoarece aceste informații cu privire la importurile produsului în cauză în timpul PA au fost cele mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ele au fost folosite pentru evaluarea volumului și a prețului exporturilor chinezești în timpul PA. Cu toate acestea, având în vedere faptul că unicul producător exportator a furnizat informații despre prețurile de export, aceste informații au fost, de asemenea, luate în considerare și s-a constatat că acestea erau conforme cu informațiile obținute de la autoritățile vamale menționate anterior. Prețul de export franco fabrică net mediu ponderat stabilit pe baza acestor date a fost de 107,73 EUR per tonă metrică. |
| --- | --- |

(28)

Deoarece aceste informații cu privire la importurile produsului în cauză în timpul PA au fost cele mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ele au fost folosite pentru evaluarea volumului și a prețului exporturilor chinezești în timpul PA. Cu toate acestea, având în vedere faptul că unicul producător exportator a furnizat informații despre prețurile de export, aceste informații au fost, de asemenea, luate în considerare și s-a constatat că acestea erau conforme cu informațiile obținute de la autoritățile vamale menționate anterior. Prețul de export franco fabrică net mediu ponderat stabilit pe baza acestor date a fost de 107,73 EUR per tonă metrică.

4.   Comparația

| (29) | Valoarea normală și prețurile la export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul la export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-a procedat la ajustările necesare, acolo unde a fost cazul și pe baza unor probe verificate, pentru a ține cont de diferențele dintre caracteristicile fizice, reduceri, costurile de transport și asigurări, de ambalare, costurile de credit și cele ale serviciilor postvânzare. |
| --- | --- |

(29)

Valoarea normală și prețurile la export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul la export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-a procedat la ajustările necesare, acolo unde a fost cazul și pe baza unor probe verificate, pentru a ține cont de diferențele dintre caracteristicile fizice, reduceri, costurile de transport și asigurări, de ambalare, costurile de credit și cele ale serviciilor postvânzare.

| (30) | Singurul producător exportator chinez care a cooperat a susținut că produsul în cauză importat din RPC în timpul PA a fost de o calitate diferită decât produsul similar fabricat în țara analoagă și că au fost necesare operații suplimentare de cernere înainte ca produsul să poată fi efectiv vândut. |
| --- | --- |

(30)

Singurul producător exportator chinez care a cooperat a susținut că produsul în cauză importat din RPC în timpul PA a fost de o calitate diferită decât produsul similar fabricat în țara analoagă și că au fost necesare operații suplimentare de cernere înainte ca produsul să poată fi efectiv vândut.

| (31) | Au fost comparate cerințele de calitate în ceea ce privește compoziția chimică și dimensiunea produsului în cauză și a produsului similar fabricat în țara analogă și s-a procedat la o ajustare pe baza diferențelor de calitate constatate. În ceea ce privește cernerea efectuată în Europa, nici o ajustare nu este necesară, deoarece această operație are loc după determinarea valorii CIF, care reprezintă baza de calcul a prețului de export franco fabrică. |
| --- | --- |

(31)

Au fost comparate cerințele de calitate în ceea ce privește compoziția chimică și dimensiunea produsului în cauză și a produsului similar fabricat în țara analogă și s-a procedat la o ajustare pe baza diferențelor de calitate constatate. În ceea ce privește cernerea efectuată în Europa, nici o ajustare nu este necesară, deoarece această operație are loc după determinarea valorii CIF, care reprezintă baza de calcul a prețului de export franco fabrică.

5.   Marja de dumping

| (32) | Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale franco fabrică și media ponderată a prețului de export franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul de import CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, este de 53,3 %. |
| --- | --- |

(32)

Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale franco fabrică și media ponderată a prețului de export franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul de import CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, este de 53,3 %.

D.   PREJUDICIUL

1.   Generalități

| (33) | După cum s-a menționat în considerentul 3 de mai sus, în anul 2000 au fost instituite măsuri antidumping la importurile de Coke 80+ originar din China. Aceste măsuri au fost suspendate în martie 2004 și au expirat în decembrie 2005. În consecință, în prima parte a perioadei luate în considerare existau deja măsuri în vigoare la importurile din țara în cauză. |
| --- | --- |

(33)

După cum s-a menționat în considerentul 3 de mai sus, în anul 2000 au fost instituite măsuri antidumping la importurile de Coke 80+ originar din China. Aceste măsuri au fost suspendate în martie 2004 și au expirat în decembrie 2005. În consecință, în prima parte a perioadei luate în considerare existau deja măsuri în vigoare la importurile din țara în cauză.

2.   Producția comunitară și industria comunitară

| (34) | În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de către șapte producători. Prin urmare, se consideră că producția acestor șapte producători comunitari constituie producția comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de către șapte producători. Prin urmare, se consideră că producția acestor șapte producători comunitari constituie producția comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (35) | Dintre cei șapte producători, cinci s-au declarat interesați să coopereze la procedură în termenul menționat în avizul de inițiere și au cooperat în mod adecvat la anchetă. S-a constatat că acești cinci producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz aproximativ 75 %, din producția comunitară totală a produsului similar. În consecință, se consideră că acești cinci producători care au cooperat constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Ceilalți doi producători comunitari vor fi denumiți în continuare „alți producători comunitari”. Acești doi alți producători comunitari nu s-au opus plângerii. |
| --- | --- |

(35)

Dintre cei șapte producători, cinci s-au declarat interesați să coopereze la procedură în termenul menționat în avizul de inițiere și au cooperat în mod adecvat la anchetă. S-a constatat că acești cinci producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz aproximativ 75 %, din producția comunitară totală a produsului similar. În consecință, se consideră că acești cinci producători care au cooperat constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Ceilalți doi producători comunitari vor fi denumiți în continuare „alți producători comunitari”. Acești doi alți producători comunitari nu s-au opus plângerii.

3.   Consumul comunitar

| (36) | Consumul comunitar a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al producției proprii a industriei comunitare, destinată pieței comunitare, a informațiilor despre volumul de vânzări la nivelul CE al celorlalți producători comunitari și a fost verificat prin comparație cu estimările producătorilor din industria comunitară și cu informațiile obținute de la utilizatori, precum și pe baza volumelor de importuri. În ceea ce privește volumul de importuri chineze, în 2006 nu a existat niciun cod TARIC specific pentru Coke 80+ și prin urmare nu există date Eurostat. În consecință, volumele de importuri pentru PA au fost stabilite în mod provizoriu pe baza informațiilor detaliate obținute de la autoritățile vamale ale CE, după cum s-a menționat în considerentul 27 de mai sus. Volumele de importuri pentru anii 2003 și 2005 au fost stabilite în mod provizoriu pe baza datelor Eurostat, verificate prin comparație cu datele de piață obținute de la utilizatori și importatori în cursul anchetei. În ceea ce privește anul 2004, datele Eurostat cu privire la volumele de importuri contrastează puternic cu datele de piață obținute de la producători, importatori și utilizatori în cursul anchetei. Într-adevăr, în timp ce datele de piață arată că au existat puține importuri din China în 2004, datele Eurostat arată, dimpotrivă, un maxim al acestui tip de importuri în 2004. Prin urmare, pare probabil ca, după suspendarea în martie 2004 a măsurilor anterioare, importatorii să fi declarat o parte din cantitățile de Coke 80– sub codul TARIC al Coke 80+ și deci, ca datele Eurostat să nu furnizeze o imagine exactă a volumelor de importuri din 2004. Din acest motiv și având în vedere cooperarea foarte limitată din partea producătorilor exportatori chinezi și a importatorilor din Comunitate, volumele de importuri pentru 2004 au fost determinate, în această fază a anchetei, pe baza informațiilor furnizate în plângere, care sunt în conformitate cu informațiile obținute de la importatori și utilizatori în cursul anchetei. Comisia va continua ancheta în ceea ce privește volumele de importuri, înainte de a lua o hotărâre definitivă. |
| --- | --- |

(36)

Consumul comunitar a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al producției proprii a industriei comunitare, destinată pieței comunitare, a informațiilor despre volumul de vânzări la nivelul CE al celorlalți producători comunitari și a fost verificat prin comparație cu estimările producătorilor din industria comunitară și cu informațiile obținute de la utilizatori, precum și pe baza volumelor de importuri. În ceea ce privește volumul de importuri chineze, în 2006 nu a existat niciun cod TARIC specific pentru Coke 80+ și prin urmare nu există date Eurostat. În consecință, volumele de importuri pentru PA au fost stabilite în mod provizoriu pe baza informațiilor detaliate obținute de la autoritățile vamale ale CE, după cum s-a menționat în considerentul 27 de mai sus. Volumele de importuri pentru anii 2003 și 2005 au fost stabilite în mod provizoriu pe baza datelor Eurostat, verificate prin comparație cu datele de piață obținute de la utilizatori și importatori în cursul anchetei. În ceea ce privește anul 2004, datele Eurostat cu privire la volumele de importuri contrastează puternic cu datele de piață obținute de la producători, importatori și utilizatori în cursul anchetei. Într-adevăr, în timp ce datele de piață arată că au existat puține importuri din China în 2004, datele Eurostat arată, dimpotrivă, un maxim al acestui tip de importuri în 2004. Prin urmare, pare probabil ca, după suspendarea în martie 2004 a măsurilor anterioare, importatorii să fi declarat o parte din cantitățile de Coke 80– sub codul TARIC al Coke 80+ și deci, ca datele Eurostat să nu furnizeze o imagine exactă a volumelor de importuri din 2004. Din acest motiv și având în vedere cooperarea foarte limitată din partea producătorilor exportatori chinezi și a importatorilor din Comunitate, volumele de importuri pentru 2004 au fost determinate, în această fază a anchetei, pe baza informațiilor furnizate în plângere, care sunt în conformitate cu informațiile obținute de la importatori și utilizatori în cursul anchetei. Comisia va continua ancheta în ceea ce privește volumele de importuri, înainte de a lua o hotărâre definitivă.

| (37) | Pe baza celor enunțate mai sus, s-a descoperit că, de-a lungul perioadei luate în considerare, consumul Comunității a crescut și că, în cursul PA, piața comunitară pentru produsul în cauză și pentru produsul similar a fost cu aproximativ 25 % mai mare decât în 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total CE (mii de tone) (interval) (7) | 1 100-1 500 | 1 300-1 700 | 1 350-1 750 | 1 400-1 800 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

Pe baza celor enunțate mai sus, s-a descoperit că, de-a lungul perioadei luate în considerare, consumul Comunității a crescut și că, în cursul PA, piața comunitară pentru produsul în cauză și pentru produsul similar a fost cu aproximativ 25 % mai mare decât în 2003.

2003

2004

2005

PA

Consumul total CE (mii de tone) (interval) (7)

1 100-1 500

1 300-1 700

1 350-1 750

1 400-1 800

Indice (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Importuri din țara în cauză

(a)   Volumul și cota de piață pentru importurile în cauză

| (38) | Conform informațiilor obținute de la autoritățile vamale și de la părțile care au cooperat, RPC a fost în perioada examinată singura sursă de importuri către CE pentru produsul în cauză. În consecință, se consideră că toate volumele de importuri către CE pentru perioada luată în considerare sunt originare din RPC. |
| --- | --- |

(38)

Conform informațiilor obținute de la autoritățile vamale și de la părțile care au cooperat, RPC a fost în perioada examinată singura sursă de importuri către CE pentru produsul în cauză. În consecință, se consideră că toate volumele de importuri către CE pentru perioada luată în considerare sunt originare din RPC.

| (39) | Pe baza datelor disponibile în acest moment și după cum este descris în considerentul 36 de mai sus, s-a constatat că volumele de import din China către Comunitate a produsului în cauză au crescut cu 45 % între 2003 (aproximativ 311 mii tone) și PA (mai mult de 452 mii tone). |
| --- | --- |

(39)

Pe baza datelor disponibile în acest moment și după cum este descris în considerentul 36 de mai sus, s-a constatat că volumele de import din China către Comunitate a produsului în cauză au crescut cu 45 % între 2003 (aproximativ 311 mii tone) și PA (mai mult de 452 mii tone).

| (40) | Cota de piață deținută de importurile din țara vizată a crescut de la 24 % în 2003 la 28 % în cursul PA, deci cu 4 puncte procentuale. În cursul perioadei de anchetă, cota de piață a importurilor din țara vizată a crescut cu 3 puncte procentuale, în comparație cu anul 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (tone) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| Cota de piață a importurilor din RPC | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Cota de piață deținută de importurile din țara vizată a crescut de la 24 % în 2003 la 28 % în cursul PA, deci cu 4 puncte procentuale. În cursul perioadei de anchetă, cota de piață a importurilor din țara vizată a crescut cu 3 puncte procentuale, în comparație cu anul 2005.

2003

2004

2005

PA

Volumul importurilor din RPC (tone)

310 755

150 000

386 485

452 011

Indice (2003 = 100)

100

48

124

145

Cota de piață a importurilor din RPC

24 %

10 %

25 %

28 %

(b)   Prețurile

| (41) | Deoarece nu există date Eurostat pentru anul 2006 în ceea ce privește importurile din China ale produsului în cauză (a se vedea considerentul 36 de mai sus) și având în vedere cooperarea foarte limitată din partea producătorilor exportatori chinezi și a importatorilor în Comunitate, prețul mediu de import al produsului în cauză originar din RPC a fost stabilit în mod provizoriu, pentru PA, pe baza informațiilor detaliate obținute de la autoritățile vamale ale CE menționate în considerentul 27 de mai sus. Pentru anii 2003-2005, prețul mediu de import a fost stabilit în mod provizoriu pe baza cifrelor Eurostat, care sunt conforme cu constatările anchetei. S-a constatat că, deși datele Eurostat pentru anul 2004 par inexacte în ceea ce privește volumele de importuri (a se vedea considerentul 36), pentru prețurile de import ele sunt conforme cu constatările anchetei și cu comparația evoluției prețurilor Coke 80+ și Coke 80– în cursul perioadei analizate. În consecință, datele Eurostat au fost folosite în mod provizoriu și pentru stabilirea prețurilor pentru anul 2004. Cu toate acestea, Comisia va continua ancheta în ceea ce privește prețurile de import, înainte de a lua o hotărâre definitivă. |
| --- | --- |

(41)

Deoarece nu există date Eurostat pentru anul 2006 în ceea ce privește importurile din China ale produsului în cauză (a se vedea considerentul 36 de mai sus) și având în vedere cooperarea foarte limitată din partea producătorilor exportatori chinezi și a importatorilor în Comunitate, prețul mediu de import al produsului în cauză originar din RPC a fost stabilit în mod provizoriu, pentru PA, pe baza informațiilor detaliate obținute de la autoritățile vamale ale CE menționate în considerentul 27 de mai sus. Pentru anii 2003-2005, prețul mediu de import a fost stabilit în mod provizoriu pe baza cifrelor Eurostat, care sunt conforme cu constatările anchetei. S-a constatat că, deși datele Eurostat pentru anul 2004 par inexacte în ceea ce privește volumele de importuri (a se vedea considerentul 36), pentru prețurile de import ele sunt conforme cu constatările anchetei și cu comparația evoluției prețurilor Coke 80+ și Coke 80– în cursul perioadei analizate. În consecință, datele Eurostat au fost folosite în mod provizoriu și pentru stabilirea prețurilor pentru anul 2004. Cu toate acestea, Comisia va continua ancheta în ceea ce privește prețurile de import, înainte de a lua o hotărâre definitivă.

| (42) | Pe baza datelor de mai sus, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originar din RPC a crescut de peste două ori între 2003 (122 EUR/tonă) și 2004 (275 EUR/tonă), însă a scăzut în mod semnificativ în 2005 (224 EUR/tonă), o tendință care a continuat în cursul PA (156 EUR/tonă). În procentaj, prețurile au scăzut cu 35 % între 2004 și PA. Cu toate acestea, în cursul întregii perioade analizate (2003-PA), prețurile au crescut cu 27 %. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu CIF la frontiera comunitară pentru importurile din RPC (EUR/tonă) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

Pe baza datelor de mai sus, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originar din RPC a crescut de peste două ori între 2003 (122 EUR/tonă) și 2004 (275 EUR/tonă), însă a scăzut în mod semnificativ în 2005 (224 EUR/tonă), o tendință care a continuat în cursul PA (156 EUR/tonă). În procentaj, prețurile au scăzut cu 35 % între 2004 și PA. Cu toate acestea, în cursul întregii perioade analizate (2003-PA), prețurile au crescut cu 27 %.

2003

2004

2005

PA

Prețul mediu CIF la frontiera comunitară pentru importurile din RPC (EUR/tonă)

122

275

224

156

Indice (2003 = 100)

100

225

184

127

(c)   Subcotarea de preț

| (43) | Pentru a determina subcotarea de preț, s-au analizat datele privind prețurile din perioada anchetei. Prețurile de vânzare relevante ale industriei comunitare au fost prețuri nete către clienți independenți după scăderea de reduceri și rabaturi. Acolo unde a fost necesar, aceste prețuri au fost ajustate la un nivel franco fabrică, adică excluzând costul de navlu în cadrul Comunității. Prețurile importurilor în cauză, bazate pe datele disponibile, după cum se menționează în considerentul 41 de mai sus, au fost ajustate la prețurile CIF la frontiera comunitară cu o ajustare corespunzătoare pentru costurile ulterioare importului suportate de importatorii în Comunitate (costuri de cernere și de vămuire). |
| --- | --- |

(43)

Pentru a determina subcotarea de preț, s-au analizat datele privind prețurile din perioada anchetei. Prețurile de vânzare relevante ale industriei comunitare au fost prețuri nete către clienți independenți după scăderea de reduceri și rabaturi. Acolo unde a fost necesar, aceste prețuri au fost ajustate la un nivel franco fabrică, adică excluzând costul de navlu în cadrul Comunității. Prețurile importurilor în cauză, bazate pe datele disponibile, după cum se menționează în considerentul 41 de mai sus, au fost ajustate la prețurile CIF la frontiera comunitară cu o ajustare corespunzătoare pentru costurile ulterioare importului suportate de importatorii în Comunitate (costuri de cernere și de vămuire).

| (44) | Comparația a arătat că în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză originar din RPC s-a vândut în Comunitate la prețuri subcotate cu 10,2 % față de prețurile industriei comunitare, atunci când sunt exprimate ca procent din prețurile industriei comunitare. |
| --- | --- |

(44)

Comparația a arătat că în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză originar din RPC s-a vândut în Comunitate la prețuri subcotate cu 10,2 % față de prețurile industriei comunitare, atunci când sunt exprimate ca procent din prețurile industriei comunitare.

5.   Situația industriei comunitare

| (45) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicatorii economici pertinenți care au influențat situația industriei comunitare în perioada examinată. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicatorii economici pertinenți care au influențat situația industriei comunitare în perioada examinată.

(a)   Producția

| (46) | Producția comunitară a crescut de la un nivel de aproximativ 824 000 tone în 2003 la un maxim de aproximativ 1 017 000 tone în 2004, înainte de a scădea în 2005 și de a crește ușor, din nou, în cursul PA. Creșterea semnificativă a producției comunitare în 2004 poate fi explicată prin oferta scăzută de pe piață, cauzată de nivelul scăzut al importurilor din RPC și de închiderea altor uzine producătoare de Coke 80+ din Comunitate. Per ansamblu, producția a crescut cu 18 % în perioada analizată, pentru a atinge un nivel de aproximativ 971 000 tone în timpul perioadei de anchetă. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

Producția comunitară a crescut de la un nivel de aproximativ 824 000 tone în 2003 la un maxim de aproximativ 1 017 000 tone în 2004, înainte de a scădea în 2005 și de a crește ușor, din nou, în cursul PA. Creșterea semnificativă a producției comunitare în 2004 poate fi explicată prin oferta scăzută de pe piață, cauzată de nivelul scăzut al importurilor din RPC și de închiderea altor uzine producătoare de Coke 80+ din Comunitate. Per ansamblu, producția a crescut cu 18 % în perioada analizată, pentru a atinge un nivel de aproximativ 971 000 tone în timpul perioadei de anchetă.

2003

2004

2005

PA

Producție (tone)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Indice (2003 = 100)

100

123

116

118

(b)   Capacitatea de producție și ratele de utilizare a capacității

| (47) | Capacitatea de producție a industriei comunitare a rămas constantă în cursul perioadei analizate, la un nivel de aproximativ 1,1 milioane tone. Rata de utilizare a capacității a fost de 75 % în 2003. Această rată a crescut la 93 % în 2004, a scăzut ușor la 87 % în 2005 și a crescut din nou la 89 % în cursul PA. Trebuie menționat că această industrie este una specială, în sensul că rata de utilizare a capacității de producție este relativ fixă deoarece procesul de producție nu poate fi întrerupt temporar. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (tone) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Rata de utilizare a capacității | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

Capacitatea de producție a industriei comunitare a rămas constantă în cursul perioadei analizate, la un nivel de aproximativ 1,1 milioane tone. Rata de utilizare a capacității a fost de 75 % în 2003. Această rată a crescut la 93 % în 2004, a scăzut ușor la 87 % în 2005 și a crescut din nou la 89 % în cursul PA. Trebuie menționat că această industrie este una specială, în sensul că rata de utilizare a capacității de producție este relativ fixă deoarece procesul de producție nu poate fi întrerupt temporar.

2003

2004

2005

PA

Capacitatea de producție (tone)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Indice (2003 = 100)

100

100

100

100

Rata de utilizare a capacității

75 %

93 %

87 %

89 %

Indice (2003 = 100)

100

123

116

118

(c)   Volumul de vânzări

| (48) | Volumul de vânzări al producției proprii a industriei comunitare către clienți independenți de pe piața comunitară a crescut brusc în 2004 (40 %), s-a nivelat însă în cursul anului 2005 (o scădere de 12 puncte procentuale) și în cursul PA (o scădere suplimentară de 3 puncte procentuale). Per ansamblu, volumul de vânzări a crescut cu 25 % în cursul perioadei analizate, altfel spus cu un procentaj corespunzând creșterii consumului comunitar. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor la nivelul CE (tone) | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

Volumul de vânzări al producției proprii a industriei comunitare către clienți independenți de pe piața comunitară a crescut brusc în 2004 (40 %), s-a nivelat însă în cursul anului 2005 (o scădere de 12 puncte procentuale) și în cursul PA (o scădere suplimentară de 3 puncte procentuale). Per ansamblu, volumul de vânzări a crescut cu 25 % în cursul perioadei analizate, altfel spus cu un procentaj corespunzând creșterii consumului comunitar.

2003

2004

2005

PA

Volumul vânzărilor la nivelul CE (tone)

658 641

921 347

845 688

825 013

Indice (2003 = 100)

100

140

128

125

(d)   Cota de piață

| (49) | Cota de piață deținută de industria comunitară a rămas relativ constantă de-a lungul perioadei analizate, fiind de aproximativ 51 % atât în 2003, cât și în cursul PA. Un maxim a fost înregistrat în 2004, din cauza deficitului de importuri din China. Prin urmare, industria comunitară a reușit să profite de creșterea pieței, și anume de creșterea consumului comunitar, păstrându-și cota de piață. Cu toate acestea, în cursul PA, industria comunitară a pierdut aproximativ 2,5 % din cota sa de piață, în comparație cu anul 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei comunitare | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

Cota de piață deținută de industria comunitară a rămas relativ constantă de-a lungul perioadei analizate, fiind de aproximativ 51 % atât în 2003, cât și în cursul PA. Un maxim a fost înregistrat în 2004, din cauza deficitului de importuri din China. Prin urmare, industria comunitară a reușit să profite de creșterea pieței, și anume de creșterea consumului comunitar, păstrându-și cota de piață. Cu toate acestea, în cursul PA, industria comunitară a pierdut aproximativ 2,5 % din cota sa de piață, în comparație cu anul 2005.

2003

2004

2005

PA

Cota de piață a industriei comunitare

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Indice (2003 = 100)

100

118

105

100

(e)   Creșterea

| (50) | Între 2003 și PA, în timp ce consumul comunitar a crescut cu 25 de puncte procentuale, volumul de vânzări al industriei comunitare către piața comunitară a crescut cu o cantitate echivalentă, iar cota sa de piață a rămas prin urmare constantă. În aceeași perioadă de timp, importurile care fac obiectul unui dumping au câștigat aproximativ 4 puncte procentuale de cotă de piață, ceea ce reprezintă o creștere de aproximativ 141 000 tone vândute pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(50)

Între 2003 și PA, în timp ce consumul comunitar a crescut cu 25 de puncte procentuale, volumul de vânzări al industriei comunitare către piața comunitară a crescut cu o cantitate echivalentă, iar cota sa de piață a rămas prin urmare constantă. În aceeași perioadă de timp, importurile care fac obiectul unui dumping au câștigat aproximativ 4 puncte procentuale de cotă de piață, ceea ce reprezintă o creștere de aproximativ 141 000 tone vândute pe piața comunitară.

(f)   Prețurile de vânzare în Comunitate

| (51) | Prețurile medii unitare pentru vânzările industriei comunitare către clienți independenți au crescut în mod semnificativ între 2003 (154 EUR/tonă) și 2005 (244 EUR/tonă), apoi au cunoscut o evoluție descendentă în cursul PA, însă au rămas în continuare la un nivel cu 29 % mai mare decât cel din 2003 (199 EUR/tonă). | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar de pe piața CE (EUR/tonă) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

Prețurile medii unitare pentru vânzările industriei comunitare către clienți independenți au crescut în mod semnificativ între 2003 (154 EUR/tonă) și 2005 (244 EUR/tonă), apoi au cunoscut o evoluție descendentă în cursul PA, însă au rămas în continuare la un nivel cu 29 % mai mare decât cel din 2003 (199 EUR/tonă).

2003

2004

2005

PA

Prețul unitar de pe piața CE (EUR/tonă)

154

192

244

199

Indice (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Dat fiind nivelul de subcotare a prețurilor importurilor în cauză, se poate afirma că aceste importuri au constituit un factor care a afectat prețurile de vânzare ale industriei comunitare. |
| --- | --- |

(52)

Dat fiind nivelul de subcotare a prețurilor importurilor în cauză, se poate afirma că aceste importuri au constituit un factor care a afectat prețurile de vânzare ale industriei comunitare.

(g)   Stocurile

| (53) | Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei comunitare a crescut considerabil în cursul perioadei analizate. Stocurile au crescut inițial cu 29 % în 2004, cu încă 41 de puncte procentuale în 2005 și cu 88 de puncte procentuale în cursul PA. În comparație cu volumul de producție anual, nivelul stocurilor este, cu toate acestea, relativ nesemnificativ (aproximativ 3,5 % în 2003 și 7,6 % în cursul PA). Deoarece volumul de vânzări al industriei comunitare către CE a crescut în cursul perioadei examinate, după cum s-a menționat în considerentul 48 de mai sus, creșterea stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar se explică prin scăderea vânzărilor la export ale industriei comunitare în cursul perioadei examinate, după cum este descris în considerentul 70 de mai jos. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar
  (tone) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei comunitare a crescut considerabil în cursul perioadei analizate. Stocurile au crescut inițial cu 29 % în 2004, cu încă 41 de puncte procentuale în 2005 și cu 88 de puncte procentuale în cursul PA. În comparație cu volumul de producție anual, nivelul stocurilor este, cu toate acestea, relativ nesemnificativ (aproximativ 3,5 % în 2003 și 7,6 % în cursul PA). Deoarece volumul de vânzări al industriei comunitare către CE a crescut în cursul perioadei examinate, după cum s-a menționat în considerentul 48 de mai sus, creșterea stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar se explică prin scăderea vânzărilor la export ale industriei comunitare în cursul perioadei examinate, după cum este descris în considerentul 70 de mai jos.

2003

2004

2005

PA

Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar

(tone)

28 761

37 007

48 834

74 127

Indice (2003 = 100)

100

129

170

258

(h)   Investițiile

| (54) | Investițiile anuale ale industriei comunitare pentru fabricarea produsului similar au rămas constante în timpul perioadei analizate, la un nivel de aproximativ 9 milioane EUR pe an, cu excepția unui nivel mai scăzut în mod provizoriu în 2004. Investițiile industriei comunitare au fost destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente (în parte pentru a îndeplini anumite obligații impuse de legislația de mediu a UE). | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (1 000 EUR) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

Investițiile anuale ale industriei comunitare pentru fabricarea produsului similar au rămas constante în timpul perioadei analizate, la un nivel de aproximativ 9 milioane EUR pe an, cu excepția unui nivel mai scăzut în mod provizoriu în 2004. Investițiile industriei comunitare au fost destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente (în parte pentru a îndeplini anumite obligații impuse de legislația de mediu a UE).

2003

2004

2005

PA

Investiții nete (1 000 EUR)

8 951

8 139

9 059

9 070

Indice (2003 = 100)

100

91

101

101

(i)   Rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (55) | În cursul perioadei analizate, rentabilitatea industriei comunitare, calculată ca procentaj din vânzările nete, a crescut semnificativ între 2003 (11 %) și 2005 (18 %), însă situația s-a schimbat în mod dramatic în cursul PA, când industria comunitară a început să înregistreze pierderi (– 1 %). Diminuarea dramatică a rentabilității industriei comunitare a fost cauzată de scăderea bruscă a prețurilor de vânzare între 2005 și PA. |
| --- | --- |

(55)

În cursul perioadei analizate, rentabilitatea industriei comunitare, calculată ca procentaj din vânzările nete, a crescut semnificativ între 2003 (11 %) și 2005 (18 %), însă situația s-a schimbat în mod dramatic în cursul PA, când industria comunitară a început să înregistreze pierderi (– 1 %). Diminuarea dramatică a rentabilității industriei comunitare a fost cauzată de scăderea bruscă a prețurilor de vânzare între 2005 și PA.

| (56) | Randamentul investițiilor („RI”), exprimat ca reprezentând profitul în procente din valoarea contabilă netă a investiției, a urmat în linii mari tendința de rentabilitate. |
| --- | --- |

(56)

Randamentul investițiilor („RI”), exprimat ca reprezentând profitul în procente din valoarea contabilă netă a investiției, a urmat în linii mari tendința de rentabilitate.

| (57) | În ceea ce privește fluxul de lichidități generat de industria comunitară, s-a descoperit o tendință negativă similară, având drept rezultat o deteriorare globală dramatică a situației financiare a industriei comunitare în cursul PA. |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește fluxul de lichidități generat de industria comunitară, s-a descoperit o tendință negativă similară, având drept rezultat o deteriorare globală dramatică a situației financiare a industriei comunitare în cursul PA.

| (58) | Industria comunitară nu a raportat nicio dificultate reală întâlnită în mobilizarea de capitaluri. Cu toate acestea, datorită naturii specifice a industriei, și anume aceea că procesul de producție nu poate fi oprit fără a distruge cuptoarele, închiderea unora dintre cuptoare și repornirea ulterioară a acestora ar necesita investiții suplimentare importante (estimate de către industria comunitară la aproximativ 2 milioane EUR per cuptor). Industria comunitară estimează că aptitudinea de a mobiliza capitaluri suplimentare pentru astfel de investiții ar fi limitată cu excepția situației în care investitorii recurg la profitabilitatea pieței de Coke 80+. În consecință, capacitățile de producție ale industriei comunitare sunt, în mod necesar, mai curând stabilite. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți care nu sunt parteneri (% din vânzările nete) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| Randamentul investițiilor (în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Flux de lichidități (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

Industria comunitară nu a raportat nicio dificultate reală întâlnită în mobilizarea de capitaluri. Cu toate acestea, datorită naturii specifice a industriei, și anume aceea că procesul de producție nu poate fi oprit fără a distruge cuptoarele, închiderea unora dintre cuptoare și repornirea ulterioară a acestora ar necesita investiții suplimentare importante (estimate de către industria comunitară la aproximativ 2 milioane EUR per cuptor). Industria comunitară estimează că aptitudinea de a mobiliza capitaluri suplimentare pentru astfel de investiții ar fi limitată cu excepția situației în care investitorii recurg la profitabilitatea pieței de Coke 80+. În consecință, capacitățile de producție ale industriei comunitare sunt, în mod necesar, mai curând stabilite.

2003

2004

2005

PA

Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți care nu sunt parteneri (% din vânzările nete)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Indice (2003 = 100)

100

158

169

–8

Randamentul investițiilor (în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Indice (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Flux de lichidități (1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indice (2003 = 100)

100

77

196

26

(j)   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

| (59) | Nivelul de ocupare al forței de muncă în industria comunitară a scăzut cu 13 % între 2003 și perioada analizată. Comparativ cu producția crescută, productivitatea forței de muncă din industrie, măsurată ca rezultat între numărul de tone produse anual în prezent per persoană angajată, a rămas stabilă. Costul anual al forței de muncă per angajat a crescut cu 9 % în timpul perioadei analizate. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Productivitate (tone/angajat) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Costurile muncii anuale pe angajat
  (1 000 EUR) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

Nivelul de ocupare al forței de muncă în industria comunitară a scăzut cu 13 % între 2003 și perioada analizată. Comparativ cu producția crescută, productivitatea forței de muncă din industrie, măsurată ca rezultat între numărul de tone produse anual în prezent per persoană angajată, a rămas stabilă. Costul anual al forței de muncă per angajat a crescut cu 9 % în timpul perioadei analizate.

2003

2004

2005

PA

Numărul de angajați

680

754

734

767

Indice (2003 = 100)

100

111

108

113

Productivitate (tone/angajat)

1 676

1 954

1 760

1 697

Indice (2003 = 100)

100

117

105

101

Costurile muncii anuale pe angajat

(1 000 EUR)

28

28

29

31

Indice (2003 = 100)

100

100

105

109

(k)   Importanța marjei de dumping

| (60) | Date fiind volumul, cota de piață și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping reale asupra industriei comunitare nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(60)

Date fiind volumul, cota de piață și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping reale asupra industriei comunitare nu poate fi considerat neglijabil.

| (61) | Astfel cum este indicat la considerentul 3, măsurile antidumping anterioare au fost suspendate în martie 2004, modificările temporare ale condițiilor pieței conducând la concluzia că o reluare a prejudiciilor privind importurile produsului în cauză originar din RPC era puțin probabilă. Perioada pentru care evoluția volumului și a prețului produsului vizat a făcut obiectul unei analize a fost de la 1 octombrie 2002 până la 30 septembrie 2003. Suspendarea a fost prelungită până în luna decembrie 2005, dată la care măsurile au expirat. În lumina celor de mai sus, se consideră că activitățile anterioare de dumping nu au influențat în mod semnificativ situația industriei comunitare în cursul perioadei vizate de această anchetă. |
| --- | --- |

(61)

Astfel cum este indicat la considerentul 3, măsurile antidumping anterioare au fost suspendate în martie 2004, modificările temporare ale condițiilor pieței conducând la concluzia că o reluare a prejudiciilor privind importurile produsului în cauză originar din RPC era puțin probabilă. Perioada pentru care evoluția volumului și a prețului produsului vizat a făcut obiectul unei analize a fost de la 1 octombrie 2002 până la 30 septembrie 2003. Suspendarea a fost prelungită până în luna decembrie 2005, dată la care măsurile au expirat. În lumina celor de mai sus, se consideră că activitățile anterioare de dumping nu au influențat în mod semnificativ situația industriei comunitare în cursul perioadei vizate de această anchetă.

6.   Concluzie privind prejudiciul

| (62) | Între 2003 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, a crescut cu 45 %, iar cota lor de piață în cadrul Comunității a crescut cu aproximativ 4 puncte procentuale. În cursul perioadei vizate, prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au fost inferioare celor industriei comunitare în decursul perioadei vizate, mai puțin pentru anul 2004 considerat ca fiind un an excepțional. De asemenea, prețurile produselor importate din țara în cauză în cursul perioadei de anchetă au dus la subcotarea considerabilă a celor ale industriei comunitare. Într-adevăr, s-a putut constata o marjă de subcotare de 10,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Între 2003 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, a crescut cu 45 %, iar cota lor de piață în cadrul Comunității a crescut cu aproximativ 4 puncte procentuale. În cursul perioadei vizate, prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au fost inferioare celor industriei comunitare în decursul perioadei vizate, mai puțin pentru anul 2004 considerat ca fiind un an excepțional. De asemenea, prețurile produselor importate din țara în cauză în cursul perioadei de anchetă au dus la subcotarea considerabilă a celor ale industriei comunitare. Într-adevăr, s-a putut constata o marjă de subcotare de 10,2 %.

| (63) | Până în 2005, majoritatea indiciilor care atestau un prejudiciu au evoluat în mod pozitiv pentru industria comunitară (deși, încă din 2005, s-a putut constata un nivel inferior datorat anului excepțional 2004) înainte de a diminua în timpul perioadei de anchetă. Acesta este cazul mai ales în ceea ce privește indicatorii financiari ai industriei comunitare, în special indicele rentabilității: marjele de profit de 17-18 % realizate în cursul anilor 2004 și 2005 au scăzut în mod dramatic în timpul anchetei, industria comunitară înregistrând pierderi în această perioadă. De asemenea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități au evoluat în manieră negativă. Această scădere importantă s-a datorat unei diminuări accentuate a prețurilor de vânzare între 2005 și perioada anchetei, când prețurile medii de vânzare ale produselor similare fabricate de către industria comunitară au scăzut cu 19 % în detrimentul rentabilității acestora. |
| --- | --- |

(63)

Până în 2005, majoritatea indiciilor care atestau un prejudiciu au evoluat în mod pozitiv pentru industria comunitară (deși, încă din 2005, s-a putut constata un nivel inferior datorat anului excepțional 2004) înainte de a diminua în timpul perioadei de anchetă. Acesta este cazul mai ales în ceea ce privește indicatorii financiari ai industriei comunitare, în special indicele rentabilității: marjele de profit de 17-18 % realizate în cursul anilor 2004 și 2005 au scăzut în mod dramatic în timpul anchetei, industria comunitară înregistrând pierderi în această perioadă. De asemenea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități au evoluat în manieră negativă. Această scădere importantă s-a datorat unei diminuări accentuate a prețurilor de vânzare între 2005 și perioada anchetei, când prețurile medii de vânzare ale produselor similare fabricate de către industria comunitară au scăzut cu 19 % în detrimentul rentabilității acestora.

| (64) | Numeroși alți indicatori care atestă prejudiciul au evoluat, de asemenea, într-o manieră negativă între 2005 și perioada anchetei, deși această evoluție a fost mai puțin marcată ca rentabilitatea: volumul de vânzări al industriei comunitare a scăzut cu aproximativ 3 %, industria comunitară a pierdut 2,5 % din cota sa de piață, iar prețul mediu de vânzare a scăzut cu 19 %. Pe de altă parte, volumul producției, nivelul de utilizare a capacităților și nivelul de ocupare a forței de muncă au afișat o evoluție ușor pozitivă între 2005 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(64)

Numeroși alți indicatori care atestă prejudiciul au evoluat, de asemenea, într-o manieră negativă între 2005 și perioada anchetei, deși această evoluție a fost mai puțin marcată ca rentabilitatea: volumul de vânzări al industriei comunitare a scăzut cu aproximativ 3 %, industria comunitară a pierdut 2,5 % din cota sa de piață, iar prețul mediu de vânzare a scăzut cu 19 %. Pe de altă parte, volumul producției, nivelul de utilizare a capacităților și nivelul de ocupare a forței de muncă au afișat o evoluție ușor pozitivă între 2005 și perioada de anchetă.

| (65) | Prin prisma celor de mai sus, se poate concluziona provizoriu că industria comunitară a suferit prejudicii materiale în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(65)

Prin prisma celor de mai sus, se poate concluziona provizoriu că industria comunitară a suferit prejudicii materiale în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

E.   CAUZALITATE

1.   Introducere

| (66) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile produsului vizat care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat prejudicii industriei comunitare într-un grad care poate fi considerat material. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria comunitară, pentru a asigura că prejudiciile posibile cauzate de acești alți factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(66)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile produsului vizat care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat prejudicii industriei comunitare într-un grad care poate fi considerat material. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria comunitară, pentru a asigura că prejudiciile posibile cauzate de acești alți factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (67) | Între 2003 și PA, volumul importurilor produsului vizat originar din RPC a crescut cu 45 %, iar procentul acestora din piața comunitară a atins niveluri considerabile în decursul perioadei vizate, și anume reprezentând în mod constant 24 % sau mai mult din cota de piață. În perioada de anchetă, această cotă de piață a fost de 28 %. Prețul mediu al importurilor menționate anterior a crescut, în general, cu 46 % între 2003 și PA, dar prețurile au fost în general mai scăzute decât cele ale industriei comunitare din timpul perioadei vizate, mai puțin pentru perioada anului excepțional 2004. În timpul PA, prețurile medii ale importurilor din PRC au subcotat cu 10,2 % prețul mediu al industriei comunitare. Pentru a-și asigura prezența pe piețele naționale și datorită prețurilor scăzute pe piață antrenate de importurile din RPC, industria comunitară s-a simțit obligată să scadă prețurile sale de vânzare cu 29 % în cursul PA. Cu toate acestea, din 2005 până în perioada de anchetă, ea a pierdut 2,5 % din cota de piață. |
| --- | --- |

(67)

Între 2003 și PA, volumul importurilor produsului vizat originar din RPC a crescut cu 45 %, iar procentul acestora din piața comunitară a atins niveluri considerabile în decursul perioadei vizate, și anume reprezentând în mod constant 24 % sau mai mult din cota de piață. În perioada de anchetă, această cotă de piață a fost de 28 %. Prețul mediu al importurilor menționate anterior a crescut, în general, cu 46 % între 2003 și PA, dar prețurile au fost în general mai scăzute decât cele ale industriei comunitare din timpul perioadei vizate, mai puțin pentru perioada anului excepțional 2004. În timpul PA, prețurile medii ale importurilor din PRC au subcotat cu 10,2 % prețul mediu al industriei comunitare. Pentru a-și asigura prezența pe piețele naționale și datorită prețurilor scăzute pe piață antrenate de importurile din RPC, industria comunitară s-a simțit obligată să scadă prețurile sale de vânzare cu 29 % în cursul PA. Cu toate acestea, din 2005 până în perioada de anchetă, ea a pierdut 2,5 % din cota de piață.

| (68) | Prin urmare, rezultatul acestei politici de preț neloiale aplicate importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping a fost deprecierea prețurilor industriei comunitare și imposibilitatea acestora de a acoperi prețul ridicat al materiilor prime. Acest lucru a fost confirmat de reducerea considerabilă a rentabilității industriei comunitare în cursul PA. |
| --- | --- |

(68)

Prin urmare, rezultatul acestei politici de preț neloiale aplicate importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping a fost deprecierea prețurilor industriei comunitare și imposibilitatea acestora de a acoperi prețul ridicat al materiilor prime. Acest lucru a fost confirmat de reducerea considerabilă a rentabilității industriei comunitare în cursul PA.

| (69) | Pe baza celor menționate anterior putem concluziona, momentan, că importurile la preț scăzut din RPC care au subcotat în mod considerabil prețurile industriei comunitare în cursul PA și care au sporit în volum, au avut un rol hotărâtor în deteriorarea situației industriei comunitare așa cum demonstrează scăderea puternică a rentabilității și deteriorarea altor indicatori financiari în cursul perioadei anchetei, precum și pierderea cotei de piață. |
| --- | --- |

(69)

Pe baza celor menționate anterior putem concluziona, momentan, că importurile la preț scăzut din RPC care au subcotat în mod considerabil prețurile industriei comunitare în cursul PA și care au sporit în volum, au avut un rol hotărâtor în deteriorarea situației industriei comunitare așa cum demonstrează scăderea puternică a rentabilității și deteriorarea altor indicatori financiari în cursul perioadei anchetei, precum și pierderea cotei de piață.

3.   Efectul altor factori

(a)   Rezultatele la export ale industriei comunitare

| (70) | Așa cum se poate observa din tabelul de mai jos, volumul vânzărilor la exportul de Coke 80+ de către industria comunitară a scăzut cu 36 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în cursul PA, în decursul căreia rentabilitatea industriei comunitare a scăzut, conform celor prezentate anterior, vânzările la export au crescut în mod considerabil. În plus, nivelul vânzărilor la export nu este foarte important în contextul vânzărilor generale ale industriei comunitare, acestea reprezentând doar 10 % din totalul vânzărilor din PA. Se poate, așadar, considera că scăderea acestor exporturi nu a avut un impact semnificativ asupra prejudiciului material suportat de către industria comunitară. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor la export (tone) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Așa cum se poate observa din tabelul de mai jos, volumul vânzărilor la exportul de Coke 80+ de către industria comunitară a scăzut cu 36 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în cursul PA, în decursul căreia rentabilitatea industriei comunitare a scăzut, conform celor prezentate anterior, vânzările la export au crescut în mod considerabil. În plus, nivelul vânzărilor la export nu este foarte important în contextul vânzărilor generale ale industriei comunitare, acestea reprezentând doar 10 % din totalul vânzărilor din PA. Se poate, așadar, considera că scăderea acestor exporturi nu a avut un impact semnificativ asupra prejudiciului material suportat de către industria comunitară.

2003

2004

2005

PA

Volumul vânzărilor la export (tone)

140 511

103 409

56 453

90 402

Indice (2003 = 100)

100

74

40

64

(b)   Importurile din alte țări terțe

| (71) | În conformitate cu cele mai exacte informații menționate în considerentul 38 de mai sus, în cursul perioadei examinate nu au existat alte importuri din țări terțe, altele decât cele provenind din RPC. În consecință, putem concluziona că importurile în CE a produselor originare din alte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul material suportat de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(71)

În conformitate cu cele mai exacte informații menționate în considerentul 38 de mai sus, în cursul perioadei examinate nu au existat alte importuri din țări terțe, altele decât cele provenind din RPC. În consecință, putem concluziona că importurile în CE a produselor originare din alte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul material suportat de către industria comunitară.

(c)   Concurența din partea altor producători comunitari

| (72) | În conformitate cu cele indicate în considerentul 35 de mai sus, ceilalți doi producători comunitari nu au cooperat la desfășurarea anchetei. Cu toate acestea, acești doi producători au furnizat Comisiei anumite informații privind producția lor generală și volumul de vânzări, aceste informații fiind confruntate cu informațiile furnizate de către producătorii comunitari care au cooperat la desfășurarea anchetei. Nicio informație cu privire la prețurile de vânzare ale celorlalți producători comunitari nu a fost disponibilă. |
| --- | --- |

(72)

În conformitate cu cele indicate în considerentul 35 de mai sus, ceilalți doi producători comunitari nu au cooperat la desfășurarea anchetei. Cu toate acestea, acești doi producători au furnizat Comisiei anumite informații privind producția lor generală și volumul de vânzări, aceste informații fiind confruntate cu informațiile furnizate de către producătorii comunitari care au cooperat la desfășurarea anchetei. Nicio informație cu privire la prețurile de vânzare ale celorlalți producători comunitari nu a fost disponibilă.

| (73) | Pe baza informațiilor disponibile se estimează că volumul de vânzări în Comunitate al celorlalți doi producători comunitari se situează într-o marjă de 280 000-380 000 tone în cursul PA (8). În mod similar, cota de piață corespunzătoare a fost de aproximativ 20 %. Conform celor stabilite anterior, cota de piață a industriei comunitare a rămas relativ stabilă pe parcursul perioadei examinate, în timp ce importurile din China au câștigat în decursul aceleiași perioade o cotă de piață mai mare cu 4 puncte procentuale. Prin urmare, luând în considerare întreaga perioadă, importurile din China ar trebui să fi câștigat, în mod logic, volum, în principal, de la ceilalți producători comunitari. Totuși, cele 3 puncte procentuale din cota de piață câștigate de importurile din China în decursul PA corespund unei pierderi a cotei de piață de mărime echivalentă (2,5 puncte procentuale) de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(73)

Pe baza informațiilor disponibile se estimează că volumul de vânzări în Comunitate al celorlalți doi producători comunitari se situează într-o marjă de 280 000-380 000 tone în cursul PA (8). În mod similar, cota de piață corespunzătoare a fost de aproximativ 20 %. Conform celor stabilite anterior, cota de piață a industriei comunitare a rămas relativ stabilă pe parcursul perioadei examinate, în timp ce importurile din China au câștigat în decursul aceleiași perioade o cotă de piață mai mare cu 4 puncte procentuale. Prin urmare, luând în considerare întreaga perioadă, importurile din China ar trebui să fi câștigat, în mod logic, volum, în principal, de la ceilalți producători comunitari. Totuși, cele 3 puncte procentuale din cota de piață câștigate de importurile din China în decursul PA corespund unei pierderi a cotei de piață de mărime echivalentă (2,5 puncte procentuale) de către industria comunitară.

| (74) | Date fiind cele de mai sus și în absența unor informații contrare, putem concluziona că ceilalți producători comunitari nu au contribuit la prejudiciul material suportat de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(74)

Date fiind cele de mai sus și în absența unor informații contrare, putem concluziona că ceilalți producători comunitari nu au contribuit la prejudiciul material suportat de către industria comunitară.

(d)   Prețul materiilor prime

| (75) | Unele părți interesate au pretins că prejudiciul suportat de către industria comunitară a fost imputabil creșterii costului materiilor prime. În acest sens s-a constatat că materia primă de bază utilizată pentru producerea Coke 80+ este cărbunele cocsificabil care reprezintă aproximativ 50 % din costul de producție al Coke 80+. Cărbunele cocsificabil utilizat de către industria comunitară provine din Statele Unite, excepție făcând un producător comunitar care utilizează cărbune cocsificabil din surse locale. În ceea ce privește prețul cărbunelui cocsificabil plătit de către industria comunitară, ancheta a demonstrat că acest preț a crescut în mod semnificativ și constant în decursul perioadei examinate, astfel cum este ilustrat în tabelul de mai jos: | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul mediu al cărbunelui cocsificabil
  (EUR/tonă de Coke 80+ produs) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Unele părți interesate au pretins că prejudiciul suportat de către industria comunitară a fost imputabil creșterii costului materiilor prime. În acest sens s-a constatat că materia primă de bază utilizată pentru producerea Coke 80+ este cărbunele cocsificabil care reprezintă aproximativ 50 % din costul de producție al Coke 80+. Cărbunele cocsificabil utilizat de către industria comunitară provine din Statele Unite, excepție făcând un producător comunitar care utilizează cărbune cocsificabil din surse locale. În ceea ce privește prețul cărbunelui cocsificabil plătit de către industria comunitară, ancheta a demonstrat că acest preț a crescut în mod semnificativ și constant în decursul perioadei examinate, astfel cum este ilustrat în tabelul de mai jos:

2003

2004

2005

PA

Costul mediu al cărbunelui cocsificabil

(EUR/tonă de Coke 80+ produs)

77

97

126

127

Indice (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | În acest sens, se observă că creșterea prețurilor materiilor prime între 2003 și 2005 ar putut fi repercutată asupra prețurilor de vânzare ale industriei comunitare, care, în conformitate cu mențiunile de la considerentul 51, a crescut în decursul aceleiași perioade și a coincis cu marjele de profit mai ridicate ale industriei comunitare. Dimpotrivă, în cursul PA, situația financiară a industriei comunitare s-a deteriorat în mod dramatic, ca urmare a scăderii considerabile a prețului de vânzare, în ciuda creșterii limitei prețului materiei prime cu doar 1 punct procentual în comparație cu 2005. |
| --- | --- |

(76)

În acest sens, se observă că creșterea prețurilor materiilor prime între 2003 și 2005 ar putut fi repercutată asupra prețurilor de vânzare ale industriei comunitare, care, în conformitate cu mențiunile de la considerentul 51, a crescut în decursul aceleiași perioade și a coincis cu marjele de profit mai ridicate ale industriei comunitare. Dimpotrivă, în cursul PA, situația financiară a industriei comunitare s-a deteriorat în mod dramatic, ca urmare a scăderii considerabile a prețului de vânzare, în ciuda creșterii limitei prețului materiei prime cu doar 1 punct procentual în comparație cu 2005.

| (77) | Prin urmare, putem considera că prețul materiilor prime nu a contribuit la prejudiciul material suportat de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(77)

Prin urmare, putem considera că prețul materiilor prime nu a contribuit la prejudiciul material suportat de către industria comunitară.

4.   Concluzie privind cauzalitatea

| (78) | În concluzie, analiza precedentă a demonstrat că importurile provenind din RPC au provocat în timpul PA o depreciere importantă a prețurilor pe piața comunitară, când importurile acestora au contribuit în mod sever la subcotarea prețurilor industriei comunitare. Această depreciere a prețurilor a antrenat o scădere considerabilă în prețurile de vânzare ale industriei comunitare care, la rândul său, a coincis cu scăderea bruscă a rentabilității industriei comunitare, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități. În plus, creșterea importurilor provenind din China în cursul PA a permis exportatorilor chinezi să câștige o cotă de piață (3 puncte procentuale), ceea ce se reflectă în pierderea de către piața industriei comunitare a unui procent similar (2,5 puncte procentuale). |
| --- | --- |

(78)

În concluzie, analiza precedentă a demonstrat că importurile provenind din RPC au provocat în timpul PA o depreciere importantă a prețurilor pe piața comunitară, când importurile acestora au contribuit în mod sever la subcotarea prețurilor industriei comunitare. Această depreciere a prețurilor a antrenat o scădere considerabilă în prețurile de vânzare ale industriei comunitare care, la rândul său, a coincis cu scăderea bruscă a rentabilității industriei comunitare, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități. În plus, creșterea importurilor provenind din China în cursul PA a permis exportatorilor chinezi să câștige o cotă de piață (3 puncte procentuale), ceea ce se reflectă în pierderea de către piața industriei comunitare a unui procent similar (2,5 puncte procentuale).

| (79) | Pe de altă parte, analiza altor factori care ar fi putut aduce un prejudiciu industriei comunitare a demonstrat că niciunul dintre aceștia nu a putut avea un efect negativ semnificativ. |
| --- | --- |

(79)

Pe de altă parte, analiza altor factori care ar fi putut aduce un prejudiciu industriei comunitare a demonstrat că niciunul dintre aceștia nu a putut avea un efect negativ semnificativ.

| (80) | Ținând seama de analiza menționată anterior, care a făcut o distincție clară și a diferențiat efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a ajuns la concluzia provizorie că importurile de dumping originare din țara vizată au cauzat un prejudiciu semnificativ Comunității, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(80)

Ținând seama de analiza menționată anterior, care a făcut o distincție clară și a diferențiat efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a ajuns la concluzia provizorie că importurile de dumping originare din țara vizată au cauzat un prejudiciu semnificativ Comunității, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

F.   INTERESUL COMUNITĂȚII

| (81) | Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive imperioase pentru a concluziona că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al măsurilor asupra tuturor părților în cauză, precum și consecințele absenței unor astfel de măsuri. Din motive de confidențialitate, în locul cifrelor reale, datele privind importatorii sau utilizatorii individuali sunt prezentate sub formă de intervale. |
| --- | --- |

(81)

Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive imperioase pentru a concluziona că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al măsurilor asupra tuturor părților în cauză, precum și consecințele absenței unor astfel de măsuri. Din motive de confidențialitate, în locul cifrelor reale, datele privind importatorii sau utilizatorii individuali sunt prezentate sub formă de intervale.

1.   Interesul industriei comunitare

| (82) | În conformitate cu mențiunile de la considerentul 35 de mai sus, industria comunitară este alcătuită din cinci societăți, cu instalații de producție în Republica Cehă, Italia și Spania și care angajează aproximativ 750 de persoane implicate direct în producție, vânzări și gestionarea produsului similar. Dacă sunt impuse măsuri antidumping, ne putem aștepta ca deprecierea prețului de vânzare al industriei comunitare să ia sfârșit și ca prețurile industriei comunitare să înceapă să se restabilească, în consecință ameliorându-se situația financiară a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(82)

În conformitate cu mențiunile de la considerentul 35 de mai sus, industria comunitară este alcătuită din cinci societăți, cu instalații de producție în Republica Cehă, Italia și Spania și care angajează aproximativ 750 de persoane implicate direct în producție, vânzări și gestionarea produsului similar. Dacă sunt impuse măsuri antidumping, ne putem aștepta ca deprecierea prețului de vânzare al industriei comunitare să ia sfârșit și ca prețurile industriei comunitare să înceapă să se restabilească, în consecință ameliorându-se situația financiară a industriei comunitare.

| (83) | Pe de altă parte, în absența impunerii unor măsuri antidumping, este posibil ca evoluția negativă în dezvoltarea indicatorilor financiari ai industriei comunitare, în special a rentabilității, să continue. În acel moment este posibil ca industria comunitară să piardă cotă de piață dat fiind că aceasta nu va mai fi capabilă să urmărească prețurile pieței stabilite de importurile provenind din RPC. Aceasta va duce, probabil, la reduceri ale producției și ale investițiilor, precum și la închiderea unor capacități de producție și pierderi de locuri de muncă în cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(83)

Pe de altă parte, în absența impunerii unor măsuri antidumping, este posibil ca evoluția negativă în dezvoltarea indicatorilor financiari ai industriei comunitare, în special a rentabilității, să continue. În acel moment este posibil ca industria comunitară să piardă cotă de piață dat fiind că aceasta nu va mai fi capabilă să urmărească prețurile pieței stabilite de importurile provenind din RPC. Aceasta va duce, probabil, la reduceri ale producției și ale investițiilor, precum și la închiderea unor capacități de producție și pierderi de locuri de muncă în cadrul Comunității.

| (84) | În concluzie, instituirea de măsuri antidumping ar trebui să permită industriei comunitare să-și corecteze efectele de dumping prejudiciabil constatat. |
| --- | --- |

(84)

În concluzie, instituirea de măsuri antidumping ar trebui să permită industriei comunitare să-și corecteze efectele de dumping prejudiciabil constatat.

2.   Interesul importatorilor/comercianților independenți din Comunitate

| (85) | În conformitate cu mențiunile din considerentul 9 de mai sus, un singur importator/comerciant a răspuns la chestionar. Pe baza informațiilor menționate în considerentul 36, în cursul PA, această societate a efectuat practic toate importurile comunitare ale produsului vizat. |
| --- | --- |

(85)

În conformitate cu mențiunile din considerentul 9 de mai sus, un singur importator/comerciant a răspuns la chestionar. Pe baza informațiilor menționate în considerentul 36, în cursul PA, această societate a efectuat practic toate importurile comunitare ale produsului vizat.

| (86) | Pe baza informațiilor înaintate de către importatorul vizat, s-a stabilit că proporția importurilor produsului în cauză, provenind din RPC a reprezentat aproximativ 20 % din cifra de afaceri totală a societății în cursul PA. Importatorul/comerciantul cumpără Coke 80+ nu doar din RPC, ci și din alte surse, inclusiv din industria comunitară. Marja medie de profit realizată de către importatorul respectiv, în comerțul său cu Coke 80+, este de aproximativ 5-10 %. |
| --- | --- |

(86)

Pe baza informațiilor înaintate de către importatorul vizat, s-a stabilit că proporția importurilor produsului în cauză, provenind din RPC a reprezentat aproximativ 20 % din cifra de afaceri totală a societății în cursul PA. Importatorul/comerciantul cumpără Coke 80+ nu doar din RPC, ci și din alte surse, inclusiv din industria comunitară. Marja medie de profit realizată de către importatorul respectiv, în comerțul său cu Coke 80+, este de aproximativ 5-10 %.

| (87) | Importatorul cooperant vizat nu este în favoarea instituirii măsurilor. Dată fiind poziția extrem de puternică a acestui importator privind importurile produsului vizat, este posibil să repercuteze asupra utilizatorilor, majoritatea, dacă nu integralitatea costurilor suplimentare cauzate de măsurile antidumping. În acest sens, impunerea unei taxe antidumping la importurile din RPC, astfel cum se explică în considerentul 82 de mai sus, va conduce cel mai probabil la o corecție ascendentă a prețurilor pieței. Prin urmare, ne putem aștepta ca importatorii care cumpără produsul din RPC să repercuteze costurile acestor taxe asupra consumatorului final. În orice caz, în vederea ponderii limitate a acestui produs în activitățile importatorilor și a marjei de profit atinsă în prezent privind comercializarea Coke 80+ se preconizează că taxa, astfel cum s-a stabilit provizoriu, nu va afecta, într-o măsură semnificativă, situația financiară a acestor operatori economici. |
| --- | --- |

(87)

Importatorul cooperant vizat nu este în favoarea instituirii măsurilor. Dată fiind poziția extrem de puternică a acestui importator privind importurile produsului vizat, este posibil să repercuteze asupra utilizatorilor, majoritatea, dacă nu integralitatea costurilor suplimentare cauzate de măsurile antidumping. În acest sens, impunerea unei taxe antidumping la importurile din RPC, astfel cum se explică în considerentul 82 de mai sus, va conduce cel mai probabil la o corecție ascendentă a prețurilor pieței. Prin urmare, ne putem aștepta ca importatorii care cumpără produsul din RPC să repercuteze costurile acestor taxe asupra consumatorului final. În orice caz, în vederea ponderii limitate a acestui produs în activitățile importatorilor și a marjei de profit atinsă în prezent privind comercializarea Coke 80+ se preconizează că taxa, astfel cum s-a stabilit provizoriu, nu va afecta, într-o măsură semnificativă, situația financiară a acestor operatori economici.

3.   Interesul utilizatorilor

| (88) | Astfel cum se menționează în considerentul 9 de mai sus, s-au primit răspunsuri la chestionare și alte observații de la un număr mare de utilizatori și de la asociațiile acestora. Industria comunitară pentru utilizatori este alcătuită din două sectoare principale, și anume producătorii de vată minerală bazaltică și turnătoriile. |
| --- | --- |

(88)

Astfel cum se menționează în considerentul 9 de mai sus, s-au primit răspunsuri la chestionare și alte observații de la un număr mare de utilizatori și de la asociațiile acestora. Industria comunitară pentru utilizatori este alcătuită din două sectoare principale, și anume producătorii de vată minerală bazaltică și turnătoriile.

(a)   Producători de vată minerală bazaltică

| (89) | Chestionarele utilizatorilor au fost trimise de către filialele Rockwool International A/S („Rockwool”), principalul producător de vată minerală bazaltică din Comunitate. Rockwool utilizează Coke 80+ în producția de vată minerală bazaltică ca agent de combustie pentru a topi piatra. Vata minerală bazaltică este utilizată în special ca material izolant. Marja de profit realizată de către întregul grup Rockwool în cursul PA a fost mai mare de 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Chestionarele utilizatorilor au fost trimise de către filialele Rockwool International A/S („Rockwool”), principalul producător de vată minerală bazaltică din Comunitate. Rockwool utilizează Coke 80+ în producția de vată minerală bazaltică ca agent de combustie pentru a topi piatra. Vata minerală bazaltică este utilizată în special ca material izolant. Marja de profit realizată de către întregul grup Rockwool în cursul PA a fost mai mare de 10 %.

| (90) | S-a stabilit că Rockwool reprezenta aproximativ 13 % din consumul total de Coke 80+ din Comunitate în cursul PA și aproximativ 18 % din importurile totale de Coke 80+ din China. |
| --- | --- |

(90)

S-a stabilit că Rockwool reprezenta aproximativ 13 % din consumul total de Coke 80+ din Comunitate în cursul PA și aproximativ 18 % din importurile totale de Coke 80+ din China.

| (91) | Societatea deține cincisprezece uzine de producție în Comunitate și are un total de aproximativ 6 600 de angajați. Coke 80+ originar din China este utilizat în uzinele Rockwool din trei state membre, care beneficiază de un personal de 2 400 de angajați, în timp ce restul uzinelor utilizează Coke 80+ originar din Comunitate. În cursul PA, Comisia a stabilit că Coke 80+ a reprezentat între 4 % și 8 % din costul total de producție al acelor societăți Rockwool care au utilizat Coke 80+ originar din China. |
| --- | --- |

(91)

Societatea deține cincisprezece uzine de producție în Comunitate și are un total de aproximativ 6 600 de angajați. Coke 80+ originar din China este utilizat în uzinele Rockwool din trei state membre, care beneficiază de un personal de 2 400 de angajați, în timp ce restul uzinelor utilizează Coke 80+ originar din Comunitate. În cursul PA, Comisia a stabilit că Coke 80+ a reprezentat între 4 % și 8 % din costul total de producție al acelor societăți Rockwool care au utilizat Coke 80+ originar din China.

(b)   Turnătorii

| (92) | Se estimează că turnătoriile reprezintă aproape 80 % din consumul total de Coke 80+ din Comunitate. În turnătorii, Coke 80+ este utilizat ca agent de combustie pentru topirea deșeurilor pentru producerea pieselor turnate din fier, care se utilizează ca în producția pieselor pentru sectorul automobilelor, tehnic și mecanic, precum și în sectorul serviciilor publice. |
| --- | --- |

(92)

Se estimează că turnătoriile reprezintă aproape 80 % din consumul total de Coke 80+ din Comunitate. În turnătorii, Coke 80+ este utilizat ca agent de combustie pentru topirea deșeurilor pentru producerea pieselor turnate din fier, care se utilizează ca în producția pieselor pentru sectorul automobilelor, tehnic și mecanic, precum și în sectorul serviciilor publice.

| (93) | Impactul eventual al oricărei măsuri antidumping privind turnătoriile a fost estimat pe baza răspunsurilor trimise de către turnătoriile din Comunitate reprezentând aproximativ 18 % din consumul total de Coke 80+ din Comunitate și de asemenea, de aproximativ 18 % din totalul importurilor produsului vizat de către RPC în cursul PA. S-au mai primit solicitări motivate din partea CAEF și a Asociației germane de turnătorie. |
| --- | --- |

(93)

Impactul eventual al oricărei măsuri antidumping privind turnătoriile a fost estimat pe baza răspunsurilor trimise de către turnătoriile din Comunitate reprezentând aproximativ 18 % din consumul total de Coke 80+ din Comunitate și de asemenea, de aproximativ 18 % din totalul importurilor produsului vizat de către RPC în cursul PA. S-au mai primit solicitări motivate din partea CAEF și a Asociației germane de turnătorie.

| (94) | Coke 80+ a fost considerat ca reprezentând în cursul PA între 3 % și 6 % din totalul costurilor de producție ale turnătoriilor care iau parte la examinare. Această cifră este diferită de estimările CAEF conform cărora prețul cocsului ar putea reprezenta peste 15 % din costul de producție al produselor din fontă. |
| --- | --- |

(94)

Coke 80+ a fost considerat ca reprezentând în cursul PA între 3 % și 6 % din totalul costurilor de producție ale turnătoriilor care iau parte la examinare. Această cifră este diferită de estimările CAEF conform cărora prețul cocsului ar putea reprezenta peste 15 % din costul de producție al produselor din fontă.

(c)   Argumente prezentate de către utilizatori

| (95) | Primul argument major prezentat de către utilizatori împotriva instituirii măsurilor constă în faptul că producătorii europeni nu pot face față singuri la cererea de cocs din Comunitate. Acest argument a fost recunoscut, de asemenea, de către industria comunitară și este atestat prin faptul că consumul comunitar în cursul PA a fost de 1,6 milioane tone (cifră care, conform previziunilor utilizatorilor, este susceptibilă să crească în următorii ani), în timp ce, conform informațiilor obținute de la producătorii industriei comunitare și de la ceilalți producători din Comunitate (a se vedea considerentul 72 de mai sus), producția totală comunitară a fost, la momentul respectiv, de 1,3 milioane tone. Dat fiind că rata de utilizare a capacităților industriei comunitare este ridicată, este evident că importurile sunt necesare pentru a răspunde solicitărilor utilizatorilor, chiar dacă integralitatea producției CE ar fi consumată în cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(95)

Primul argument major prezentat de către utilizatori împotriva instituirii măsurilor constă în faptul că producătorii europeni nu pot face față singuri la cererea de cocs din Comunitate. Acest argument a fost recunoscut, de asemenea, de către industria comunitară și este atestat prin faptul că consumul comunitar în cursul PA a fost de 1,6 milioane tone (cifră care, conform previziunilor utilizatorilor, este susceptibilă să crească în următorii ani), în timp ce, conform informațiilor obținute de la producătorii industriei comunitare și de la ceilalți producători din Comunitate (a se vedea considerentul 72 de mai sus), producția totală comunitară a fost, la momentul respectiv, de 1,3 milioane tone. Dat fiind că rata de utilizare a capacităților industriei comunitare este ridicată, este evident că importurile sunt necesare pentru a răspunde solicitărilor utilizatorilor, chiar dacă integralitatea producției CE ar fi consumată în cadrul Comunității.

| (96) | În acest sens, ar trebui menționat că scopul măsurilor antidumping este acela de a evita ca practicile comerciale neloiale să aibă un efect prejudiciabil asupra industriei comunitare și de a restabili o situație de concurență efectivă pe piața comunitară și nu de a înceta importurile. În ceea ce privește mediul concurențial pe piața Comunității, ar trebui menționat că, deși efectul instituirii măsurilor antidumping riscă să fie creșterea nivelului prețurilor exporturilor originare din RPC în Comunitate, măsurile propuse nu au ca scop închiderea pieței comunitare exportatorilor chinezi și, prin urmare, vor permite produselor chinezești să rămână prezente pe piață. |
| --- | --- |

(96)

În acest sens, ar trebui menționat că scopul măsurilor antidumping este acela de a evita ca practicile comerciale neloiale să aibă un efect prejudiciabil asupra industriei comunitare și de a restabili o situație de concurență efectivă pe piața comunitară și nu de a înceta importurile. În ceea ce privește mediul concurențial pe piața Comunității, ar trebui menționat că, deși efectul instituirii măsurilor antidumping riscă să fie creșterea nivelului prețurilor exporturilor originare din RPC în Comunitate, măsurile propuse nu au ca scop închiderea pieței comunitare exportatorilor chinezi și, prin urmare, vor permite produselor chinezești să rămână prezente pe piață.

| (97) | În afară de aceasta, utilizatorii au argumentat că instituirea măsurilor ar avea ca rezultat o creștere a costurilor de producție, care ar afecta competitivitatea acestora, compromițând astfel activitatea lor de producție în cadrul Comunității. De asemenea, s-a argumentat că situația ar fi și mai sumbră pentru utilizatorii care nu ar putea trece de la Coke 80+ chinezesc la Coke 80+ european, dat fiind că nu ar avea o altă variantă decât să suporte povara suplimentară a unei taxe antidumping. |
| --- | --- |

(97)

În afară de aceasta, utilizatorii au argumentat că instituirea măsurilor ar avea ca rezultat o creștere a costurilor de producție, care ar afecta competitivitatea acestora, compromițând astfel activitatea lor de producție în cadrul Comunității. De asemenea, s-a argumentat că situația ar fi și mai sumbră pentru utilizatorii care nu ar putea trece de la Coke 80+ chinezesc la Coke 80+ european, dat fiind că nu ar avea o altă variantă decât să suporte povara suplimentară a unei taxe antidumping.

| (98) | Ancheta a demonstrat că Coke 80+ reprezintă între 4 % și 8 % din totalul costurilor producției de vată minerală bazaltică și între 3 % și 6 % din totalul costurile de producție al topitoriilor. Prin urmare, chiar dacă importatorii ar repercuta costul integral al taxei antidumping asupra utilizatorilor, o astfel de taxă ar antrena o creștere maximă teoretică în costul producției în cazul Rockwool și al topitoriilor de aproximativ 1 %. |
| --- | --- |

(98)

Ancheta a demonstrat că Coke 80+ reprezintă între 4 % și 8 % din totalul costurilor producției de vată minerală bazaltică și între 3 % și 6 % din totalul costurile de producție al topitoriilor. Prin urmare, chiar dacă importatorii ar repercuta costul integral al taxei antidumping asupra utilizatorilor, o astfel de taxă ar antrena o creștere maximă teoretică în costul producției în cazul Rockwool și al topitoriilor de aproximativ 1 %.

| (99) | În plus, ar trebui menționat că, în cazul unei reduceri sau a unei eventuale dispariții a industriei comunitare de Coke 80+, sursele de aprovizionare disponibile ar fi, de asemenea, reduse, cu efectele negative corespunzătoare pentru utilizatorii comunitari, pentru care Coke 80+ este de o importanță strategică. Într-un asemenea caz, aprovizionarea în Comunitate cu Coke 80+ ar putea deveni total dependentă de producția chineză care ar beneficia în acel moment de o poziție dominantă pe piața comunitară. În acest sens, putem considera că existența unei surse de aprovizionare alternative este vitală pentru garantarea unui acces corespunzător la materiile prime. |
| --- | --- |

(99)

În plus, ar trebui menționat că, în cazul unei reduceri sau a unei eventuale dispariții a industriei comunitare de Coke 80+, sursele de aprovizionare disponibile ar fi, de asemenea, reduse, cu efectele negative corespunzătoare pentru utilizatorii comunitari, pentru care Coke 80+ este de o importanță strategică. Într-un asemenea caz, aprovizionarea în Comunitate cu Coke 80+ ar putea deveni total dependentă de producția chineză care ar beneficia în acel moment de o poziție dominantă pe piața comunitară. În acest sens, putem considera că existența unei surse de aprovizionare alternative este vitală pentru garantarea unui acces corespunzător la materiile prime.

| (100) | Informațiile furnizate Comisiei demonstrează că lipsa ofertei de cocs chinezesc Coke 80+ pentru export are loc, în prezent, din motive independente de procedura antidumping, dar care în schimb se bazează pe măsurile adoptate de către guvernul chinez privind frânarea exporturilor, inter alia, ale produsului vizat. Taxa de export pentru Coke 80+ a crescut, de asemenea, la 1 iunie 2007, de la 5 % la 15 %. Reducerea sau chiar dispariția industriei comunitare ar putea agrava aceste probleme și antrena o insuficiență a ofertei pentru industria comunitară. Pe de altă parte, eliminarea avantajelor dobândite în mod neloial prin practicile de antidumping are rolul de a preveni declinul industriei comunitare și de a contribui astfel la menținerea unui spectru larg de surse de aprovizionare și chiar de a întări concurența între producătorii actuali. |
| --- | --- |

(100)

Informațiile furnizate Comisiei demonstrează că lipsa ofertei de cocs chinezesc Coke 80+ pentru export are loc, în prezent, din motive independente de procedura antidumping, dar care în schimb se bazează pe măsurile adoptate de către guvernul chinez privind frânarea exporturilor, inter alia, ale produsului vizat. Taxa de export pentru Coke 80+ a crescut, de asemenea, la 1 iunie 2007, de la 5 % la 15 %. Reducerea sau chiar dispariția industriei comunitare ar putea agrava aceste probleme și antrena o insuficiență a ofertei pentru industria comunitară. Pe de altă parte, eliminarea avantajelor dobândite în mod neloial prin practicile de antidumping are rolul de a preveni declinul industriei comunitare și de a contribui astfel la menținerea unui spectru larg de surse de aprovizionare și chiar de a întări concurența între producătorii actuali.

(d)   Concluzie

| (101) | Elementele de probă furnizate Comisiei la acest nivel indică că Coke 80+ reprezintă doar o proporție marginală din ansamblul costurilor producătorilor de vată minerală bazaltică și a turnătoriilor și că impactul unei măsuri antidumping asupra costurilor poate fi considerat, prin urmare, ca fiind limitat. În plus, nu este exclus ca importatorii să suporte o parte din creșterea costurilor sau că utilizatorii ar putea repercuta, parțial sau integral, creșterea costurilor asupra consumatorilor lor finali. Prin urmare, se concluzionează că impactul măsurilor antidumping, precum cele propuse, nu va afecta în mod semnificativ situația economică a utilizatorilor. În vederea impactului limitat al unei măsuri antidumping privind costurile utilizatorilor, este puțin probabil ca instituirea măsurilor să antreneze închiderea vreunei fabrici. Prin urmare, impactul privind locurile de muncă în cazul utilizatorilor nu pare să fie semnificativ. |
| --- | --- |

(101)

Elementele de probă furnizate Comisiei la acest nivel indică că Coke 80+ reprezintă doar o proporție marginală din ansamblul costurilor producătorilor de vată minerală bazaltică și a turnătoriilor și că impactul unei măsuri antidumping asupra costurilor poate fi considerat, prin urmare, ca fiind limitat. În plus, nu este exclus ca importatorii să suporte o parte din creșterea costurilor sau că utilizatorii ar putea repercuta, parțial sau integral, creșterea costurilor asupra consumatorilor lor finali. Prin urmare, se concluzionează că impactul măsurilor antidumping, precum cele propuse, nu va afecta în mod semnificativ situația economică a utilizatorilor. În vederea impactului limitat al unei măsuri antidumping privind costurile utilizatorilor, este puțin probabil ca instituirea măsurilor să antreneze închiderea vreunei fabrici. Prin urmare, impactul privind locurile de muncă în cazul utilizatorilor nu pare să fie semnificativ.

4.   Concluzie privind interesul comunitar

| (102) | Ne putem aștepta ca această instituire a măsurilor antidumping să îmbunătățească rentabilitatea industriei comunitare cu efecte benefice importante privind condițiile competitive pe piața comunitară. Ținând seama de deteriorarea situației financiare a industriei comunitare, există un risc ca, în absența unor măsuri, industria comunitară să fie adusă în situația de a-și închide linia de producție și de a-și concedia angajații. În acest caz, piața comunitară va deveni din ce în ce mai dependentă de importuri. |
| --- | --- |

(102)

Ne putem aștepta ca această instituire a măsurilor antidumping să îmbunătățească rentabilitatea industriei comunitare cu efecte benefice importante privind condițiile competitive pe piața comunitară. Ținând seama de deteriorarea situației financiare a industriei comunitare, există un risc ca, în absența unor măsuri, industria comunitară să fie adusă în situația de a-și închide linia de producție și de a-și concedia angajații. În acest caz, piața comunitară va deveni din ce în ce mai dependentă de importuri.

| (103) | În ceea ce privește importatorii, în timp ce efectele negative ar putea lua forma unor creșteri de preț, aceste efecte ar putea fi limitate prin reducerea marjelor sau prin repercutarea majorării prețurilor asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(103)

În ceea ce privește importatorii, în timp ce efectele negative ar putea lua forma unor creșteri de preț, aceste efecte ar putea fi limitate prin reducerea marjelor sau prin repercutarea majorării prețurilor asupra utilizatorilor.

| (104) | În ceea ce privește utilizatorii, o taxă antidumping precum cea propusă ar avea un efect foarte limitat asupra costurilor de producție ale acestora. |
| --- | --- |

(104)

În ceea ce privește utilizatorii, o taxă antidumping precum cea propusă ar avea un efect foarte limitat asupra costurilor de producție ale acestora.

| (105) | Ținând seama de cele menționate anterior, se admite provizoriu că în cazul de față nu există un motiv absolut necesar care să împiedice instituirea măsurilor și că instituirea măsurilor ar fi conformă interesului Comunității. |
| --- | --- |

(105)

Ținând seama de cele menționate anterior, se admite provizoriu că în cazul de față nu există un motiv absolut necesar care să împiedice instituirea măsurilor și că instituirea măsurilor ar fi conformă interesului Comunității.

G.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (106) | Ținând seama de concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(106)

Ținând seama de concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (107) | Nivelul măsurilor antidumping provizorii trebuie să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impunere, utilizată provizoriu pentru acest calcul, este de 15,3 % din cifra de afaceri, ceea ce corespunde marjei medii realizate de către industria comunitară în cursul anilor 2003-2005. |
| --- | --- |

(107)

Nivelul măsurilor antidumping provizorii trebuie să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impunere, utilizată provizoriu pentru acest calcul, este de 15,3 % din cifra de afaceri, ceea ce corespunde marjei medii realizate de către industria comunitară în cursul anilor 2003-2005.

| (108) | Majorarea de preț necesară a fost determinată prin compararea prețului de import mediu, utilizat pentru a stabili subcotarea (a se vedea considerentul 43 de mai sus), cu prețul neprejudiciabil al produsului similar comercializat de către industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețului de vânzare al industriei comunitare astfel încât să reflecte marja de profit menționată anterior. Diferența rezultată din această comparație, exprimată în procente din valoarea CIF de import calculată are o valoare de 35,7 %, și anume inferioară marjei de dumping constatate. |
| --- | --- |

(108)

Majorarea de preț necesară a fost determinată prin compararea prețului de import mediu, utilizat pentru a stabili subcotarea (a se vedea considerentul 43 de mai sus), cu prețul neprejudiciabil al produsului similar comercializat de către industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețului de vânzare al industriei comunitare astfel încât să reflecte marja de profit menționată anterior. Diferența rezultată din această comparație, exprimată în procente din valoarea CIF de import calculată are o valoare de 35,7 %, și anume inferioară marjei de dumping constatate.

| (109) | Dat fiind că niciun producător-exportator din RPC nu a solicitat un tratament individual, un sigur nivel de eliminare a prejudiciului a fost calculat pentru toți exportatorii din RPC. |
| --- | --- |

(109)

Dat fiind că niciun producător-exportator din RPC nu a solicitat un tratament individual, un sigur nivel de eliminare a prejudiciului a fost calculat pentru toți exportatorii din RPC.

2.   Măsuri provizorii

| (110) | Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau prejudiciu, în conformitate cu norma taxei celei mai reduse. |
| --- | --- |

(110)

Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau prejudiciu, în conformitate cu norma taxei celei mai reduse.

| (111) | În baza celor de mai sus, ratele provizorii ale taxei antidumping ar trebui să se ridice la 35,7 %. |
| --- | --- |

(111)

În baza celor de mai sus, ratele provizorii ale taxei antidumping ar trebui să se ridice la 35,7 %.

3.   Forma măsurilor

| (112) | Măsurile antidumping pot lua diferite forme, scopul rămânând mereu același, și anume eliminarea efectelor dumpingului prejudiciabil. După PA, s-au observat creșteri semnificative în prețurile importurilor originare din China pentru produsele vizate; într-adevăr sub niveluri prejudiciabile. În aceste circumstanțe și dat fiind că în trecut, piața s-a caracterizat printr-o volatilitate sporită a prețului putem considera că o taxă sub forma unui preț minim la import („PMI”) este cea mai potrivită formă de măsură antidumping în acest caz. Un preț minim la import („PMI”) va asigura că produsul vizat nu este vândut la prețuri prejudiciabile și că în același timp, nu vor crește prețurile în mod nejustificat în momente în care acestea se află la un nivel suficient de ridicat. Ne putem aștepta ca un PMI să aducă stabilitate pe piață pentru că va asigura industriei comunitare un nivel de preț adecvat permițându-i să opereze în condiții economice viabile; în același timp, un asemenea preț va constitui un punct de referință pentru importatori și utilizatori în planificarea, cu suficient de mult timp înainte, a activităților lor economice. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile antidumping pot lua diferite forme, scopul rămânând mereu același, și anume eliminarea efectelor dumpingului prejudiciabil. După PA, s-au observat creșteri semnificative în prețurile importurilor originare din China pentru produsele vizate; într-adevăr sub niveluri prejudiciabile. În aceste circumstanțe și dat fiind că în trecut, piața s-a caracterizat printr-o volatilitate sporită a prețului putem considera că o taxă sub forma unui preț minim la import („PMI”) este cea mai potrivită formă de măsură antidumping în acest caz. Un preț minim la import („PMI”) va asigura că produsul vizat nu este vândut la prețuri prejudiciabile și că în același timp, nu vor crește prețurile în mod nejustificat în momente în care acestea se află la un nivel suficient de ridicat. Ne putem aștepta ca un PMI să aducă stabilitate pe piață pentru că va asigura industriei comunitare un nivel de preț adecvat permițându-i să opereze în condiții economice viabile; în același timp, un asemenea preț va constitui un punct de referință pentru importatori și utilizatori în planificarea, cu suficient de mult timp înainte, a activităților lor economice.

| (113) | Valoarea prețului minim la import rezultă din aplicarea, asupra prețurilor de export, a marjei de prejudiciu utilizate în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului în cursul PA. Prețul minim la import astfel calculat este de 227 EUR per tonă. |
| --- | --- |

(113)

Valoarea prețului minim la import rezultă din aplicarea, asupra prețurilor de export, a marjei de prejudiciu utilizate în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului în cursul PA. Prețul minim la import astfel calculat este de 227 EUR per tonă.

4.   Punerea în aplicare

| (114) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 14 de mai sus, Coke 80+ este importat în cadrul aceleiași nomenclaturi vamale ca și Coke 80–. Aceste două produse se diferențiază numai prin dimensiunile lor, dar sunt destinate pentru două sectoare distincte și sunt fabricate în principal de producători diferiți din Comunitate. Prezentul regulament vizează reglementarea importului pentru Coke 80+ pus în liberă circulație pe piața Comunității. Atâta timp cât importurile de Coke 80– pot conține un anumit procentaj de Coke 80+ este necesar să se asigure că instituirea unei taxe privind Coke 80+ nu antrenează, în cazul unor transporturi mixte, o aplicare nejustificată a taxelor privind Coke 80–. |
| --- | --- |

(114)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 14 de mai sus, Coke 80+ este importat în cadrul aceleiași nomenclaturi vamale ca și Coke 80–. Aceste două produse se diferențiază numai prin dimensiunile lor, dar sunt destinate pentru două sectoare distincte și sunt fabricate în principal de producători diferiți din Comunitate. Prezentul regulament vizează reglementarea importului pentru Coke 80+ pus în liberă circulație pe piața Comunității. Atâta timp cât importurile de Coke 80– pot conține un anumit procentaj de Coke 80+ este necesar să se asigure că instituirea unei taxe privind Coke 80+ nu antrenează, în cazul unor transporturi mixte, o aplicare nejustificată a taxelor privind Coke 80–.

| (115) | Prin urmare, taxa antidumping trebuie să se aplice și cocsului din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm care este expediat sub formă de amestec conținând cocs și cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm și cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mic, doar dacă se stabilește că cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm nu depășește 20 % din greutatea netă uscată a amestecului în cauză. Cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm conținută în astfel de amestecuri poate fi determinată pe baza eșantioanelor, în conformitate cu articolele 68-70 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (9). În cazurile în care cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm este determinată pe baza eșantioanelor, acesta din urmă trebuie să fie selecționat în conformitate cu norma ISO 18238:2006. |
| --- | --- |

(115)

Prin urmare, taxa antidumping trebuie să se aplice și cocsului din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm care este expediat sub formă de amestec conținând cocs și cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm și cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mic, doar dacă se stabilește că cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm nu depășește 20 % din greutatea netă uscată a amestecului în cauză. Cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm conținută în astfel de amestecuri poate fi determinată pe baza eșantioanelor, în conformitate cu articolele 68-70 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (9). În cazurile în care cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm este determinată pe baza eșantioanelor, acesta din urmă trebuie să fie selecționat în conformitate cu norma ISO 18238:2006.

| (116) | Totuși, dacă ar trebui să se constate că un amestec de cocs cu cărbune (Coke 80+ și Coke 80–) a fost descărcat și pus în liberă circulație pe piața comunitară sub codul NC ex 2704 00 19, înainte să fi fost verificat și este vândut drept Coke 80+, atunci va fi considerat echivalent produsului în cauză și va fi, așadar, supus dispozițiilor prezentului regulament. |
| --- | --- |

(116)

Totuși, dacă ar trebui să se constate că un amestec de cocs cu cărbune (Coke 80+ și Coke 80–) a fost descărcat și pus în liberă circulație pe piața comunitară sub codul NC ex 2704 00 19, înainte să fi fost verificat și este vândut drept Coke 80+, atunci va fi considerat echivalent produsului în cauză și va fi, așadar, supus dispozițiilor prezentului regulament.

5.   Dispoziție finală

| (117) | Este recunoscut că înainte de a ajunge la o concluzie definitivă, un anumit număr de elemente ca, de exemplu, volumul de import și prețurile la import, în special pentru 2004, efectele privind Comunitatea și piețele mondiale în urma recentelor decizii ale guvernului chinez în ceea ce privește exporturile de cocs, precum și fezabilitatea unui sistem de indexare aplicat prețului minim de import, necesită în continuare să fie examinate. Cu toate acestea, informațiile culese și analizate până în acest moment al anchetei arată clar existența unui dumping, a unui prejudiciu, a unei legături de cauzalitate între dumping și prejudiciu și faptul că instituirea măsurilor nu ar contraveni interesului Comunității. În consecință, putem concluziona că necesitatea obținerii unor informații mai ample și aprofundării analizei elementelor menționate anterior înaintea unei concluzii definitive nu constituie un impediment în instituirea unor măsuri provizorii. |
| --- | --- |

(117)

Este recunoscut că înainte de a ajunge la o concluzie definitivă, un anumit număr de elemente ca, de exemplu, volumul de import și prețurile la import, în special pentru 2004, efectele privind Comunitatea și piețele mondiale în urma recentelor decizii ale guvernului chinez în ceea ce privește exporturile de cocs, precum și fezabilitatea unui sistem de indexare aplicat prețului minim de import, necesită în continuare să fie examinate. Cu toate acestea, informațiile culese și analizate până în acest moment al anchetei arată clar existența unui dumping, a unui prejudiciu, a unei legături de cauzalitate între dumping și prejudiciu și faptul că instituirea măsurilor nu ar contraveni interesului Comunității. În consecință, putem concluziona că necesitatea obținerii unor informații mai ample și aprofundării analizei elementelor menționate anterior înaintea unei concluzii definitive nu constituie un impediment în instituirea unor măsuri provizorii.

| (118) | În interesul unei bune administrări, ar trebui fixată o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în limita de timp specificată în avizul de inițiere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, ar trebui precizat că toate concluziile privind instituirea de taxe, stabilite în sensul prezentului regulament, sunt provizorii și pot fi reexaminate în scopul instituirii oricărei taxe definitive, |
| --- | --- |

(118)

În interesul unei bune administrări, ar trebui fixată o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în limita de timp specificată în avizul de inițiere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, ar trebui precizat că toate concluziile privind instituirea de taxe, stabilite în sensul prezentului regulament, sunt provizorii și pot fi reexaminate în scopul instituirii oricărei taxe definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prin prezenta se instituie o taxă antidumping provizorie privind importurile de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originar din Republica Populară Chineză și incluse în codul NC ex 2704 00 19 (cod TARIC 2704001910). Diametrul bucăților de cocs trebuie să fie determinat în conformitate cu norma ISO 728:1995.

(2)   Valoarea taxei antidumping provizorii aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) este egală cu diferența dintre prețul minim de import de 227 EUR pe tonă și prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, în toate cazurile în care acesta din urmă este mai mic decât prețul minim de import.

(3)   Taxa antidumping se aplică, de asemenea, cocsului din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm care este expediat sub formă de amestec conținând cocs și cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm și cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mic, doar dacă se stabilește că cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm nu depășește 20 % din greutatea netă uscată a amestecului în cauză. Cantitatea de cocs cu un diametru mai mare de 80 mm conținut în astfel de amestecuri poate fi determinat pe baza eșantioanelor, în conformitate cu articolele 68-70 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92. În cazurile în care cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm este determinată pe baza eșantioanelor, acestea trebuie alese în conformitate cu norma ISO 18238:2006.

(4)   În cazul în care mărfurile au fost deteriorate înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat în mod proporțional în scopul stabilirii valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (10), prețul minim de import definit anterior se reduce în mod proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit. Prin urmare, taxa care trebuie percepută este egală cu diferența dintre prețul minim de import redus și prețul net franco frontieră, înainte de vămuire, redus.

(5)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) se supune dispoziției unei taxe de securitate, echivalentă cu cantitatea taxei provizorii.

(6)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, pot să-și prezinte punctul de vedere în scris și pot solicita să fie audiate de Comisie în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile vizate pot comenta aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2007.

Pentru Comisie

Peter MANDELSON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO C 313, 20.12.2006, p. 15.

2

(3)  JO L 141, 15.6.2000, p. 9.

3

(4)  JO L 316, 15.12.2000, p. 30. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 997/2004 al Consiliului (JO L 183, 20.5.2004, p. 1).

4

(5)  JO L 81, 19.3.2004, p. 89.

5

(6)  JO L 367, 14.12.2004, p. 3.

6

(7)  Din motive de confidențialitate și dat fiind faptul că doar două societăți sunt incluse în categoria „alți producători comunitari”, cifrele reprezentând consumul total CE sunt prezentate doar sub formă de interval.

7

(8)  Din motive de confidențialitate și dat fiind faptul că analizele vizează doar două companii, informațiile sunt prezentate doar ca intervale.

8

(9)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

9

(10)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 214/2007 (JO L 62, 1.3.2007, p. 6).

10

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 19.9.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/20

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 mai 2007

privind ajutorul de stat C 1/06 (ex NN 103/05) acordat de Spania în favoarea Chupa Chups

[notificată cu numărul C(2007) 1710]

(Numai versiunea în limba spaniolă este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/613/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

invitând părțile interesate să-și prezinte observațiile în conformitate cu dispoziția menționată anterior (1) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 22 aprilie 2005, Comisia a primit o sesizare din partea unui concurent privind un presupus ajutor acordat societății Chupa Chups SA Comisia a solicitat informații prin scrisorile din 10 iunie 2005 și din 7 septembrie 2005, la care Spania a răspuns prin scrisorile recomandate din 11 august 2005, 26 octombrie 2005, 18 noiembrie 2005 și 12 decembrie 2005. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 22 aprilie 2005, Comisia a primit o sesizare din partea unui concurent privind un presupus ajutor acordat societății Chupa Chups SA Comisia a solicitat informații prin scrisorile din 10 iunie 2005 și din 7 septembrie 2005, la care Spania a răspuns prin scrisorile recomandate din 11 august 2005, 26 octombrie 2005, 18 noiembrie 2005 și 12 decembrie 2005.

| (2) | La 25 ianuarie 2006, Comisia a decis deschiderea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, datorită îndoielilor privind compatibilitatea cu piața comună a diferitelor ajutoare acordate societății Chupa Chups de către diverse organisme publice. |
| --- | --- |

(2)

La 25 ianuarie 2006, Comisia a decis deschiderea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, datorită îndoielilor privind compatibilitatea cu piața comună a diferitelor ajutoare acordate societății Chupa Chups de către diverse organisme publice.

| (3) | Spania și-a prezentat observațiile prin intermediul scrisorii din 2 martie 2006. Comisia a solicitat informații autorităților din Spania la 25 aprilie 2006, 6 iulie 2006 și 24 noiembrie 2006. Autoritățile competente au răspuns prin scrisorile recomandate din 22 mai 2006, 5 septembrie 2006, 7 septembrie 2006, 20 octombrie 2006, 1 februarie 2007, 6 februarie 2007 și 12 martie 2007. |
| --- | --- |

(3)

Spania și-a prezentat observațiile prin intermediul scrisorii din 2 martie 2006. Comisia a solicitat informații autorităților din Spania la 25 aprilie 2006, 6 iulie 2006 și 24 noiembrie 2006. Autoritățile competente au răspuns prin scrisorile recomandate din 22 mai 2006, 5 septembrie 2006, 7 septembrie 2006, 20 octombrie 2006, 1 februarie 2007, 6 februarie 2007 și 12 martie 2007.

| (4) | Decizia Comisiei de deschidere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile cu privire la ajutor. Comisia a primit observații din partea Chupa Chups, înregistrate la 30 mai 2006 și din partea Inmobiliaria Casa Batlló, înregistrate la 8 august 2006. Observațiile în cauză au fost trimise autorităților spaniole la 28 septembrie 2006. Spania nu a reacționat la observațiile respective. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de deschidere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile cu privire la ajutor. Comisia a primit observații din partea Chupa Chups, înregistrate la 30 mai 2006 și din partea Inmobiliaria Casa Batlló, înregistrate la 8 august 2006. Observațiile în cauză au fost trimise autorităților spaniole la 28 septembrie 2006. Spania nu a reacționat la observațiile respective.

| (5) | Nu s-au primit informații suplimentare din partea unor părți terțe. Reclamantul nu a intervenit. |
| --- | --- |

(5)

Nu s-au primit informații suplimentare din partea unor părți terțe. Reclamantul nu a intervenit.

II.   DESCRIEREA BENEFICIARULUI ȘI A MĂSURILOR DE AJUTOR

| (6) | Chupa Chups SA este o societate holding a unui grup industrial înființat în Spania în 1940. Activitatea sa principală constă în fabricarea și comercializarea de dulciuri, în special de acadele. În prezent, grupul deține patru centre de producție situate în Rusia, Mexic, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) și Villamayor (Asturias). În iunie 2006, Chupa Chups, până în momentul respectiv un grup de asociații familiale, a fost vândută societății italiano-olandeze de caramele Perfetti Van Melle (3). |
| --- | --- |

(6)

Chupa Chups SA este o societate holding a unui grup industrial înființat în Spania în 1940. Activitatea sa principală constă în fabricarea și comercializarea de dulciuri, în special de acadele. În prezent, grupul deține patru centre de producție situate în Rusia, Mexic, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) și Villamayor (Asturias). În iunie 2006, Chupa Chups, până în momentul respectiv un grup de asociații familiale, a fost vândută societății italiano-olandeze de caramele Perfetti Van Melle (3).

| (7) | Începând cu 2002, grupul Chupa Chups a întâmpinat probleme economice grave, suportând pierderi consolidate de 22 500 000 EUR în 2002, 4 720 000 EUR în 2003 și 5 950 000 EUR în 2004, precum și un volum descrescător al vânzărilor (4). Având în vedere împrejurările, în 2002 conducerea a elaborat un plan de restructurare în vederea restabilirii situației financiare a societății:






  — | în iulie 2002, un grup de bănci private a acordat Chupa Chups un împrumut sindicalizat în valoare maximă de 75 milioane EUR. Contractul stipula o serie de obligații pentru societate și atingerea anumitor indici financiari. Operațiunea a fost garantată de diverse societăți care aparțin grupului (5). În 2005, băncile au oferit Chupa Chups posibilitatea de reînnoire a finanțării, dar, în cele din urmă, societatea a refuzat oferta; |
| --- | --- | --- |

(7)

Începând cu 2002, grupul Chupa Chups a întâmpinat probleme economice grave, suportând pierderi consolidate de 22 500 000 EUR în 2002, 4 720 000 EUR în 2003 și 5 950 000 EUR în 2004, precum și un volum descrescător al vânzărilor (4). Având în vedere împrejurările, în 2002 conducerea a elaborat un plan de restructurare în vederea restabilirii situației financiare a societății:

—

în iulie 2002, un grup de bănci private a acordat Chupa Chups un împrumut sindicalizat în valoare maximă de 75 milioane EUR. Contractul stipula o serie de obligații pentru societate și atingerea anumitor indici financiari. Operațiunea a fost garantată de diverse societăți care aparțin grupului (5). În 2005, băncile au oferit Chupa Chups posibilitatea de reînnoire a finanțării, dar, în cele din urmă, societatea a refuzat oferta;

| — | în martie 2003, proprietarii Chupa Chups au majorat capitalul societății cu fonduri suplimentare în valoare de 8 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

în martie 2003, proprietarii Chupa Chups au majorat capitalul societății cu fonduri suplimentare în valoare de 8 milioane EUR;

| — | modificarea structurii societății a permis creșterea fondurilor cu încă 6 790 000 EUR (6). |
| --- | --- |

—

modificarea structurii societății a permis creșterea fondurilor cu încă 6 790 000 EUR (6).

| (8) | În contextul acestei restructurări financiare, la 5 septembrie 2003, Instituto Catalán de Finanzas („ICF”, societate de creditare a guvernului regional catalan) a acordat societății Inmobiliaria Casa Batlló, SL („ICB”), filială a Chupa Chups, un credit în valoare de 35 milioane EUR. Creditul a fost garantat prin intermediul unei ipoteci asupra unui imobil proprietate a ICB (7), a cărui valoare a fost estimată de un evaluator independent la 71 milioane EUR. Acest credit (măsura 1), care a fost imediat preluat de Chupa Chups de la ICB prin intermediul unui împrumut subordonat (8), constituie baza sesizării care a dus la deschiderea investigației de către Comisie. Chupa Chups a folosit aceste fonduri pentru a anula o parte din împrumutul sindicalizat din 2002 (20 milioane EUR) și pentru a acoperi alte necesități de trezorerie. |
| --- | --- |

(8)

În contextul acestei restructurări financiare, la 5 septembrie 2003, Instituto Catalán de Finanzas („ICF”, societate de creditare a guvernului regional catalan) a acordat societății Inmobiliaria Casa Batlló, SL („ICB”), filială a Chupa Chups, un credit în valoare de 35 milioane EUR. Creditul a fost garantat prin intermediul unei ipoteci asupra unui imobil proprietate a ICB (7), a cărui valoare a fost estimată de un evaluator independent la 71 milioane EUR. Acest credit (măsura 1), care a fost imediat preluat de Chupa Chups de la ICB prin intermediul unui împrumut subordonat (8), constituie baza sesizării care a dus la deschiderea investigației de către Comisie. Chupa Chups a folosit aceste fonduri pentru a anula o parte din împrumutul sindicalizat din 2002 (20 milioane EUR) și pentru a acoperi alte necesități de trezorerie.

| (9) | Ulterior, investigația preliminară a Comisiei a dezvăluit diverse măsuri suplimentare în favoarea Chupa Chups, precum:






  — | subvenția în valoare de 1 580 000 EUR din partea Ministerului Agriculturii și Pescuitului din Spania, acordată sub formă de ajutor pentru investiția în fabrica din Barcelona (1989-1994) (măsura 2); |
| --- | --- | --- |

(9)

Ulterior, investigația preliminară a Comisiei a dezvăluit diverse măsuri suplimentare în favoarea Chupa Chups, precum:

—

subvenția în valoare de 1 580 000 EUR din partea Ministerului Agriculturii și Pescuitului din Spania, acordată sub formă de ajutor pentru investiția în fabrica din Barcelona (1989-1994) (măsura 2);

| — | subvenția în valoare de 4 330 000 EUR din partea „altor organisme publice”, pentru reconstrucția fabricii din Asturias (1994-1997) (măsura 3); |
| --- | --- |

—

subvenția în valoare de 4 330 000 EUR din partea „altor organisme publice”, pentru reconstrucția fabricii din Asturias (1994-1997) (măsura 3);

| — | subvenția în valoare de 6 710 000 EUR din partea a „diferite organisme publice” pentru extinderea fabricii din Asturias (1999-2003) (măsura 4); |
| --- | --- |

—

subvenția în valoare de 6 710 000 EUR din partea a „diferite organisme publice” pentru extinderea fabricii din Asturias (1999-2003) (măsura 4);

| — | un credit fără dobândă în valoare de 2 800 000 EUR acordat în 2004 de Ministerul de Științe și Tehnologie din Spania (măsura 5); |
| --- | --- |

—

un credit fără dobândă în valoare de 2 800 000 EUR acordat în 2004 de Ministerul de Științe și Tehnologie din Spania (măsura 5);

| — | subvenții suplimentare nespecificate în valoare de 1 540 000 EUR (2004) (măsura 6); |
| --- | --- |

—

subvenții suplimentare nespecificate în valoare de 1 540 000 EUR (2004) (măsura 6);

| — | din cei 11 150 000 EUR, care reprezintă valoarea cumulată a măsurilor 3 și 4, la sfârșitul anului 2004, Chupa Chups trebuia să mai primească încă 5 milioane EUR. În 2005, o bancă privată a acordat Chupa Chups un împrumut de 4 480 000 EUR. Împrumutul a fost garantat de guvernul regional din Asturias, căruia Chupa Chups i-a oferit drept garanție cei 4 480 000 EUR, reprezentând subvențiile neîncasate, și un depozit bancar de 300 000 EUR (măsura 7); |
| --- | --- |

—

din cei 11 150 000 EUR, care reprezintă valoarea cumulată a măsurilor 3 și 4, la sfârșitul anului 2004, Chupa Chups trebuia să mai primească încă 5 milioane EUR. În 2005, o bancă privată a acordat Chupa Chups un împrumut de 4 480 000 EUR. Împrumutul a fost garantat de guvernul regional din Asturias, căruia Chupa Chups i-a oferit drept garanție cei 4 480 000 EUR, reprezentând subvențiile neîncasate, și un depozit bancar de 300 000 EUR (măsura 7);

| — | în februarie 2004, Serviciul de taxe din Spania a autorizat Chupa Chups să fracționeze plata datoriei sale, sub formă de TVA și impozit, în rate trimestriale a căror dată-limită este stabilită la 20 februarie 2008. În vederea garantării reeșalonării în cauză, a fost constituită o nouă ipotecă asupra Casa Batlló (măsura 8). |
| --- | --- |

—

în februarie 2004, Serviciul de taxe din Spania a autorizat Chupa Chups să fracționeze plata datoriei sale, sub formă de TVA și impozit, în rate trimestriale a căror dată-limită este stabilită la 20 februarie 2008. În vederea garantării reeșalonării în cauză, a fost constituită o nouă ipotecă asupra Casa Batlló (măsura 8).

III.   MOTIVE DE DESCHIDERE A PROCEDURII

| (10) | În decizia sa din 25 ianuarie 2005 de deschidere a procedurii de investigație formală („decizia de deschidere”), Comisia și-a exprimat suspiciunile conform cărora Chupa Chups a fost favorizată prin intermediul finanțării acordate de ICF (măsura 1 menționată anterior), având în vedere următoarele:






  — | creditul acordat de ICB nu include niciuna dintre condițiile restrictive referitoare la împrumutul sindicalizat încheiat între Chupa Chups și băncile private anul precedent; |
| --- | --- | --- |

(10)

În decizia sa din 25 ianuarie 2005 de deschidere a procedurii de investigație formală („decizia de deschidere”), Comisia și-a exprimat suspiciunile conform cărora Chupa Chups a fost favorizată prin intermediul finanțării acordate de ICF (măsura 1 menționată anterior), având în vedere următoarele:

—

creditul acordat de ICB nu include niciuna dintre condițiile restrictive referitoare la împrumutul sindicalizat încheiat între Chupa Chups și băncile private anul precedent;

| — | condițiile acordate de ICF erau probabil mai bune pentru grup decât cele aferente împrumutului sindicalizat din 2002, dat fiind faptul că împrumutul acordat de ICF a fost imediat folosit pentru anularea parțială a împrumutului sindicalizat; |
| --- | --- |

—

condițiile acordate de ICF erau probabil mai bune pentru grup decât cele aferente împrumutului sindicalizat din 2002, dat fiind faptul că împrumutul acordat de ICF a fost imediat folosit pentru anularea parțială a împrumutului sindicalizat;

| — | rata dobânzii creditului acordat de ICF părea să corespundă dobânzii pieței aplicabile societăților rentabile, în timp ce, la momentul respectiv, Chupa Chups era deja o societate aflată în dificultate, în sensul orientărilor de salvare și restructurare (9); |
| --- | --- |

—

rata dobânzii creditului acordat de ICF părea să corespundă dobânzii pieței aplicabile societăților rentabile, în timp ce, la momentul respectiv, Chupa Chups era deja o societate aflată în dificultate, în sensul orientărilor de salvare și restructurare (9);

| — | autoritățile spaniole nu au declarat motivul pentru care nicio bancă privată nu și-a exprimat dorința de a acorda finanțare în condiții comparabile celor oferite de ICF și nici care erau condițiile aferente împrumutului sindicalizat din 30 iulie 2002. |
| --- | --- |

—

autoritățile spaniole nu au declarat motivul pentru care nicio bancă privată nu și-a exprimat dorința de a acorda finanțare în condiții comparabile celor oferite de ICF și nici care erau condițiile aferente împrumutului sindicalizat din 30 iulie 2002.

| (11) | În ceea ce privește măsurile 2-8 menționate anterior, decizia de deschidere făcea trimitere la faptul că autoritățile spaniole nu au răspuns cererii de informare a Comisiei cu privire la tipul și justificarea acestor măsuri. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește măsurile 2-8 menționate anterior, decizia de deschidere făcea trimitere la faptul că autoritățile spaniole nu au răspuns cererii de informare a Comisiei cu privire la tipul și justificarea acestor măsuri.

IV.   OBSERVAȚIILE SPANIEI

| (12) | Spania a contestat evaluarea inițială a Comisiei, conform căreia creditul acordat de ICF oferea un avantaj grupului Chupa Chups și, prin urmare, constituia un ajutor de stat. Autoritățile spaniole au argumentat, în special, următoarele:






  — | împrumutul sindicalizat din 2002 a fost încheiat între Chupa Chups și un grup de bănci private, în timp ce creditul acordat de ICF a fost acordat unei filiale a Chupa Chups, ICB, care curând după aceea s-a desprins complet de grup (10). Prin urmare, creditorii și împrumutații erau diferiți în cazul ambelor operațiuni; |
| --- | --- | --- |

(12)

Spania a contestat evaluarea inițială a Comisiei, conform căreia creditul acordat de ICF oferea un avantaj grupului Chupa Chups și, prin urmare, constituia un ajutor de stat. Autoritățile spaniole au argumentat, în special, următoarele:

—

împrumutul sindicalizat din 2002 a fost încheiat între Chupa Chups și un grup de bănci private, în timp ce creditul acordat de ICF a fost acordat unei filiale a Chupa Chups, ICB, care curând după aceea s-a desprins complet de grup (10). Prin urmare, creditorii și împrumutații erau diferiți în cazul ambelor operațiuni;

| — | garanțiile erau, de asemenea, foarte diferite. Împrumutul sindicalizat din 2002 acordat Chupa Chups nu oferea niciun bun imobil drept garanție. În special, societatea nu era în măsură să ofere ipoteca de rang 1 în cauză, datorită faptului că imobilul era proprietatea ICB (11). În schimb, Chupa Chups a garantat împrumutul făcut, luându-și angajamentul de a îndeplini diferite obligații și de a se conforma anumitor indici financiari; |
| --- | --- |

—

garanțiile erau, de asemenea, foarte diferite. Împrumutul sindicalizat din 2002 acordat Chupa Chups nu oferea niciun bun imobil drept garanție. În special, societatea nu era în măsură să ofere ipoteca de rang 1 în cauză, datorită faptului că imobilul era proprietatea ICB (11). În schimb, Chupa Chups a garantat împrumutul făcut, luându-și angajamentul de a îndeplini diferite obligații și de a se conforma anumitor indici financiari;

| — | de asemenea, rata dobânzii aferentă împrumutului sindicalizat acordat Chupa Chups a avut la bază îndeplinirea acestor angajamente. Având în vedere rezultatele societății începând cu 2004, acest lucru a dus la apariția în ultimă instanță a unor rate echivalente sau, inclusiv, mai reduse în comparație cu cele aplicate de ICF și ICB; |
| --- | --- |

—

de asemenea, rata dobânzii aferentă împrumutului sindicalizat acordat Chupa Chups a avut la bază îndeplinirea acestor angajamente. Având în vedere rezultatele societății începând cu 2004, acest lucru a dus la apariția în ultimă instanță a unor rate echivalente sau, inclusiv, mai reduse în comparație cu cele aplicate de ICF și ICB;

| — | ICB nu este o societate aflată în dificultate, ci o societate imobiliară fără probleme, cu venituri suficiente pentru a face față obligațiilor sale de plată. În plus, aceasta a acordat garanții mai mult decât suficiente pentru garantarea creditului acordat de ICF. Prin urmare, acest credit a fost contractat în condițiile normale ale pieței ipotecare (în care ratele dobânzii sunt în general inferioare tipurilor aplicate altor tipuri de împrumuturi (12) și nu a solicitat nicio primă de risc sau aplicarea clauzelor restrictive incluse în împrumutul sindicalizat al Chupa Chups. Același credit ar fi putut fi contractat la orice bancă privată în condiții asemănătoare; |
| --- | --- |

—

ICB nu este o societate aflată în dificultate, ci o societate imobiliară fără probleme, cu venituri suficiente pentru a face față obligațiilor sale de plată. În plus, aceasta a acordat garanții mai mult decât suficiente pentru garantarea creditului acordat de ICF. Prin urmare, acest credit a fost contractat în condițiile normale ale pieței ipotecare (în care ratele dobânzii sunt în general inferioare tipurilor aplicate altor tipuri de împrumuturi (12) și nu a solicitat nicio primă de risc sau aplicarea clauzelor restrictive incluse în împrumutul sindicalizat al Chupa Chups. Același credit ar fi putut fi contractat la orice bancă privată în condiții asemănătoare;

| — | în concluzie, principiul investitorului într-o economie de piață se aplică creditului principal dintre ICF și ICB, în timp ce împrumutul subordonat dintre ICB și Chupa Chups constituie în primul rând o operațiune financiară între două părți private (și, prin urmare, nerelevantă în ceea ce privește controlul ajutoarelor de stat). |
| --- | --- |

—

în concluzie, principiul investitorului într-o economie de piață se aplică creditului principal dintre ICF și ICB, în timp ce împrumutul subordonat dintre ICB și Chupa Chups constituie în primul rând o operațiune financiară între două părți private (și, prin urmare, nerelevantă în ceea ce privește controlul ajutoarelor de stat).

| (13) | În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 2 a fost acordată între 1989 și 1994, mai precis, cu mai mult de zece ani înainte de prima intervenție a Comisiei în cazul de față, respectiv o solicitare de informare din mai 2005. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 2 a fost acordată între 1989 și 1994, mai precis, cu mai mult de zece ani înainte de prima intervenție a Comisiei în cazul de față, respectiv o solicitare de informare din mai 2005.

| (14) | În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 3 poate fi împărțită în:






  — | 3 600 000 EUR sub formă de ajutor acordat înainte de 1995; |
| --- | --- | --- |

(14)

În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 3 poate fi împărțită în:

—

3 600 000 EUR sub formă de ajutor acordat înainte de 1995;

| — | 730 000 EUR sub formă de ajutor, care corespund unui procent de ajutor de 13 %, acordat la 14 martie 1997 de Guvernul Regional din Asturias în temeiul Decretului 7/96 din 15 februarie, prin care au fost stabilite diferite programe de ajutor privind întreprinderile mici și mijlocii (13) (denumit în continuare, „Decretul 7/96”). Autoritățile spaniole consideră că acest ajutor trebuie să fie considerat o extindere a sistemului de ajutoare N 448/94 acordată întreprinderilor mici și mijlocii din Asturias (aplicabilă în mod excepțional întreprinderilor mari care contribuie la dezvoltarea regională) (14). Măsura a constituit un supliment la ajutorul acordat în 1994 de Spania, în conformitate cu Legea 50/85 din 27 decembrie privind subvențiile regionale pentru rectificarea dezechilibrelor economice interteritoriale (LIR), aprobată de Comisie (15). |
| --- | --- |

—

730 000 EUR sub formă de ajutor, care corespund unui procent de ajutor de 13 %, acordat la 14 martie 1997 de Guvernul Regional din Asturias în temeiul Decretului 7/96 din 15 februarie, prin care au fost stabilite diferite programe de ajutor privind întreprinderile mici și mijlocii (13) (denumit în continuare, „Decretul 7/96”). Autoritățile spaniole consideră că acest ajutor trebuie să fie considerat o extindere a sistemului de ajutoare N 448/94 acordată întreprinderilor mici și mijlocii din Asturias (aplicabilă în mod excepțional întreprinderilor mari care contribuie la dezvoltarea regională) (14). Măsura a constituit un supliment la ajutorul acordat în 1994 de Spania, în conformitate cu Legea 50/85 din 27 decembrie privind subvențiile regionale pentru rectificarea dezechilibrelor economice interteritoriale (LIR), aprobată de Comisie (15).

| (15) | În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 4 poate fi împărțită în următoarele puncte:









  Anul | Organismul public care a acordat ajutorul | Temei juridic național | Subvenție
  (milioane EUR) | Procentul de ajutor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Ministerul Economiei și Finanțelor | LIR | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Ministerul Industriei, Turismului și Comerțului | Ordinul din 6 martie 1998
  („Industria minieră 1”) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Ministerul Industriei, Turismului și Comerțului | Ordinul din 17 decembrie 2001
  („Industria minieră 2”) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Guvernul Provinciei Asturias | Decretul 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Guvernul Provinciei Asturias | Decretul 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 4 poate fi împărțită în următoarele puncte:

Anul

Organismul public care a acordat ajutorul

Temei juridic național

Subvenție

(milioane EUR)

Procentul de ajutor

2000

Ministerul Economiei și Finanțelor

LIR

2,55

13 %

1999

Ministerul Industriei, Turismului și Comerțului

Ordinul din 6 martie 1998

(„Industria minieră 1”) (16)

1,98

14 %

2003

Ministerul Industriei, Turismului și Comerțului

Ordinul din 17 decembrie 2001

(„Industria minieră 2”) (17)

0,8

12 %

2000

Guvernul Provinciei Asturias

Decretul 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Guvernul Provinciei Asturias

Decretul 41/2000

0,69

9 %

| (16) | În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 5 a fost acordată în temeiul sistemului de ajutoare existente „Activități desfășurate de Centrul pentru dezvoltare industrială – CDTI – Dezvoltare tehnologică” (19). |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile spaniole, măsura 5 a fost acordată în temeiul sistemului de ajutoare existente „Activități desfășurate de Centrul pentru dezvoltare industrială – CDTI – Dezvoltare tehnologică” (19).

| (17) | Conform autorităților spaniole, măsura 6 face trimitere la o subvenție de 1 590 000 EUR din partea Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă (FEOGA) privind rambursările aferente exportului către țări terțe. |
| --- | --- |

(17)

Conform autorităților spaniole, măsura 6 face trimitere la o subvenție de 1 590 000 EUR din partea Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă (FEOGA) privind rambursările aferente exportului către țări terțe.

| (18) | Autoritățile spaniole au invocat faptul că operațiunea de creditare garantată de Guvernul Regional din Asturias a constat în acordarea în favoarea societății Chupa Chups a sumelor aferente subvențiilor la care avea deja dreptul. Aceste subvenții au fost acordate în vederea extinderii fabricii din Asturias, o condiție deja îndeplinită de societate la momentul acordării creditului. În schimbul garanției publice, Chupa Chups a promis guvernului din Asturias drepturile sale asupra subvențiilor, pentru o sumă de 4 480 000 EUR. |
| --- | --- |

(18)

Autoritățile spaniole au invocat faptul că operațiunea de creditare garantată de Guvernul Regional din Asturias a constat în acordarea în favoarea societății Chupa Chups a sumelor aferente subvențiilor la care avea deja dreptul. Aceste subvenții au fost acordate în vederea extinderii fabricii din Asturias, o condiție deja îndeplinită de societate la momentul acordării creditului. În schimbul garanției publice, Chupa Chups a promis guvernului din Asturias drepturile sale asupra subvențiilor, pentru o sumă de 4 480 000 EUR.

| (19) | Prin urmare, garanția acordată de Guvernul Regional din Asturias era acoperită de angajamentul luat de Chupa Chups față de diferite autorități publice. |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, garanția acordată de Guvernul Regional din Asturias era acoperită de angajamentul luat de Chupa Chups față de diferite autorități publice.

| (20) | Autoritățile spaniole au invocat faptul că fracționarea datoriei Chupa Chups sub formă de TVA și impozit a rezultat din simpla aplicare a legislației fiscale din Spania (20), care stabilește criteriile de eligibilitate – în special în ceea ce privește situația financiară a societății și tipul de garanții necesare, și ratele aplicabile penalizărilor de întârziere (ratele dobânzii care au fost aplicate efectiv societății). Prin urmare, consideră că autoritățile fiscale nu au făcut uz de nicio competență discreționară. |
| --- | --- |

(20)

Autoritățile spaniole au invocat faptul că fracționarea datoriei Chupa Chups sub formă de TVA și impozit a rezultat din simpla aplicare a legislației fiscale din Spania (20), care stabilește criteriile de eligibilitate – în special în ceea ce privește situația financiară a societății și tipul de garanții necesare, și ratele aplicabile penalizărilor de întârziere (ratele dobânzii care au fost aplicate efectiv societății). Prin urmare, consideră că autoritățile fiscale nu au făcut uz de nicio competență discreționară.

V.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE INTERESATE

| (21) | Observațiile Chupa Chups au reluat argumentele folosite de autoritățile spaniole în ceea ce privește absența ajutorului de stat în cazul creditului acordat de ICF. Acestea au oferit, de asemenea, date detaliate asemănătoare celor prezentate de Spania în ceea ce privește măsurile incluse în decizia de deschidere. Chupa Chups a invocat, de asemenea, faptul că, pe lângă rambursările din partea FEOGA, măsura 6 includea și o subvenție de 100 000 EUR acordată de Institutul de Comerț Exterior (ICEX) în 2003 în vederea punerii în aplicare a unui program prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1159/2000 al Comisiei (21) din 30 mai 2000 privind acțiunile de informare și publicitate pe care trebuie să le întreprindă statele membre în legătură cu intervențiile Fondurilor Structurale. |
| --- | --- |

(21)

Observațiile Chupa Chups au reluat argumentele folosite de autoritățile spaniole în ceea ce privește absența ajutorului de stat în cazul creditului acordat de ICF. Acestea au oferit, de asemenea, date detaliate asemănătoare celor prezentate de Spania în ceea ce privește măsurile incluse în decizia de deschidere. Chupa Chups a invocat, de asemenea, faptul că, pe lângă rambursările din partea FEOGA, măsura 6 includea și o subvenție de 100 000 EUR acordată de Institutul de Comerț Exterior (ICEX) în 2003 în vederea punerii în aplicare a unui program prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1159/2000 al Comisiei (21) din 30 mai 2000 privind acțiunile de informare și publicitate pe care trebuie să le întreprindă statele membre în legătură cu intervențiile Fondurilor Structurale.

| (22) | Inmobiliaria Casa Batlló a prezentat situațiile financiare anuale aferente anilor 2001 și 2004, precum și situațiile financiare anuale aferente aceleași perioade ale „Casa Batlló, SL”. |
| --- | --- |

(22)

Inmobiliaria Casa Batlló a prezentat situațiile financiare anuale aferente anilor 2001 și 2004, precum și situațiile financiare anuale aferente aceleași perioade ale „Casa Batlló, SL”.

VI.   EVALUAREA AJUTORULUI

1.   Existența ajutorului de stat

| (23) | Articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE prevede că ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, sunt incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(23)

Articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE prevede că ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, sunt incompatibile cu piața comună.

(1.1)   Măsura 1: Creditul acordat de ICF (2003)

| (24) | În ceea ce privește creditul acordat de ICF, trebuie apreciat dacă acesta conferă societății Chupa Chups un ajutor pe care aceasta nu l-ar fi putut obține în condițiile pieței. Astfel, Comisia trebuie să evalueze dacă acest organism public a acționat în modul în care ar fi trebuit să acționeze un potențial investitor într-o economie de piață în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește creditul acordat de ICF, trebuie apreciat dacă acesta conferă societății Chupa Chups un ajutor pe care aceasta nu l-ar fi putut obține în condițiile pieței. Astfel, Comisia trebuie să evalueze dacă acest organism public a acționat în modul în care ar fi trebuit să acționeze un potențial investitor într-o economie de piață în circumstanțe similare.

| (25) | În conformitate cu cele menționate în secțiunea IV, prin intermediul deciziei de deschidere, Spania a prezentat informații care demonstrau faptul că împrumutul sindicalizat din 2002 și creditul acordat de ICF nu pot fi comparate, având în vedere faptul că împrumutații erau diferiți în cazul celor două operațiuni, garanțiile fiind și ele diferite, iar ICB nu era o societate aflată în dificultate și a acordat o garanție mai mult decât suficientă în vederea garantării creditului acordat de ICF. |
| --- | --- |

(25)

În conformitate cu cele menționate în secțiunea IV, prin intermediul deciziei de deschidere, Spania a prezentat informații care demonstrau faptul că împrumutul sindicalizat din 2002 și creditul acordat de ICF nu pot fi comparate, având în vedere faptul că împrumutații erau diferiți în cazul celor două operațiuni, garanțiile fiind și ele diferite, iar ICB nu era o societate aflată în dificultate și a acordat o garanție mai mult decât suficientă în vederea garantării creditului acordat de ICF.

| (26) | În temeiul informațiilor și al argumentelor puse la dispoziție de Spania, Comisia consideră că a fost demonstrat faptul că operațiunea de creditare principală dintre ICF și ICB a fost realizată în conformitate cu principiul investitorului într-o economie de piață și că împrumutul subordonat dintre ICB și Chupa Chups reprezintă o operațiune financiară între două părți private. |
| --- | --- |

(26)

În temeiul informațiilor și al argumentelor puse la dispoziție de Spania, Comisia consideră că a fost demonstrat faptul că operațiunea de creditare principală dintre ICF și ICB a fost realizată în conformitate cu principiul investitorului într-o economie de piață și că împrumutul subordonat dintre ICB și Chupa Chups reprezintă o operațiune financiară între două părți private.

| (27) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 1 nu implică un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(27)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 1 nu implică un ajutor de stat.

(1.2)   Măsurile 2-5

| (28) | Măsurile 2-5 au reprezentat subvenții publice acordate direct societății Chupa Chups și au implicat atribuirea de resurse de stat care au avantajat o societate privată. În ceea ce privește în special măsura 5, Spania a utilizat resurse de stat prin acordarea societății a unui împrumut scutit de dobândă. Măsurile acordate Chupa Chups i-au conferit anumite avantaje față de concurenții săi, denaturând concurența, deoarece prin această metodă și-a consolidat poziția financiară și și-a sporit capacitatea de investiție. Întrucât Chupa Chups operează pe piața caramelelor, sector în care există schimburi comerciale între statele membre, și este o societate care operează pe piața internațională, criteriul privind afectarea comerțului intracomunitar este, de asemenea, îndeplinit. |
| --- | --- |

(28)

Măsurile 2-5 au reprezentat subvenții publice acordate direct societății Chupa Chups și au implicat atribuirea de resurse de stat care au avantajat o societate privată. În ceea ce privește în special măsura 5, Spania a utilizat resurse de stat prin acordarea societății a unui împrumut scutit de dobândă. Măsurile acordate Chupa Chups i-au conferit anumite avantaje față de concurenții săi, denaturând concurența, deoarece prin această metodă și-a consolidat poziția financiară și și-a sporit capacitatea de investiție. Întrucât Chupa Chups operează pe piața caramelelor, sector în care există schimburi comerciale între statele membre, și este o societate care operează pe piața internațională, criteriul privind afectarea comerțului intracomunitar este, de asemenea, îndeplinit.

| (29) | În temeiul celor de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile 2-5 constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Autoritățile spaniole nu contestă această analiză. |
| --- | --- |

(29)

În temeiul celor de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile 2-5 constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Autoritățile spaniole nu contestă această analiză.

(1.3)   Măsura 6: Subvenții suplimentare nespecificate în valoare de 1 540 000 EUR

| (30) | În temeiul informațiilor primite de Spania și de Chupa Chups, se concluzionează faptul că măsura 6 include următoarele elemente:






  — | o subvenție de 1 590 000 EUR din partea FEOGA privind rambursările aferente exportului către țări terțe (22). Comisia observă faptul că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (a se vedea hotărârea din 13 octombrie 1982 privind cauza 213-215/81, Norddeutsches Vieh- und Fleischkontor, considerentul 22), fondurile de export acordate de FEOGA în conformitate cu normele Politicii Agricole Comune (PAC) nu constituie un ajutor de stat (23). Prin urmare, această măsură nu conține elemente specifice unui ajutor de stat; |
| --- | --- | --- |

(30)

În temeiul informațiilor primite de Spania și de Chupa Chups, se concluzionează faptul că măsura 6 include următoarele elemente:

—

o subvenție de 1 590 000 EUR din partea FEOGA privind rambursările aferente exportului către țări terțe (22). Comisia observă faptul că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (a se vedea hotărârea din 13 octombrie 1982 privind cauza 213-215/81, Norddeutsches Vieh- und Fleischkontor, considerentul 22), fondurile de export acordate de FEOGA în conformitate cu normele Politicii Agricole Comune (PAC) nu constituie un ajutor de stat (23). Prin urmare, această măsură nu conține elemente specifice unui ajutor de stat;

| — | în conformitate cu observațiile Chupa Chups, primite la 30 mai 2006, măsura 6 include, de asemenea, o subvenție de 100 000 EUR din partea ICEX, acordată în 2003 în cadrul programului Plan de Marcas Españolas pentru activități legate de promovarea mărcii „Chupa Chups” în Coreea de Sud. Acest program a fost inițiat de ICEX în 2003 și, conform Chupa Chups, autoritățile spaniole au considerat, la momentul alocării, că subvenția acordată societății se conforma dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1159/2000. Spania nu a respins afirmația Chupa Chups conform căreia această subvenție făcea parte din „subvențiile suplimentare nespecificate” în valoare de 1 540 000 EUR identificate la punctul 5 din decizia de deschidere a procedurii. De asemenea, Spania nu a înaintat nicio observație cu privire la natura subvenției. Concret, cu toate că suma în cauză este mică și având în vedere investigația Comisiei în această privință, Spania nu a invocat faptul că subvenția primită s-a bazat pe condițiile privind ajutoarele de minimis aplicabile la momentul respectiv (24). |
| --- | --- |

—

în conformitate cu observațiile Chupa Chups, primite la 30 mai 2006, măsura 6 include, de asemenea, o subvenție de 100 000 EUR din partea ICEX, acordată în 2003 în cadrul programului Plan de Marcas Españolas pentru activități legate de promovarea mărcii „Chupa Chups” în Coreea de Sud. Acest program a fost inițiat de ICEX în 2003 și, conform Chupa Chups, autoritățile spaniole au considerat, la momentul alocării, că subvenția acordată societății se conforma dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1159/2000. Spania nu a respins afirmația Chupa Chups conform căreia această subvenție făcea parte din „subvențiile suplimentare nespecificate” în valoare de 1 540 000 EUR identificate la punctul 5 din decizia de deschidere a procedurii. De asemenea, Spania nu a înaintat nicio observație cu privire la natura subvenției. Concret, cu toate că suma în cauză este mică și având în vedere investigația Comisiei în această privință, Spania nu a invocat faptul că subvenția primită s-a bazat pe condițiile privind ajutoarele de minimis aplicabile la momentul respectiv (24).

| (31) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 6 constituie un ajutor de stat, în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, în valoare de 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(31)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura 6 constituie un ajutor de stat, în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, în valoare de 100 000 EUR.

(1.4)   Măsura 7: Garanția Guvernului Regional din Asturias (2005)

| (32) | Având în vedere informațiile oferite de Spania, descrise mai sus la secțiunea IV, Comisia consideră că garanția acordată de Chupa Chups Guvernului Regional din Asturias a fost garantată prin drepturile ferme de credit, deținute de Chupa Chups, ale diverselor autorități publice. Comisia consideră, în special, că Chupa Chups avea dreptul formal de a primi subvențiile în cauză la momentul acordării creditului și că, în conformitate cu analiza realizată anterior (a se vedea evaluarea măsurii 4), subvențiile respective reprezentau ajutoare compatibile, cu excepția sumei de 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

Având în vedere informațiile oferite de Spania, descrise mai sus la secțiunea IV, Comisia consideră că garanția acordată de Chupa Chups Guvernului Regional din Asturias a fost garantată prin drepturile ferme de credit, deținute de Chupa Chups, ale diverselor autorități publice. Comisia consideră, în special, că Chupa Chups avea dreptul formal de a primi subvențiile în cauză la momentul acordării creditului și că, în conformitate cu analiza realizată anterior (a se vedea evaluarea măsurii 4), subvențiile respective reprezentau ajutoare compatibile, cu excepția sumei de 800 000 EUR.

| (33) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că intervenția Guvernului din Asturias nu a implicat niciun risc semnificativ și că, prin urmare, nu a constituit un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că intervenția Guvernului din Asturias nu a implicat niciun risc semnificativ și că, prin urmare, nu a constituit un ajutor de stat.

(1.5)   Măsura 8: Reeșalonarea datoriei de către serviciul de taxe

| (34) | Informațiile puse la dispoziție de autoritățile spaniole ca răspuns la decizia de deschidere a procedurii demonstrează următoarele:






  — | administrația publică spaniolă trebuie să respecte obligatoriu procedurile prevăzute în Legea generală fiscală 58/2003 și legile complementare. Este vorba despre proceduri cu caracter administrativ și numai în anumite cazuri specifice, în conformitate cu cele stabilite prin lege, este nevoie ca administrația să recurgă la proceduri juridice; |
| --- | --- | --- |

(34)

Informațiile puse la dispoziție de autoritățile spaniole ca răspuns la decizia de deschidere a procedurii demonstrează următoarele:

—

administrația publică spaniolă trebuie să respecte obligatoriu procedurile prevăzute în Legea generală fiscală 58/2003 și legile complementare. Este vorba despre proceduri cu caracter administrativ și numai în anumite cazuri specifice, în conformitate cu cele stabilite prin lege, este nevoie ca administrația să recurgă la proceduri juridice;

| — | cifrele legale de reeșalonare sau fracționare a plăților sunt stipulate în articolul 65 din Legea 58/2003; |
| --- | --- |

—

cifrele legale de reeșalonare sau fracționare a plăților sunt stipulate în articolul 65 din Legea 58/2003;

| — | posibilitatea de solicitare a unei reeșalonări a plăților este posibilă pentru orice contribuabil; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de solicitare a unei reeșalonări a plăților este posibilă pentru orice contribuabil;

| — | aprobarea unei reeșalonări este condiționată de oferirea de garanții care să acopere suma reeșalonată, plata dobânzilor aferente reeșalonării și o suprataxă de 25 % aplicată la valoarea totală. În acest caz, Chupa Chups a pus la dispoziție o ipotecă care acoperea 15 240 000 EUR, suma rezultată în urma calculelor; |
| --- | --- |

—

aprobarea unei reeșalonări este condiționată de oferirea de garanții care să acopere suma reeșalonată, plata dobânzilor aferente reeșalonării și o suprataxă de 25 % aplicată la valoarea totală. În acest caz, Chupa Chups a pus la dispoziție o ipotecă care acoperea 15 240 000 EUR, suma rezultată în urma calculelor;

| — | Chupa Chups nu a beneficiat de niciun moratoriu fiscal, ci de posibilitatea de a plăti în rate. Astfel, plățile efectuate au generat dobânzi de tipul celor stabilite în legile din Spania pentru fiecare perioadă. Acestea erau similare dobânzilor pieței aplicate altor tipuri de credite; |
| --- | --- |

—

Chupa Chups nu a beneficiat de niciun moratoriu fiscal, ci de posibilitatea de a plăti în rate. Astfel, plățile efectuate au generat dobânzi de tipul celor stabilite în legile din Spania pentru fiecare perioadă. Acestea erau similare dobânzilor pieței aplicate altor tipuri de credite;

| — | Chupa Chups a solicitat reeșalonarea datoriilor sale fiscale înainte de încheierea perioadei de plată, ceea ce, în conformitate cu articolul 65 din Legea 58/2003, a oprit deschiderea unei proceduri de executare; |
| --- | --- |

—

Chupa Chups a solicitat reeșalonarea datoriilor sale fiscale înainte de încheierea perioadei de plată, ceea ce, în conformitate cu articolul 65 din Legea 58/2003, a oprit deschiderea unei proceduri de executare;

| — | acordul de reeșalonare stipula că orice credit al Chupa Chups față de serviciul de taxe va fi destinat anulării datoriilor reeșalonate. Având în vedere că, datorită activităților sale de export, Chupa Chups generează frecvent credite de TVA, graficul de amortizare prevăzut inițial trebuia să fie accelerat. |
| --- | --- |

—

acordul de reeșalonare stipula că orice credit al Chupa Chups față de serviciul de taxe va fi destinat anulării datoriilor reeșalonate. Având în vedere că, datorită activităților sale de export, Chupa Chups generează frecvent credite de TVA, graficul de amortizare prevăzut inițial trebuia să fie accelerat.

| (35) | În temeiul argumentelor menționate anterior, Comisia consideră că Spania a pus la dispoziție suficiente dovezi conform cărora fracționarea datoriilor Chupa Chups sub formă de TVA și impozit derivă din simpla aplicare a legislației fiscale din Spania și că autoritățile fiscale nu au făcut uz de nicio competență discreționară în ceea ce privește eligibilitatea societății, garanțiile necesare sau ratele dobânzii aplicate. |
| --- | --- |

(35)

În temeiul argumentelor menționate anterior, Comisia consideră că Spania a pus la dispoziție suficiente dovezi conform cărora fracționarea datoriilor Chupa Chups sub formă de TVA și impozit derivă din simpla aplicare a legislației fiscale din Spania și că autoritățile fiscale nu au făcut uz de nicio competență discreționară în ceea ce privește eligibilitatea societății, garanțiile necesare sau ratele dobânzii aplicate.

| (36) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura 8 are caracter general și nu constituie un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura 8 are caracter general și nu constituie un ajutor de stat.

2.   Compatibilitatea măsurilor 2-6

(2.1)   Măsura 2: Subvenție de 1 580 000 EUR din partea Ministerului Agriculturii și Pescuitului din Spania, acordată sub formă de ajutor pentru investiția în fabrica din Barcelona (1989-1994)

| (37) | În conformitate cu informațiile prezentate de Spania, măsura 2 a fost acordată între 1989 și 1994, adică cu mai mult de zece ani înainte de prima intervenție a Comisiei în cazul de față, respectiv, o solicitare de informare din mai 2005. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu informațiile prezentate de Spania, măsura 2 a fost acordată între 1989 și 1994, adică cu mai mult de zece ani înainte de prima intervenție a Comisiei în cazul de față, respectiv, o solicitare de informare din mai 2005.

| (38) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, în cazul măsurii 2, a expirat termenul de prescripție stabilit la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (25) și constituie un ajutor existent. |
| --- | --- |

(38)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, în cazul măsurii 2, a expirat termenul de prescripție stabilit la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (25) și constituie un ajutor existent.

(2.2)   Măsura 3: Subvenția din partea „altor organisme publice” în valoare de 4 330 000 EUR, pentru construcția fabricii din Asturias (1994-1997)

| (39) | Comisia observă că, în conformitate cu informațiile puse la dispoziție de Spania, subvențiile în valoare de 3 600 000 EUR aferente măsurii 3 au fost acordate înainte de 1995, mai exact, cu mai mult de zece ani înainte de prima intervenție a Comisiei în cazul de față și că, prin urmare, termenul de prescripție stabilit la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului a expirat. Prin urmare, aceste subvenții constituie un ajutor existent. |
| --- | --- |

(39)

Comisia observă că, în conformitate cu informațiile puse la dispoziție de Spania, subvențiile în valoare de 3 600 000 EUR aferente măsurii 3 au fost acordate înainte de 1995, mai exact, cu mai mult de zece ani înainte de prima intervenție a Comisiei în cazul de față și că, prin urmare, termenul de prescripție stabilit la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului a expirat. Prin urmare, aceste subvenții constituie un ajutor existent.

| (40) | În ceea ce privește suma de 730 000 EUR, acordată la 14 martie 1997 de Guvernul Regional din Asturias sub formă de ajutor, în temeiul Decretului 7/96, autoritățile spaniole invocă faptul că ajutorul în cauză trebuie să fie considerat o extindere a sistemului de ajutor N 448/94 în favoarea întreprinderilor mici și mijlocii din Asturias (aplicabilă în mod excepțional întreprinderilor mari care contribuie la dezvoltarea regională) și constituie un supliment la ajutorul regional acordat de Spania în 1994 în temeiul Legii 50/85 (LIR). Comisia observă faptul că sistemul de ajutoare N 448/94 a expirat la sfârșitul anului 1996 și nu a fost extins ulterior. Cu toate acestea, Comisia consideră că subvenția suplimentară a Guvernului Regional din Asturias poate fi examinată ad hoc în temeiul Decretului 7/96 și în limitele maxime de ajutor regional pentru Spania stabilite în Decizia N 463/94 a Comisiei (26). Pe baza acestora, ajutorul în cauză poate fi declarat compatibil, în măsura în care (i) constituie un ajutor regional, având în vedere faptul că a fost aplicat pentru investiții în bunuri imobile eligibile în conformitate cu LIR; (ii) procentul ajutorului a rămas sub limita de 50 % aplicabilă la momentul respectiv regiunii Asturias. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește suma de 730 000 EUR, acordată la 14 martie 1997 de Guvernul Regional din Asturias sub formă de ajutor, în temeiul Decretului 7/96, autoritățile spaniole invocă faptul că ajutorul în cauză trebuie să fie considerat o extindere a sistemului de ajutor N 448/94 în favoarea întreprinderilor mici și mijlocii din Asturias (aplicabilă în mod excepțional întreprinderilor mari care contribuie la dezvoltarea regională) și constituie un supliment la ajutorul regional acordat de Spania în 1994 în temeiul Legii 50/85 (LIR). Comisia observă faptul că sistemul de ajutoare N 448/94 a expirat la sfârșitul anului 1996 și nu a fost extins ulterior. Cu toate acestea, Comisia consideră că subvenția suplimentară a Guvernului Regional din Asturias poate fi examinată ad hoc în temeiul Decretului 7/96 și în limitele maxime de ajutor regional pentru Spania stabilite în Decizia N 463/94 a Comisiei (26). Pe baza acestora, ajutorul în cauză poate fi declarat compatibil, în măsura în care (i) constituie un ajutor regional, având în vedere faptul că a fost aplicat pentru investiții în bunuri imobile eligibile în conformitate cu LIR; (ii) procentul ajutorului a rămas sub limita de 50 % aplicabilă la momentul respectiv regiunii Asturias.

(2.3)   Măsura 4: Subvenția de 6 710 000 EUR din partea a „diferite organisme publice” pentru extinderea fabricii respective din Asturias (1999-2003)

| (41) | Comisia a aprobat sistemul de ajutoare LIR prin intermediul deciziei din 1 septembrie 1987. Prin urmare, suma de 2 550 000 EUR aferentă subvenției acordate societății Chupa Chups în temeiul sistemului de ajutoare regionale constituie un ajutor compatibil. |
| --- | --- |

(41)

Comisia a aprobat sistemul de ajutoare LIR prin intermediul deciziei din 1 septembrie 1987. Prin urmare, suma de 2 550 000 EUR aferentă subvenției acordate societății Chupa Chups în temeiul sistemului de ajutoare regionale constituie un ajutor compatibil.

| (42) | În ceea ce privește subvenția de 1 980 000 EUR primită de Chupa Chups în 1999 în conformitate cu programul „Minería 1”, Comisia observă că programul în cauză nu reprezintă un sistem de ajutoare aprobat. Cu toate acestea, în urma unei evaluări a măsurii respective, Comisia concluzionează că subvenția în cauză constituie un ajutor regional compatibil în conformitate cu Orientările generale ale Comisiei din 1998 privind ajutorul național cu finalitate regională (Orientările generale din 1998) (27). În special, Spania a pus la dispoziție dovezile necesare pentru a demonstra faptul că ajutorul s-a limitat la investiția inițială, că cheltuielile care puteau fi subvenționate s-au încadrat în cele prevăzute în Orientările generale din 1998, că procentul de ajutor a respectat plafoanele regionale aplicabile în Asturias la momentul respectiv, că s-au respectat normele de acumulare, că cel puțin 25 % din investiții au fost finanțate din resursele proprii ale beneficiarului și că investiția a fost menținută pe parcursul a mai mult de cinci ani după data acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește subvenția de 1 980 000 EUR primită de Chupa Chups în 1999 în conformitate cu programul „Minería 1”, Comisia observă că programul în cauză nu reprezintă un sistem de ajutoare aprobat. Cu toate acestea, în urma unei evaluări a măsurii respective, Comisia concluzionează că subvenția în cauză constituie un ajutor regional compatibil în conformitate cu Orientările generale ale Comisiei din 1998 privind ajutorul național cu finalitate regională (Orientările generale din 1998) (27). În special, Spania a pus la dispoziție dovezile necesare pentru a demonstra faptul că ajutorul s-a limitat la investiția inițială, că cheltuielile care puteau fi subvenționate s-au încadrat în cele prevăzute în Orientările generale din 1998, că procentul de ajutor a respectat plafoanele regionale aplicabile în Asturias la momentul respectiv, că s-au respectat normele de acumulare, că cel puțin 25 % din investiții au fost finanțate din resursele proprii ale beneficiarului și că investiția a fost menținută pe parcursul a mai mult de cinci ani după data acordării ajutorului.

| (43) | În ceea ce privește suma de 800 000 EUR aferentă ajutorului regional, acordată în 2003 în conformitate cu programul „Minería 2”, Comisia observă că „Minería 2” este un sistem de ajutor aprobat (28). Cu toate acestea, scrisoarea Comisiei prin care se aprobă sistemul de ajutor menționează în mod explicit faptul că aceasta nu se va aplica societăților aflate în stare de dificultate. Comisia observă că, pe lângă pierderile grave suferite în 2002 (29) și rezultatele înregistrate în 2003 (30), Chupa Chups trebuia să fie considerată o societate aflată în dificultate (31) la momentul acordării ajutorului. Prin urmare, Chupa Chups nu era eligibilă pentru a primi ajutorul respectiv. Autoritățile spaniole au afirmat că ajutorul în cauză nu a fost încă virat. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește suma de 800 000 EUR aferentă ajutorului regional, acordată în 2003 în conformitate cu programul „Minería 2”, Comisia observă că „Minería 2” este un sistem de ajutor aprobat (28). Cu toate acestea, scrisoarea Comisiei prin care se aprobă sistemul de ajutor menționează în mod explicit faptul că aceasta nu se va aplica societăților aflate în stare de dificultate. Comisia observă că, pe lângă pierderile grave suferite în 2002 (29) și rezultatele înregistrate în 2003 (30), Chupa Chups trebuia să fie considerată o societate aflată în dificultate (31) la momentul acordării ajutorului. Prin urmare, Chupa Chups nu era eligibilă pentru a primi ajutorul respectiv. Autoritățile spaniole au afirmat că ajutorul în cauză nu a fost încă virat.

| (44) | În ceea ce privește cele două subvenții acordate în conformitate cu Decretul 41/2000, Comisia observă că decretul în cauză a fost aprobat prin intermediul Deciziei din 30 mai 2000, că în 2000 și 2002 (când au fost acordate subvențiile) Chupa Chups era încă eligibilă pentru a primi ajutorul regional și că au fost respectate plafoanele aferente ajutorului regional pentru Asturias. Prin urmare, cele două subvenții în cauză constituie un ajutor regional compatibil. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește cele două subvenții acordate în conformitate cu Decretul 41/2000, Comisia observă că decretul în cauză a fost aprobat prin intermediul Deciziei din 30 mai 2000, că în 2000 și 2002 (când au fost acordate subvențiile) Chupa Chups era încă eligibilă pentru a primi ajutorul regional și că au fost respectate plafoanele aferente ajutorului regional pentru Asturias. Prin urmare, cele două subvenții în cauză constituie un ajutor regional compatibil.

| (45) | În concluzie, Comisia consideră că, din subvențiile care includ măsura 4, suma de 5 910 000 EUR reprezintă un ajutor regional compatibil, iar suma de 800 000 EUR reprezintă un ajutor incompatibil. Ultima subvenție încă nu a fost virată de autoritățile spaniole. |
| --- | --- |

(45)

În concluzie, Comisia consideră că, din subvențiile care includ măsura 4, suma de 5 910 000 EUR reprezintă un ajutor regional compatibil, iar suma de 800 000 EUR reprezintă un ajutor incompatibil. Ultima subvenție încă nu a fost virată de autoritățile spaniole.

(2.4)   Măsura 5: Credit fără dobândă în valoare de 2 800 000 EUR acordat în 2004 de Ministerul de Științe și Tehnologie din Spania

| (46) | Autoritățile spaniole au pus la dispoziție dovezile necesare pentru a demonstra că măsura 5 a fost acordată în temeiul sistemelor de ajutoare existente „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico”. Prin urmare, subvenția în cauză constituie un ajutor existent. |
| --- | --- |

(46)

Autoritățile spaniole au pus la dispoziție dovezile necesare pentru a demonstra că măsura 5 a fost acordată în temeiul sistemelor de ajutoare existente „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico”. Prin urmare, subvenția în cauză constituie un ajutor existent.

(2.5)   Măsura 6: Subvenția în valoare de 100 000 EUR din partea ICEX în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1159/2000

| (47) | Comisia observă că Regulamentul (CE) nr. 1159/2000 al Comisiei face trimitere la acțiunile de informare și publicitate pe care trebuie să le întreprindă statele membre în legătură cu intervențiile Fondurilor Structurale și nu pune la dispoziție temeiul juridic pentru aprobarea ajutorului. În ciuda cererii Comisiei în această privință, Spania nu a justificat în niciun fel compatibilitatea subvenției în cauză. În special, nu a prezentat nicio dovadă conform căreia ajutorul de stat din cadrul programului Plan de Marcas Españolas al ICEX constituia un sistem de ajutoare existent. |
| --- | --- |

(47)

Comisia observă că Regulamentul (CE) nr. 1159/2000 al Comisiei face trimitere la acțiunile de informare și publicitate pe care trebuie să le întreprindă statele membre în legătură cu intervențiile Fondurilor Structurale și nu pune la dispoziție temeiul juridic pentru aprobarea ajutorului. În ciuda cererii Comisiei în această privință, Spania nu a justificat în niciun fel compatibilitatea subvenției în cauză. În special, nu a prezentat nicio dovadă conform căreia ajutorul de stat din cadrul programului Plan de Marcas Españolas al ICEX constituia un sistem de ajutoare existent.

| (48) | În lipsa unor informații care să demonstreze contrariul, Comisia consideră că niciuna dintre excepțiile stabilite la articolul 87 alineatele (2) și (3) din tratat nu este aplicabilă subvenției și, prin urmare, concluzionează că ajutorul trebuie să fie considerat incompatibil. |
| --- | --- |

(48)

În lipsa unor informații care să demonstreze contrariul, Comisia consideră că niciuna dintre excepțiile stabilite la articolul 87 alineatele (2) și (3) din tratat nu este aplicabilă subvenției și, prin urmare, concluzionează că ajutorul trebuie să fie considerat incompatibil.

VII.   CONCLUZIE

| (49) | Comisia constată următoarele:






  (a) | măsurile 1, 7, 8 și finanțarea de 1 590 000 EUR aferente măsurii 6 nu constituie ajutoare de stat; |
| --- | --- | --- |

(49)

Comisia constată următoarele:

(a)

măsurile 1, 7, 8 și finanțarea de 1 590 000 EUR aferente măsurii 6 nu constituie ajutoare de stat;

| (b) | măsurile 2, 3, 5 și suma de 5 910 000 EUR aferentă măsurii 4 pot fi declarate compatibile cu piața comună; |
| --- | --- |

(b)

măsurile 2, 3, 5 și suma de 5 910 000 EUR aferentă măsurii 4 pot fi declarate compatibile cu piața comună;

| (c) | finanțarea de 800 000 EUR din cadrul măsurii 4 și finanțarea de 100 000 EUR din cadrul măsurii 6 constituie ajutor de stat care nu poate fi declarat compatibil cu piața comună și nu face obiectul niciunei excepții din Tratatul CE. Conform autorităților spaniole, suma de 800 000 EUR din cadrul măsurii 4 nu a fost virată și, prin urmare, se va recupera doar suma de 100 000 EUR din cadrul măsurii 6, |
| --- | --- |

(c)

finanțarea de 800 000 EUR din cadrul măsurii 4 și finanțarea de 100 000 EUR din cadrul măsurii 6 constituie ajutor de stat care nu poate fi declarat compatibil cu piața comună și nu face obiectul niciunei excepții din Tratatul CE. Conform autorităților spaniole, suma de 800 000 EUR din cadrul măsurii 4 nu a fost virată și, prin urmare, se va recupera doar suma de 100 000 EUR din cadrul măsurii 6,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat în valoare de 100 000 EUR acordat de Spania în mod ilegal societății Chupa Chups, prin încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat, este incompatibil cu piața comună.

(2)   Ajutorul de stat, în valoare de 800 000 EUR, pe care Spania urmează să îl acorde societății Chupa Chups, este incompatibil cu piața comună. Prin urmare, ajutorul în cauză nu poate fi pus în aplicare.

(3)   Celelalte ajutoare de stat acordate de Spania societății Chupa Chups, constând într-o subvenție de 1 580 000 EUR sub formă de ajutor pentru investițiile în fabrica din Barcelona, o subvenție de 4 330 000 EUR sub formă de ajutor pentru construcția fabricii din Asturias, o subvenție de 5 910 000 EUR pentru extinderea fabricii respective din Asturias și un credit fără dobândă în valoare de 2 800 000 EUR, sunt compatibile cu piața comună.

Sumele respective, 6 640 000 EUR (reprezentând 730 000 EUR sub formă de ajutor pentru construcția fabricii din Asturias, plus 5 910 000 EUR pentru extinderea fabricii respective) și creditul fără dobândă în valoare de 2 800 000 EUR sunt compatibile cu piața comună în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, în timp suma de 5 180 000 EUR (reprezentând 1 580 000 EUR sub formă de ajutor pentru investițiile în fabrica din Barcelona, plus 3 600 000 EUR sub formă de ajutor pentru construcția fabricii din Asturias) sunt considerate ajutor existent datorită expirării termenului de prescripție.

(4)   Celelalte măsuri în favoarea Chupa Chups descrise în prezenta decizie, și anume un credit de 35 000 000 EUR din partea ICF, 1 590 000 EUR din partea FEOGA ca rambursări aferente exportului, garanția Guvernului Regional din Asturias pentru un împrumut comercial de 4 480 000 EUR și reeșalonările acordate de Serviciul de taxe din Spania, nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

Articolul 2

(1)   Spania va recupera de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 1 alineatul (1).

(2)   Ajutorul rambursabil va acumula dobânzi începând cu data la care a fost pus la dispoziția beneficiarului până la recuperarea sa.

(3)   Dobânzile vor fi calculate în temeiul unei baze compuse conform capitolului (5) din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (32).

(4)   Spania va anula toate celelalte plăți aferente ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1), iar această acțiune va intra în vigoare la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 3

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1) constituie o măsură imediată și efectivă.

(2)   Spania trebuie să pună în aplicare prezenta decizie în decurs de patru luni de la comunicarea acesteia.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la comunicarea prezentei decizii, Spania trebuie să prezinte Comisiei următoarele informații:

| (a) | suma totală (suma inițială și dobânzile) care trebuie să fie recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (suma inițială și dobânzile) care trebuie să fie recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și prevăzute în scopul ducerii la îndeplinire a prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și prevăzute în scopul ducerii la îndeplinire a prezentei decizii;

| (c) | documentele care demonstrează faptul că beneficiarul a fost înștiințat cu privire la rambursarea ajutorului. |
| --- | --- |

(c)

documentele care demonstrează faptul că beneficiarul a fost înștiințat cu privire la rambursarea ajutorului.

(2)   Spania va informa Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale adoptate în scopul punerii în aplicare a prezentei decizii până când ajutorul menționat la articolul 1 alineatul (1) va fi recuperat. Aceasta trebuie să prezinte imediat, la cererea Comisiei, informațiile privind măsurile deja adoptate și prevăzute în scopul îndeplinirii prezentei decizii. De asemenea, va pune la dispoziție informații detaliate cu privire la valoarea ajutorului și la dobânzile deja recuperate de la beneficiar.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 10 mai 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 97, 25.4.2006, p. 2.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Societatea Perfetti Van Melle a rezultat în urma fuziunii din 2001 dintre societatea italiană Perfetti și societatea olandeză Van Melle. Grupul este prezent în 130 de țări, în 2006 a avut o cifră de afaceri de 1 500 milioane EUR și are 12 000 de angajați.

3

(4)  344 milioane EUR în 2002; 294 milioane EUR în 2003 și 261 milioane EUR în 2004.

4

(5)  Acest credit a fost acordat în condițiile pieței și nu face obiectul unei investigații în cadrul prezentei proceduri.

5

(6)  Diferite operațiuni desfășurate în perioada iunie-decembrie 2004, inclusiv divizarea activităților imobiliare și încorporarea dreptului de proprietate asupra mărcilor prin majorarea capitalului.

6

(7)  „Casa Batlló” este o clădire emblematică proiectată de Gaudí, aflată în centrul Barcelonei, declarată de Spania „Monument istoric-artistic de interes național”. Ipoteca asupra Casa Batlló pentru creditul ICF este de rang 1.

7

(8)  Împrumutul ICF către ICB a fost acordat cu Euribor 6 luni + 1 %. Împrumutul subordonat al ICB către Chupa Chups a adăugat încă 0,125 % la această rată a dobânzii.

8

(9)  Concret, raportul anual pe 2004 prezintă pierderi acumulate în anii anteriori în valoare de 38 420 000 EUR, reprezentând 360 % din capitalul subscris la sfârșitul anului în curs (10 660 000 EUR). Rezultatele negative obținute în 2004 au fost cu 55,8 % mai mari decât capitalul menționat.

9

(10)  Autoritățile financiare spaniole au primit o cerere de aprobare din partea societății aflate în restructurare cu șapte luni înainte de acordarea creditului de către ICF. Operațiunea a primit undă verde în martie 2004, mai exact, 14 luni după depunerea cererii și șapte luni după acordarea creditului de către ICF.

10

(11)  Înainte de restructurarea societății, Chupa Chups deținea 94 % din acțiunile ICB. Restul de 6 % erau deținute de o societate holding ai cărei proprietari erau acționari comuni ai Chupa Chups și ICB.

11

(12)  Rata dobânzii aferentă creditului acordat de ICF era destul de ridicată pentru piața ipotecară, al cărei rate erau în mod frecvent aproximativ egale cu Euribor + 0,5 %.

12

(13)  Monitorul Oficial al Provinciei Asturias din 19 iulie 1996, p. 7714.

13

(14)  Decizia Comisiei din 9 februarie 1995 (SG/01388/1994).

14

(15)  Legea în cauză a fost promulgată prin Decretul Regal 1535/87 din 11 decembrie, prin care a fost aprobat regulamentul de elaborare a Legii 50/85 privind stimulentele regionale pentru rectificarea dezechilibrelor economice interteritoriale. Sistemul de ajutoare LIR a fost aprobat de Comisie prin intermediul scrisorii din 1 septembrie 1987 [SG(87) D/10875].

15

Legea în cauză a fost promulgată prin Decretul Regal 1535/87 din 11 decembrie, prin care a fost aprobat regulamentul de elaborare a Legii 50/85 privind stimulentele regionale pentru rectificarea dezechilibrelor economice interteritoriale.

(16)  Ordinul din 6 martie 1998, modificat prin Ordinul din 6 aprilie 1999, prin care au fost stabilite bazele de reglementare privind acordarea de ajutoare destinate proiectelor pentru întreprinderi care creează locuri de muncă și care promovează dezvoltarea alternativă a zonelor miniere.

16

(17)  Ordinul din 17 decembrie 2001, prin care au fost stabilite bazele de reglementare privind acordarea de ajutoare destinate proiectelor pentru întreprinderi care creează locuri de muncă și care promovează dezvoltarea alternativă a zonelor miniere. Programul „Industria minieră 2” a fost aprobat de Comisie la 27 noiembrie 2001 [scrisoarea C(2011) 3628].

17

(18)  Decretul 41/2000 din 11 mai, prin care au fost stabilite diferite programe de ajutor pentru întreprinderi. Sistemul a fost aprobat prin Decizia Comisiei din 30 mai 2000 (JO C 293, 14.10.2000, p. 7).

18

(19)  Scrisoarea din partea DG Politica Regională (din 8 mai 1995, înregistrată sub numărul DG/95104085) prin care se aduce la cunoștința autorităților spaniole faptul că sistemul de ajutoare CDTI trebuie să fie considerat sistem de ajutoare existent. Scrisoarea din partea DG Concurență către DG Politica Regională din 24 februarie 1995, înregistrată sub numărul D/12874.

19

(20)  Legea generală fiscală 58/2003 și Regulamentul general de colectare a taxelor.

20

(21)  JO L 130, 31.5.2000, p. 30.

21

(22)  În conformitate cu observațiile Chupa Chups din 30 mai 2006, totalul rambursărilor din partea FEOGA era de 1 440 000 EUR. Cu toate acestea, prin intermediul adresei din 7 septembrie 2006, Spania a demonstrat faptul că rambursările din partea FEOGA către societate aveau o valoare totală de 1 590 000 EUR în 2004.

22

(23)  Culegere 1982, p. 3583.

23

(24)  Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele de minimis (JO L 10, 13.1.2001, p. 30).

24

de minimis

(25)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1). Articolul 15 din regulamentul menționat prevede următoarele: „1. Prerogativele Comisiei de recuperare a ajutorului fac obiectul unui termen de prescripție de zece ani. 2. Termenul de prescripție începe să curgă din ziua în care ajutorul ilegal este acordat beneficiarului fie ca ajutor individual, fie ca ajutor în cadrul unui sistem de ajutoare. Orice măsură adoptată de către Comisie sau, la solicitarea acesteia, de către un stat membru cu privire la ajutorul ilegal întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție (...). 3. Orice ajutor pentru care termenul de prescripție a expirat este considerat ajutor existent.”

25

(26)  JO C 25, 31.1.1996, p. 3.

26

(27)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

27

(28)  A se vedea nota de subsol 17.

28

(29)  22,078 milioane EUR, reprezentând 86,5 % din capitalul subscris la sfârșitul exercițiului.

29

(30)  Ceea ce reprezintă pierderi adiționale de 4,72 milioane EUR.

30

(31)  În sensul punctului 5 litera (a) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat de salvare și restructurare a societăților aflate în dificultate (JO C 288, 9.10.1999, p. 2).

31

(32)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

32

---