# Az Európai Unió L 219/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 219 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. augusztus 24. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 219

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. augusztus 24.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 986/2007/EK rendelete (2007. augusztus 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 987/2007/EK rendelete (2007. augusztus 22.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók számára a IIa és IV övezet közösségi vizein a rombuszhalfélékre irányuló halászat tilalmáról | 3 |
| | * | A Bizottság 988/2007/EK rendelete (2007. augusztus 22.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára az ICES I és II övezet norvég vizein a közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 5 |
| | * | A Bizottság 989/2007/EK rendelete (2007. augusztus 23.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Barèges-Gavarnie (OEM) – Hořické trubičky (OJF)) | 7 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 986/2007/EK rendelete (2007. augusztus 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 987/2007/EK rendelete (2007. augusztus 22.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók számára a IIa és IV övezet közösségi vizein a rombuszhalfélékre irányuló halászat tilalmáról

3

*

A Bizottság 988/2007/EK rendelete (2007. augusztus 22.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára az ICES I és II övezet norvég vizein a közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

5

*

A Bizottság 989/2007/EK rendelete (2007. augusztus 23.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Barèges-Gavarnie (OEM) – Hořické trubičky (OJF))

7

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/580/EK |
| | * | A Bizottsági határozata (2007. április 24.) a Szlovénia által a minősített energiatermelőkről szóló törvény értelmében alkalmazott állami támogatási rendszerről, ügyszám: C 7/2005
  (az értesítés a C(2007) 1181. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. április 24.) a C 26/2006 (ex N 110/2006) számú állami támogatásról, átmeneti védekezési mechanizmus a portugáliai hajógyártási ágazat javára
  (az értesítés a C(2007) 1756. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. május 10.) a C 4/2006. (ex N 180/2005.) számú állami támogatásra vonatkozólag – Portugália – támogatás a Djebel részére
  (az értesítés a C(2007) 1959. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. június 21.) C 17/2006 (ex N 3/2006) állami támogatás, az Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugália számára nyújtott képzési támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 3130. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. augusztus 21.) a 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról szóló 2004/558/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 3905. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/580/EK

*

A Bizottsági határozata (2007. április 24.) a Szlovénia által a minősített energiatermelőkről szóló törvény értelmében alkalmazott állami támogatási rendszerről, ügyszám: C 7/2005
  (az értesítés a C(2007) 1181. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 1181. számú dokumentummal történt)

1

9

2007/581/EK

*

A Bizottság határozata (2007. április 24.) a C 26/2006 (ex N 110/2006) számú állami támogatásról, átmeneti védekezési mechanizmus a portugáliai hajógyártási ágazat javára
  (az értesítés a C(2007) 1756. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 1756. számú dokumentummal történt)

1

25

2007/582/EK

*

A Bizottság határozata (2007. május 10.) a C 4/2006. (ex N 180/2005.) számú állami támogatásra vonatkozólag – Portugália – támogatás a Djebel részére
  (az értesítés a C(2007) 1959. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 1959. számú dokumentummal történt)

1

30

2007/583/EK

*

A Bizottság határozata (2007. június 21.) C 17/2006 (ex N 3/2006) állami támogatás, az Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugália számára nyújtott képzési támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 3130. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 3130. számú dokumentummal történt)

1

36

2007/584/EK

*

A Bizottság határozata (2007. augusztus 21.) a 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról szóló 2004/558/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 3905. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 3905. számú dokumentummal történt)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/1

---

A BIZOTTSÁG 986/2007/EK RENDELETE

(2007. augusztus 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. augusztus 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. augusztus 23-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. augusztus 23-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/3

---

A BIZOTTSÁG 987/2007/EK RENDELETE

(2007. augusztus 22.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók számára a IIa és IV övezet közösségi vizein a rombuszhalfélékre irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állománynak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajók általi halászata kimerítette a 2007. évre megállapított kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állománynak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajók általi halászata kimerítette a 2007. évre megállapított kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára a 2007. évre megállapított, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajóknak a mellékletben említett állományra irányuló halászata a mellékletben meghatározott időponttól tilos. E hajók számára ezen időpont után a már kifogott állomány fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. augusztus 22-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31. 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o. Helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A legutóbb a 898/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 196., 2007.7.28., 22. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 26 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | LEZ/2AC4-C |
| Faj | Rombuszhalfélék (Lepidorhombus spp.) |
| Övezet | A IIa és IV övezet közösségi vizei |
| Időpont | 2007. július 19. |

Szám

26

Tagállam

Németország

Állomány

LEZ/2AC4-C

Faj

Rombuszhalfélék (Lepidorhombus spp.)

Övezet

A IIa és IV övezet közösségi vizei

Időpont

2007. július 19.

---

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/5

---

A BIZOTTSÁG 988/2007/EK RENDELETE

(2007. augusztus 22.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók számára az ICES I és II övezet norvég vizein a közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állománynak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajók általi halászata kimerítette a 2007. évre megállapított kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állománynak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajók általi halászata kimerítette a 2007. évre megállapított kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára a 2007. évre megállapított, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajóknak a mellékletben említett állományra irányuló halászata a mellékletben meghatározott időponttól tilos. E hajók számára ezen időpont után a már kifogott állomány fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. augusztus 22-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31. 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o. Helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A legutóbb a 898/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 196., 2007.7.28., 22. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 25 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | COD/1N2AB. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | Az ICES I és II övezet norvég vizei |
| Időpont | 2007. július 20. |

Szám

25

Tagállam

Spanyolország

Állomány

COD/1N2AB.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

Az ICES I és II övezet norvég vizei

Időpont

2007. július 20.

---

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/7

---

A BIZOTTSÁG 989/2007/EK RENDELETE

(2007. augusztus 23.)

egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Barèges-Gavarnie (OEM) – Hořické trubičky (OJF))

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően és 17. cikkének (2) bekezdése alapján Franciaországnak a „Barèges-Gavarnie” elnevezés és a Cseh Köztársaságnak a „Hořické trubičky” elnevezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmét közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően és 17. cikkének (2) bekezdése alapján Franciaországnak a „Barèges-Gavarnie” elnevezés és a Cseh Köztársaságnak a „Hořické trubičky” elnevezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmét közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2).

| (2) | Az 510/2006/EK rendelet 7. cikke alapján nem érkezett kifogást tartalmazó nyilatkozat a Bizottsághoz, ezért a fenti elnevezéseket be kell jegyezni a nyilvántartásba, |
| --- | --- |

(2)

Az 510/2006/EK rendelet 7. cikke alapján nem érkezett kifogást tartalmazó nyilatkozat a Bizottsághoz, ezért a fenti elnevezéseket be kell jegyezni a nyilvántartásba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében található elnevezéseket be kell jegyezni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. augusztus 23-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. Az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 279., 2006.11.17., 9. o. (Barèges-Gavarnie); HL C 280., 2006.11.18., 10. o. (Hořické trubičky).

2

---

MELLÉKLET

1.   A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek

1.3. termékcsoport –   Sajtok

FRANCIAORSZÁG

Barèges-Gavarnie (OEM)

2.   A rendelet I. mellékletében említett élelmiszerek

2.4. termékcsoport –   Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Hořické trubičky (OFJ)

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/9

---

A BIZOTTSÁGI HATÁROZATA

(2007. április 24.)

a Szlovénia által a minősített energiatermelőkről szóló törvény értelmében alkalmazott állami támogatási rendszerről, ügyszám: C 7/2005

(az értesítés a C(2007) 1181. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/580/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

az érdekelt feleknek szóló felhívás után, miszerint a fenti határozattal/határozatokkal kapcsolatban terjesszék elő megjegyzéseiket (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Szlovénia levelével, amelyet a Bizottság 2003. október 1-jén vett nyilvántartásba, előterjesztette a Szlovén Köztársaság villamos energiát termelő vállalataiban a zátonyra futott (Stranded Costs) beruházások megoldására vonatkozó programot, összhangban a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. bekezdésének 1c) pontjával. Ezt a bejelentést az állami támogatás SI 7/03 esetszám alatt vették nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(1)

Szlovénia levelével, amelyet a Bizottság 2003. október 1-jén vett nyilvántartásba, előterjesztette a Szlovén Köztársaság villamos energiát termelő vállalataiban a zátonyra futott (Stranded Costs) beruházások megoldására vonatkozó programot, összhangban a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete 3. bekezdésének 1c) pontjával. Ezt a bejelentést az állami támogatás SI 7/03 esetszám alatt vették nyilvántartásba.

| (2) | Az ezt követő levélváltás közben a bejelentett intézkedés hátterének leírásában szereplő két erőmű feltételezhetően más állami támogatási rendszer szerint kapott támogatást. A Bizottság az állami támogatás ezen másik rendszerét (a továbbiakban: rendszer) 2004. december 6-án vette nyilvántartásba NN 80/04 állami támogatási ügyszám alatt. |
| --- | --- |

(2)

Az ezt követő levélváltás közben a bejelentett intézkedés hátterének leírásában szereplő két erőmű feltételezhetően más állami támogatási rendszer szerint kapott támogatást. A Bizottság az állami támogatás ezen másik rendszerét (a továbbiakban: rendszer) 2004. december 6-án vette nyilvántartásba NN 80/04 állami támogatási ügyszám alatt.

| (3) | A hozzáférhető adatok alapján a Bizottság kételkedett a rendszer egyes elemeinek a közös piaccal történő összeegyeztethetőségében. Éppen ezért 2005. február 2-án határozatot hozott, amellyel az EU-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésével (a továbbiakban: határozat eljárás indításáról), és felszólította Szlovéniát, hogy terjessze elő észrevételeit. Az eljárás indításáról szóló határozat 2005. március 15-én megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). Az összes érdekelt felet felszólították, hogy a határozat megjelentetésének napjától számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

A hozzáférhető adatok alapján a Bizottság kételkedett a rendszer egyes elemeinek a közös piaccal történő összeegyeztethetőségében. Éppen ezért 2005. február 2-án határozatot hozott, amellyel az EU-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésével (a továbbiakban: határozat eljárás indításáról), és felszólította Szlovéniát, hogy terjessze elő észrevételeit. Az eljárás indításáról szóló határozat 2005. március 15-én megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). Az összes érdekelt felet felszólították, hogy a határozat megjelentetésének napjától számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket.

| (4) | Szlovénia 2005. március 11-i levelében, amelyet 2005. március 14-én vettek nyilvántartásba, előterjesztette az eljárás indításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyekre vonatkozó észrevételeit. A Bizottság 2005. április 25-én, 2005 július 11-én, 2005. november 23-án és 2006. június 22-én Szlovéniának további kérdéseket küldött, amelyekre Szlovénia 2005. június 14-i levelében válaszolt, amelyet a Bizottság ugyanazon a napon vett nyilvántartásba, majd 2005. szeptember 20-i levelében, amelyet a Bizottság ugyanazon a napon vett nyilvántartásba, majd 2006. január 31-i levelében, amelyet a Bizottság ugyanazon a napon vett nyilvántartásba és 2006. július 7-i levelében, amelyet a Bizottság 2006. július 14-én vett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(4)

Szlovénia 2005. március 11-i levelében, amelyet 2005. március 14-én vettek nyilvántartásba, előterjesztette az eljárás indításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyekre vonatkozó észrevételeit. A Bizottság 2005. április 25-én, 2005 július 11-én, 2005. november 23-án és 2006. június 22-én Szlovéniának további kérdéseket küldött, amelyekre Szlovénia 2005. június 14-i levelében válaszolt, amelyet a Bizottság ugyanazon a napon vett nyilvántartásba, majd 2005. szeptember 20-i levelében, amelyet a Bizottság ugyanazon a napon vett nyilvántartásba, majd 2006. január 31-i levelében, amelyet a Bizottság ugyanazon a napon vett nyilvántartásba és 2006. július 7-i levelében, amelyet a Bizottság 2006. július 14-én vett nyilvántartásba.

| (5) | A Bizottság más érdekelt féltől nem kapott semmilyen észrevételt. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság más érdekelt féltől nem kapott semmilyen észrevételt.

| (6) | A Bizottság és a szlovén szervek 2006. október 25-én tartottak technikai találkozót, Szlovénia a találkozó alapján 2006. november 23-i levelében további adatokat biztosított, ezt a Bizottság 2006. november 24-én vette nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság és a szlovén szervek 2006. október 25-én tartottak technikai találkozót, Szlovénia a találkozó alapján 2006. november 23-i levelében további adatokat biztosított, ezt a Bizottság 2006. november 24-én vette nyilvántartásba.

2.   A RENDSZER LEÍRÁSA

| (7) | A rendszer 2001-ben lett felállítva azzal a céllal, hogy Szlovénia támogassa a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelést, valamint az egyidejű hő és villamosenergia-termelést, valamint azzal a céllal, hogy hazai forrásokból biztosítsa az energiabeszerzést. |
| --- | --- |

(7)

A rendszer 2001-ben lett felállítva azzal a céllal, hogy Szlovénia támogassa a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelést, valamint az egyidejű hő és villamosenergia-termelést, valamint azzal a céllal, hogy hazai forrásokból biztosítsa az energiabeszerzést.

| (8) | A rendszerből történő támogatás folyósítása érdekében a Környezetvédelmi, Területi és Energia Minisztériumnak a villamosenergia-termelőnek „minősített termelő” (3) státust kell adni. |
| --- | --- |

(8)

A rendszerből történő támogatás folyósítása érdekében a Környezetvédelmi, Területi és Energia Minisztériumnak a villamosenergia-termelőnek „minősített termelő” (3) státust kell adni.

| (9) | Minősített termelő státust három fajta villamosenergia-termelő kaphat:






  i. | azok az erőművek, amelyek megújuló energiaforrásokból termelik a villamos energiát, kivételt képeznek a 10 MW teljesítménynél nagyobb vízierőművek; |
| --- | --- | --- |

(9)

Minősített termelő státust három fajta villamosenergia-termelő kaphat:

i.

azok az erőművek, amelyek megújuló energiaforrásokból termelik a villamos energiát, kivételt képeznek a 10 MW teljesítménynél nagyobb vízierőművek;

| ii. | az a villamosenergia-termelő, amely egyidejűleg hőt és elektromos áramot termel átlagon felüli hatékonysággal, kivételt képeznek a 10 MW-nál nagyobb teljesítményű kommunális hőközpontok és az 1 MW-nál nagyobb teljesítményű ipari hőközpontok; |
| --- | --- |

ii.

az a villamosenergia-termelő, amely egyidejűleg hőt és elektromos áramot termel átlagon felüli hatékonysággal, kivételt képeznek a 10 MW-nál nagyobb teljesítményű kommunális hőközpontok és az 1 MW-nál nagyobb teljesítményű ipari hőközpontok;

| iii. | a trbovljei hőerőmű (a továbbiakban „hőerőmű Trbovlje”), éspedig termelésének azon részére, amelyhez maxim 15 % hazai primer energiát használ, amely Szlovénia villamosenergia-szükségletének fedezésére szolgál. |
| --- | --- |

iii.

a trbovljei hőerőmű (a továbbiakban „hőerőmű Trbovlje”), éspedig termelésének azon részére, amelyhez maxim 15 % hazai primer energiát használ, amely Szlovénia villamosenergia-szükségletének fedezésére szolgál.

| (10) | 2003-ban a minősített termelők részesedése a szlovéniai villamosenergia-termelésben kb. 11,2 % volt. Ljubljanában ez a részesedés a Trbovlje erőmű és az egyidejűleg hő- és elektromos áramot termelő erőművel együtt kb. 2,7 %-ra csökken. |
| --- | --- |

(10)

2003-ban a minősített termelők részesedése a szlovéniai villamosenergia-termelésben kb. 11,2 % volt. Ljubljanában ez a részesedés a Trbovlje erőmű és az egyidejűleg hő- és elektromos áramot termelő erőművel együtt kb. 2,7 %-ra csökken.

| (11) | A minősített termelők joga, hogy azon hálózat kezelője, amelyre csatlakoznak, tőlük vásárolja meg a teljes termelést, éspedig az állam által minden évben meghatározott és hozzáigazított áron. Ez az ár magasabb a piaci árnál. A minősített termelők úgy is dönthetnek, hogy saját megtermelt villamos energiájukat közvetlenül a piacon értékesítik, ebben az esetben jogosultak az állami támogatásra, amely megegyezik a hálózat kezelőjének értékesített villamos energia árának bevétele és a piaci ár bevétele közötti különbséggel. |
| --- | --- |

(11)

A minősített termelők joga, hogy azon hálózat kezelője, amelyre csatlakoznak, tőlük vásárolja meg a teljes termelést, éspedig az állam által minden évben meghatározott és hozzáigazított áron. Ez az ár magasabb a piaci árnál. A minősített termelők úgy is dönthetnek, hogy saját megtermelt villamos energiájukat közvetlenül a piacon értékesítik, ebben az esetben jogosultak az állami támogatásra, amely megegyezik a hálózat kezelőjének értékesített villamos energia árának bevétele és a piaci ár bevétele közötti különbséggel.

| (12) | A hálózatok kezelői a kötelező felvásárlás miatt keletkezett veszteséget a törvény alapján létrehozott alap kifizetéseiből fedezik. Az alap pénzéből kerülnek kifizetésre az azon minősített termelőknek kifizetett támogatások is, amelyek úgy döntenek, hogy saját villamos energiájukat a piacon értékesítik. Az alap a villamosenergia-használatra kiszabott adóhoz hasonló járulékból töltődik fel, amelyet Szlovénia összes villamosenergia-fogyasztója köteles megfizetni. |
| --- | --- |

(12)

A hálózatok kezelői a kötelező felvásárlás miatt keletkezett veszteséget a törvény alapján létrehozott alap kifizetéseiből fedezik. Az alap pénzéből kerülnek kifizetésre az azon minősített termelőknek kifizetett támogatások is, amelyek úgy döntenek, hogy saját villamos energiájukat a piacon értékesítik. Az alap a villamosenergia-használatra kiszabott adóhoz hasonló járulékból töltődik fel, amelyet Szlovénia összes villamosenergia-fogyasztója köteles megfizetni.

3.   AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSAKOR MEGFOGALMAZOTT KÉTELYEK

| (13) | A hozzáférhető adatok elemzése után a Bizottság arra az előzetes megállapításra jutott, hogy ez a támogatás az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást jelent, hiszen eleget tesz az adott meghatározás mind a négy kumulatív kritériumának. |
| --- | --- |

(13)

A hozzáférhető adatok elemzése után a Bizottság arra az előzetes megállapításra jutott, hogy ez a támogatás az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást jelent, hiszen eleget tesz az adott meghatározás mind a négy kumulatív kritériumának.

| (14) | A Bizottság abban is kételkedett, hogy a rendszer összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság abban is kételkedett, hogy a rendszer összeegyeztethető a közös piaccal.

| (15) | A Bizottság a támogatást először a Közösség környezetvédelmi állami támogatási irányelv (4) (a továbbiakban: környezeti irányelvek) szemszögéből elemezte. Ez az elemzés kételyeket támasztott a támogatás környezeti irányelvekkel történő összeegyeztethetősége szempontjából, különösen a megújuló energiaforrásokat használó és egyúttal hatékony hő és villamosenergia-termelők meghatározását illetően és a támogatás szintjét illetően, összehasonlítva a termelők tényleges többletköltségével. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a támogatást először a Közösség környezetvédelmi állami támogatási irányelv (4) (a továbbiakban: környezeti irányelvek) szemszögéből elemezte. Ez az elemzés kételyeket támasztott a támogatás környezeti irányelvekkel történő összeegyeztethetősége szempontjából, különösen a megújuló energiaforrásokat használó és egyúttal hatékony hő és villamosenergia-termelők meghatározását illetően és a támogatás szintjét illetően, összehasonlítva a termelők tényleges többletköltségével.

| (16) | Ezután a támogatást a zátonyra futott (Stranded Costs) beruházások állami támogatásának értékelési módszertanáról szóló bizottsági közlemény figyelembevételével elemezte (5) (a továbbiakban: módszertan). Ez az elemzés kételyeket vetett fel a rendszer módszertanával történő összegegyeztethetőségével. A Bizottság különösen azt nem tudta megállapítani, hogy a támogatás elég pontosan lett-e kiszámítva ahhoz, hogy biztosított legyen a jelen módszertan szerinti egyes erőművek támogatásának a kiszámítása. |
| --- | --- |

(16)

Ezután a támogatást a zátonyra futott (Stranded Costs) beruházások állami támogatásának értékelési módszertanáról szóló bizottsági közlemény figyelembevételével elemezte (5) (a továbbiakban: módszertan). Ez az elemzés kételyeket vetett fel a rendszer módszertanával történő összegegyeztethetőségével. A Bizottság különösen azt nem tudta megállapítani, hogy a támogatás elég pontosan lett-e kiszámítva ahhoz, hogy biztosított legyen a jelen módszertan szerinti egyes erőművek támogatásának a kiszámítása.

| (17) | Majd a támogatást az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos költségtérítésként elemezte. Ez az elemzés kételyeket vetett fel a támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban, hiszen a Bizottság a jogosultak többségére nem tudta elég pontosan meghatározni az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, amellyel megbízták azt. Egyetlen jogosult esetében, amelyre ez a szolgáltatás pontosan meg volt határozva, pedig nem tudta pontosan meghatározni a kompenzáció arányosságát. |
| --- | --- |

(17)

Majd a támogatást az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos költségtérítésként elemezte. Ez az elemzés kételyeket vetett fel a támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban, hiszen a Bizottság a jogosultak többségére nem tudta elég pontosan meghatározni az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, amellyel megbízták azt. Egyetlen jogosult esetében, amelyre ez a szolgáltatás pontosan meg volt határozva, pedig nem tudta pontosan meghatározni a kompenzáció arányosságát.

| (18) | A Bizottság továbbá kétségbe vonta azt is, hogy az a támogatás, amely a villamosenergia-fogyasztók által fizetett adóhoz hasonló járulékkal finanszírozódik, összehangolható-e az EU-Szerződés 25. és 90. cikkével. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság továbbá kétségbe vonta azt is, hogy az a támogatás, amely a villamosenergia-fogyasztók által fizetett adóhoz hasonló járulékkal finanszírozódik, összehangolható-e az EU-Szerződés 25. és 90. cikkével.

4.   EGYÉB ÉRDEKELT FÉL MEGJEGYZÉSE

| (19) | A Bizottság az eljárás indításáról szóló döntés megjelentetése után nem kapott semmilyen megjegyzést más érdekelt fél részéről. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az eljárás indításáról szóló döntés megjelentetése után nem kapott semmilyen megjegyzést más érdekelt fél részéről.

5.   A TAGÁLLAM ELŐZETES MEGJEGYZÉSEI

| (20) | Szlovénia a 2005. március 11-én kelt és 2005. március 14-én nyilvántartásba vett levelében előterjesztette az eljárás indításáról szóló döntésben megfogalmazott fenntartásokra adott válaszát. Ezek az észrevételek csak az állami támogatás meghatározására és az adóhoz hasonló díj fogalmára vonatkoztak. |
| --- | --- |

(20)

Szlovénia a 2005. március 11-én kelt és 2005. március 14-én nyilvántartásba vett levelében előterjesztette az eljárás indításáról szóló döntésben megfogalmazott fenntartásokra adott válaszát. Ezek az észrevételek csak az állami támogatás meghatározására és az adóhoz hasonló díj fogalmára vonatkoztak.

5.1.   Az állami támogatás megléte

| (21) | Szlovénia hangsúlyozta, hogy a szlovén disztribúciós társaságok nincsenek 100 %-os állami tulajdonban. Szlovénia kitért arra, hogy a kezelők tulajdonrésze ténylegesen az állam (kb. 80 %), valamint magán és egyéb befektetési alapok (kb. 20 %) között oszlik meg. Azonban a szlovén törvényalkotás a kötelező felvásárlás rendszerében nem tesz különbséget az állami tulajdonú kezelők és a magántulajdonú kezelők között. Az energetikai törvény (6) nem vezet be olyan feltételt, amely szerint a kezelőnek állami tulajdonú szubjektumnak kellene lennie, és lehetővé teszi azt, hogy a szubjektum magán- vagy állami tulajdonban legyen. |
| --- | --- |

(21)

Szlovénia hangsúlyozta, hogy a szlovén disztribúciós társaságok nincsenek 100 %-os állami tulajdonban. Szlovénia kitért arra, hogy a kezelők tulajdonrésze ténylegesen az állam (kb. 80 %), valamint magán és egyéb befektetési alapok (kb. 20 %) között oszlik meg. Azonban a szlovén törvényalkotás a kötelező felvásárlás rendszerében nem tesz különbséget az állami tulajdonú kezelők és a magántulajdonú kezelők között. Az energetikai törvény (6) nem vezet be olyan feltételt, amely szerint a kezelőnek állami tulajdonú szubjektumnak kellene lennie, és lehetővé teszi azt, hogy a szubjektum magán- vagy állami tulajdonban legyen.

| (22) | Szlovénia véleménye szerint az a tény, hogy bizonyos szubjektum a kötelező felvásárlás rendszerében állami tulajdonban van, nem jelenti azt, hogy csupán ezért szükséges az állami támogatás. Itt hivatkozik az Európai Bíróságnak 2001. március 13-án a C-379/98 sz. ügyben hozott ítéletére. |
| --- | --- |

(22)

Szlovénia véleménye szerint az a tény, hogy bizonyos szubjektum a kötelező felvásárlás rendszerében állami tulajdonban van, nem jelenti azt, hogy csupán ezért szükséges az állami támogatás. Itt hivatkozik az Európai Bíróságnak 2001. március 13-án a C-379/98 sz. ügyben hozott ítéletére.

| (23) | Szlovénia továbbá arra hivatkozott, hogy a szlovén törvények szerint rendezett minősített termelőktől történő villamosenergia-felvásárlás nagyon hasonló más rendszerekhez, amelyeket már tárgyalt a Bizottság, pl. az NN 27/2000. sz. és NN 68/2000 (7), sz. ügyben, és a Bizottság megállapította, hogy nem képeznek állami támogatást. Szlovénia arra hivatkozik, hogy a Bizottság döntésében mindkét esetben azt állapította meg, hogy a kötelezettség számos magán- és egyes közüzemi hálózatkezelőre vonatkozik, éppen ezért a szóban forgó két törvényt, illetve esetet nem lehet úgy kezelni, hogy állami eszközökkel számolnak. |
| --- | --- |

(23)

Szlovénia továbbá arra hivatkozott, hogy a szlovén törvények szerint rendezett minősített termelőktől történő villamosenergia-felvásárlás nagyon hasonló más rendszerekhez, amelyeket már tárgyalt a Bizottság, pl. az NN 27/2000. sz. és NN 68/2000 (7), sz. ügyben, és a Bizottság megállapította, hogy nem képeznek állami támogatást. Szlovénia arra hivatkozik, hogy a Bizottság döntésében mindkét esetben azt állapította meg, hogy a kötelezettség számos magán- és egyes közüzemi hálózatkezelőre vonatkozik, éppen ezért a szóban forgó két törvényt, illetve esetet nem lehet úgy kezelni, hogy állami eszközökkel számolnak.

| (24) | Szlovénia a felsorolt fenntartások és a hatályban levő rendszer figyelembevételével úgy véli, hogy csupán az érintett szubjektumok tulajdoni kérdése önmagában nem változtathatja meg az eszközök természetét, amennyiben azok természetüknél fogva nem származnak állami forrásokból. |
| --- | --- |

(24)

Szlovénia a felsorolt fenntartások és a hatályban levő rendszer figyelembevételével úgy véli, hogy csupán az érintett szubjektumok tulajdoni kérdése önmagában nem változtathatja meg az eszközök természetét, amennyiben azok természetüknél fogva nem származnak állami forrásokból.

| (25) | Szlovénia továbbá arra hivatkozik, hogy a közüzemi vállalat által kötelező díjból beszerzett eszközei nem képeznek állami támogatást, amennyiben a vállalat azokkal nem rendelkezhet szabadon. A kötelező felvásárlásnál a rendszer finanszírozási forrása a hálózat használati díja, amelyet minden villamosenergia-fogyasztó fizet, és amelynek egy részét a hálózatkezelők elkülönített számlán gyűjtik előre tervezett célra. |
| --- | --- |

(25)

Szlovénia továbbá arra hivatkozik, hogy a közüzemi vállalat által kötelező díjból beszerzett eszközei nem képeznek állami támogatást, amennyiben a vállalat azokkal nem rendelkezhet szabadon. A kötelező felvásárlásnál a rendszer finanszírozási forrása a hálózat használati díja, amelyet minden villamosenergia-fogyasztó fizet, és amelynek egy részét a hálózatkezelők elkülönített számlán gyűjtik előre tervezett célra.

5.2.   Adóhoz hasonló díj

| (26) | Szlovénia hangsúlyozta, hogy a kötelező felvásárlás rendszere a hálózathasználati díj egy részéből finanszírozódik, amelyet minden villamosenergia-fogyasztó fizet azonos és előre ismert feltételek mellett. A hálózathasználati díj alkotóelemeit az Energiaügynökség (az energetikai piacot szabályozó szerv) és a kormány határozza meg. Az árkülönbözetet úgy fedezik, hogy a hálózatkezelők fix áron felvásárolják a villamos energiát, és azt piaci áron értékesítik. Ha veszteségük keletkezik, akkor azt a hálózati használati díj egy részéből fedezik. Azok a kezelők, amelyek feladata a felvásárlás, nem az államtól kapnak eszközöket, hanem a hálózati használati díj egy részéből. |
| --- | --- |

(26)

Szlovénia hangsúlyozta, hogy a kötelező felvásárlás rendszere a hálózathasználati díj egy részéből finanszírozódik, amelyet minden villamosenergia-fogyasztó fizet azonos és előre ismert feltételek mellett. A hálózathasználati díj alkotóelemeit az Energiaügynökség (az energetikai piacot szabályozó szerv) és a kormány határozza meg. Az árkülönbözetet úgy fedezik, hogy a hálózatkezelők fix áron felvásárolják a villamos energiát, és azt piaci áron értékesítik. Ha veszteségük keletkezik, akkor azt a hálózati használati díj egy részéből fedezik. Azok a kezelők, amelyek feladata a felvásárlás, nem az államtól kapnak eszközöket, hanem a hálózati használati díj egy részéből.

| (27) | A kezelőknek ezeket az eszközöket külön számlán kell vezetniük. Ezekből az eszközökből fizetik a további térítést, amennyiben a minősített termelők villamos energiájuk egy részét önállóan vagy közvetítőn keresztül értékesítik. |
| --- | --- |

(27)

A kezelőknek ezeket az eszközöket külön számlán kell vezetniük. Ezekből az eszközökből fizetik a további térítést, amennyiben a minősített termelők villamos energiájuk egy részét önállóan vagy közvetítőn keresztül értékesítik.

| (28) | Szlovénia továbbá azt is állította, hogy a rendszer semmilyen állami támogatással vagy bármilyen más alap támogatásával nem számol, amelyből eszközök folynának be. A rendszer finanszírozási eszközeit tehát nem lehet úgy kezelni, hogy azok adóhoz hasonló díjból erednek, hiszen nem származnak az állami költségvetésből, és azokat nem lehet az államhoz rendelni. |
| --- | --- |

(28)

Szlovénia továbbá azt is állította, hogy a rendszer semmilyen állami támogatással vagy bármilyen más alap támogatásával nem számol, amelyből eszközök folynának be. A rendszer finanszírozási eszközeit tehát nem lehet úgy kezelni, hogy azok adóhoz hasonló díjból erednek, hiszen nem származnak az állami költségvetésből, és azokat nem lehet az államhoz rendelni.

6.   SZLOVÉNIA ÁLTAL ELŐTERJESZTETT TOVÁBBI ADATOK

| (29) | Szlovénia a Bizottsággal folytatott további levelezése során további, a rendszerre vonatkozó adatokat, kötelezettségeket terjesztett elő. |
| --- | --- |

(29)

Szlovénia a Bizottsággal folytatott további levelezése során további, a rendszerre vonatkozó adatokat, kötelezettségeket terjesztett elő.

| (30) | Szlovénia újabb adatokat biztosított, amelyek részleteket tartalmaztak a rendszer környezetvédelmi céljairól. A rendszer először is hozzájárulás az általános környezetvédelmi politika céljaihoz:






  i. | a hatékonyabb energiafelhasználáshoz; |
| --- | --- | --- |

(30)

Szlovénia újabb adatokat biztosított, amelyek részleteket tartalmaztak a rendszer környezetvédelmi céljairól. A rendszer először is hozzájárulás az általános környezetvédelmi politika céljaihoz:

i.

a hatékonyabb energiafelhasználáshoz;

| ii. | a megújuló energiaforrások részarányának növelése a Közösség 2001-es 8,8 %-os elsődleges energetikamérlegéhez képest 2010-ig 12 %-ra. |
| --- | --- |

ii.

a megújuló energiaforrások részarányának növelése a Közösség 2001-es 8,8 %-os elsődleges energetikamérlegéhez képest 2010-ig 12 %-ra.

| (31) | A felsorolt két cél magában foglalja a társtermelést és a megújuló forrásokat, mindkettő része a villamosenergia-felvásárlási rendszernek. Ezek a célok egybeesnek a Szlovénia számára többek között a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) meghatározott célokkal. A 2001/77/EK irányelv az egyes országok számára meghatározza a keretcélokat. Szlovéniában a megújuló villamosenergia-termelés célelőirányzata 2010-re 32,6 %. |
| --- | --- |

(31)

A felsorolt két cél magában foglalja a társtermelést és a megújuló forrásokat, mindkettő része a villamosenergia-felvásárlási rendszernek. Ezek a célok egybeesnek a Szlovénia számára többek között a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) meghatározott célokkal. A 2001/77/EK irányelv az egyes országok számára meghatározza a keretcélokat. Szlovéniában a megújuló villamosenergia-termelés célelőirányzata 2010-re 32,6 %.

| (32) | A rendszerrel összhangban 434 erőműből történik villamosenergia-felvásárlás, ebből 430 csatlakoztatva van az elosztó hálózatra, 4 pedig az átviteli hálózatra. Az elosztó hálózatra csatlakoztatott erőművek több mint 90 %-a vízerőmű, a többi pedig biomassza-, naperőmű és olyan erőmű, amely egyúttal hő- és villamos energiát is termel. |
| --- | --- |

(32)

A rendszerrel összhangban 434 erőműből történik villamosenergia-felvásárlás, ebből 430 csatlakoztatva van az elosztó hálózatra, 4 pedig az átviteli hálózatra. Az elosztó hálózatra csatlakoztatott erőművek több mint 90 %-a vízerőmű, a többi pedig biomassza-, naperőmű és olyan erőmű, amely egyúttal hő- és villamos energiát is termel.

| (33) | A rendszer Az árak meghatározásáról szóló szabályokról és a minősített villamosenergia-termelőktől történő villamosenergia-felvásárlásról szóló rendelettel együtt 2002. április 4-én lépett hatályba (9). |
| --- | --- |

(33)

A rendszer Az árak meghatározásáról szóló szabályokról és a minősített villamosenergia-termelőktől történő villamosenergia-felvásárlásról szóló rendelettel együtt 2002. április 4-én lépett hatályba (9).

| (34) | A minősített erőművekre és a hálózat- vagy rendszerkezelőkre pillanatnyilag vonatkozó, a villamosenergia-felvásárlásról szóló szerződések tíz évre szólnak. |
| --- | --- |

(34)

A minősített erőművekre és a hálózat- vagy rendszerkezelőkre pillanatnyilag vonatkozó, a villamosenergia-felvásárlásról szóló szerződések tíz évre szólnak.

| (35) | Szlovénia megmagyarázta, hogy az 1999. évi Energetikai törvény 4. cikkével összhangban a megújuló energiaforrások a 2001/77/EK irányelvvel összhangban lettek meghatározva. |
| --- | --- |

(35)

Szlovénia megmagyarázta, hogy az 1999. évi Energetikai törvény 4. cikkével összhangban a megújuló energiaforrások a 2001/77/EK irányelvvel összhangban lettek meghatározva.

| (36) | A rendszer fő célja az, hogy megfelelő gazdasági környezetet biztosítson a minősített erőművek új projektjeinek fejlesztéséhez és végrehajtásához. Az egyes minősített erőműfajtákban a felvásárlási áraknál figyelembe vették az új befektetésekhez szükséges minimális hozamot, éppen ezért elemezték az egyes minősített erőművek költségeit (figyelembe véve a primer energiaforrást és az erőmű méretét). A támogatás vagy a térítés mértéke a villamos energia egységes éves felvásárlási ára és az átlagos piaci ára közötti különbségként kerül meghatározásra. A piaci ár növekedéséhez mérten csökkennek a térítések. |
| --- | --- |

(36)

A rendszer fő célja az, hogy megfelelő gazdasági környezetet biztosítson a minősített erőművek új projektjeinek fejlesztéséhez és végrehajtásához. Az egyes minősített erőműfajtákban a felvásárlási áraknál figyelembe vették az új befektetésekhez szükséges minimális hozamot, éppen ezért elemezték az egyes minősített erőművek költségeit (figyelembe véve a primer energiaforrást és az erőmű méretét). A támogatás vagy a térítés mértéke a villamos energia egységes éves felvásárlási ára és az átlagos piaci ára közötti különbségként kerül meghatározásra. A piaci ár növekedéséhez mérten csökkennek a térítések.

| (37) | Az alábbi táblázat tartalmazza a minősített termelők termelési költségeit, figyelembe véve a technológia kategóriáját és méretét, összehasonlítva a rendszer által nyújtott térítéssel. A táblázat feltételezett 8 SIT/kWh átlag piaci ár alapján készült. Ez az összeg csak tájékoztató jellegű, hiszen a térítések megfelelően csökkennek, amennyiben nőnek a piaci árak. |
| --- | --- |

(37)

Az alábbi táblázat tartalmazza a minősített termelők termelési költségeit, figyelembe véve a technológia kategóriáját és méretét, összehasonlítva a rendszer által nyújtott térítéssel. A táblázat feltételezett 8 SIT/kWh átlag piaci ár alapján készült. Ez az összeg csak tájékoztató jellegű, hiszen a térítések megfelelően csökkennek, amennyiben nőnek a piaci árak.

| (38) | Összhangban a minősített termelők rendszerével, a termelési költségek minden példánál magasabbak az átlagos piaci árnál és a garantált egységes felvásárlási árnál.
  1.   táblázat
  A minősített erőművek termelési költségeinek összehasonlítása a felvásárlási árral összhangban a rendszerrel










  A minősített erőmű fajtája (ME), tekintettel a primer energiaforrásra | Teljesítmény | Termelési költségek | Különbség | Térítés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nagyság | [kW] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] |
| Vízi erőművek | 1 MW-ig | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Biomassza-erőművek | 1 MW-ig | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| 1 MW fölött | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Szélerőművek | 1 MW-ig | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| 1 MW fölött | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Geotermikus erőművek | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Naperőművek | 36 kW-ig | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| 36 kW fölött | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Egyéb ME (biogáz) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| ME vagy hőerőművek, amelyek kommunális hulladékot használnak | 1 MW-ig | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Hőerőművek, amelyek egyúttal termelnek távhő- és villamos energiát | 1 MW-ig | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Ipari hőerőművek hő- és villamosenergia-termelés | 1 MW-ig | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| Megjegyzés: 8 SIT/kWh feltételezet piaci ár. |

(38)

Összhangban a minősített termelők rendszerével, a termelési költségek minden példánál magasabbak az átlagos piaci árnál és a garantált egységes felvásárlási árnál.

1.   táblázat

A minősített erőművek termelési költségeinek összehasonlítása a felvásárlási árral összhangban a rendszerrel

A minősített erőmű fajtája (ME), tekintettel a primer energiaforrásra

Teljesítmény

Termelési költségek

Különbség

Térítés

Nagyság

[kW]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

Vízi erőművek

1 MW-ig

100

15,53

7,53

6,75

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

14,33

6,33

6,23

Biomassza-erőművek

1 MW-ig

600

24,80

16,80

8,69

1 MW fölött

1 500

18,18

10,18

8,17

Szélerőművek

1 MW-ig

100

23,28

15,28

6,55

1 MW fölött

20 000

15,49

7,49

6,05

Geotermikus erőművek

3 000

14,59

6,59

6,05

Naperőművek

36 kW-ig

36

175,26

167,26

81,67

36 kW fölött

100

122,58

114,58

7,46

Egyéb ME (biogáz)

120

30,39

22,39

20,97

ME vagy hőerőművek, amelyek kommunális hulladékot használnak

1 MW-ig

100

13,97

5,97

4,74

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

12,08

4,08

3,87

Hőerőművek, amelyek egyúttal termelnek távhő- és villamos energiát

1 MW-ig

700

16,54

8,54

5,9

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

14,56

6,56

5,38

Ipari hőerőművek hő- és villamosenergia-termelés

1 MW-ig

700

14,95

6,95

4,83

Megjegyzés: 8 SIT/kWh feltételezet piaci ár.

| (39) | Az alábbi táblázatból, a költségelemzésből és a minősített erőművek kategóriaegységei szerint végzett gazdaságossági számításból kitűnik, hogy a rendszerrel összhangban alkalmazott felvásárlási ár nettó jelen értéke (NJÉ) egy minősített erőműben sem haladja meg az összes befektetett költség NJÉ-t.
  2.   táblázat
  A felvásárlási ár NJÉ-ének összehasonlítása az egyes minősített erőművek befektetési költségeivel












  A minősített erőmű fajtája (ME), tekintettel a primer energiaforrásra | Teljesítmény | Tervezett éves értékesítés | Különleges befektetési költségek | Befektetés | Éves térítés | Térítés befektetési költségek (NJÉ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nagyság | [kW] | [MWh] | [SIT/kW] | [millió SIT-ban] | [millió SIT évente] | [millió SIT-ban] |
| Vízi erőművek | 1 MW-ig | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Biomassza-erőművek | 1 MW-ig | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| 1 MW fölött | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Szélerőművek | 1 MW-ig | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| 1 MW fölött | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Geotermikus erőművek | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Naperőművek | 36 kW-ig | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| 36 kW fölött | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Egyéb ME (biogáz) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| ME vagy hőerőművek, amelyek kommunális hulladékot használnak | 1 MW-ig | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Hőerőművek, amelyek egyúttal termelnek távhő- és villamos energiát | 1 MW-ig | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Ipari hőerőművek hő- és villamosenergia-termelés | 1 MW-ig | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| Megjegyzés: Diszkont 8 %-kal, 15 éves időszakkal és 5 év után a felvásárlási árak vagy térítések 5 % és tíz év után 10 % csökkenésével számolva, összhangban a felvásárlásról szóló rendelettel. |

(39)

Az alábbi táblázatból, a költségelemzésből és a minősített erőművek kategóriaegységei szerint végzett gazdaságossági számításból kitűnik, hogy a rendszerrel összhangban alkalmazott felvásárlási ár nettó jelen értéke (NJÉ) egy minősített erőműben sem haladja meg az összes befektetett költség NJÉ-t.

2.   táblázat

A felvásárlási ár NJÉ-ének összehasonlítása az egyes minősített erőművek befektetési költségeivel

A minősített erőmű fajtája (ME), tekintettel a primer energiaforrásra

Teljesítmény

Tervezett éves értékesítés

Különleges befektetési költségek

Befektetés

Éves térítés

Térítés befektetési költségek (NJÉ)

Nagyság

[kW]

[MWh]

[SIT/kW]

[millió SIT-ban]

[millió SIT évente]

[millió SIT-ban]

Vízi erőművek

1 MW-ig

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Biomassza-erőművek

1 MW-ig

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

1 MW fölött

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Szélerőművek

1 MW-ig

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

1 MW fölött

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Geotermikus erőművek

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Naperőművek

36 kW-ig

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

36 kW fölött

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Egyéb ME (biogáz)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

ME vagy hőerőművek, amelyek kommunális hulladékot használnak

1 MW-ig

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Hőerőművek, amelyek egyúttal termelnek távhő- és villamos energiát

1 MW-ig

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Ipari hőerőművek hő- és villamosenergia-termelés

1 MW-ig

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

Megjegyzés: Diszkont 8 %-kal, 15 éves időszakkal és 5 év után a felvásárlási árak vagy térítések 5 % és tíz év után 10 % csökkenésével számolva, összhangban a felvásárlásról szóló rendelettel.

| (40) | Az egyes minősített erőművek térítései tartalmazzák a szlovén törvények által előírt tőkehozamokat is, ez a közalapok befektetéseinek legalább 8 %-os diszkont fokozatát jelenti. Tekintettel arra, hogy a felvásárlási árakat és a térítéseket nem hangolták össze, az összes minősített erőmű megújuló energiára alkalmazott pillanatnyi hozama 8 %-nál alacsonyabb, ahogy ez az alábbi táblázatból kiderül. A naperőműveknek a térítés semmilyen tőkehozamot nem engedélyez (negatív hozam), különösen vonatkozik ez a kis és közepes erőművekre.
  3.   táblázat
  Egyes minősített erőművek tőkehozama









  A minősített erőmű fajtája (ME), tekintettel a primer energiaforrásra | Teljesítmény | Térítés | Térítésbe foglalt tőkehozam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nagyság | [kW] | [SIT/kWh] | |
| Vízi erőművek | 1 MW-ig | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Biomassza-erőmű | 1 MW-ig | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| 1 MW fölött | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Szélerőművek | 1 MW-ig | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| 1 MW fölött | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Geotermikus erőművek | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Naperőművek | 36 kW-ig | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| 36 kW fölött | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Egyéb ME (biogáz) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| ME vagy hőerőművek, amelyek kommunális hulladékot használnak | 1 MW-ig | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Hőerőművek, amelyek egyúttal termelnek távhő- és villamos energiát | 1 MW-ig | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| 1 MW-tól 10 MW-ig | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Ipari hőerőművek hő- és villamosenergia-termelés | 1 MW-ig | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| Megjegyzés: Tőkehozam a ME befektetéseire kiszámolva (lásd a 2. táblázatot), figyelembe véve a térítés pillanatnyi értékét. |

(40)

Az egyes minősített erőművek térítései tartalmazzák a szlovén törvények által előírt tőkehozamokat is, ez a közalapok befektetéseinek legalább 8 %-os diszkont fokozatát jelenti. Tekintettel arra, hogy a felvásárlási árakat és a térítéseket nem hangolták össze, az összes minősített erőmű megújuló energiára alkalmazott pillanatnyi hozama 8 %-nál alacsonyabb, ahogy ez az alábbi táblázatból kiderül. A naperőműveknek a térítés semmilyen tőkehozamot nem engedélyez (negatív hozam), különösen vonatkozik ez a kis és közepes erőművekre.

3.   táblázat

Egyes minősített erőművek tőkehozama

A minősített erőmű fajtája (ME), tekintettel a primer energiaforrásra

Teljesítmény

Térítés

Térítésbe foglalt tőkehozam

Nagyság

[kW]

[SIT/kWh]

Vízi erőművek

1 MW-ig

100

6,75

6,95 %

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

6,23

7,90 %

Biomassza-erőmű

1 MW-ig

600

8,69

2,30 %

1 MW fölött

1 500

8,17

6,00 %

Szélerőművek

1 MW-ig

100

6,55

0,40 %

1 MW fölött

20 000

6,05

6,35 %

Geotermikus erőművek

3 000

6,05

7,30 %

Naperőművek

36 kW-ig

36

81,67

–1,4 %

36 kW fölött

100

7,46

–15,0 %

Egyéb ME (biogáz)

120

20,97

6,80 %

ME vagy hőerőművek, amelyek kommunális hulladékot használnak

1 MW-ig

100

4,74

4,40 %

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

3,87

7,30 %

Hőerőművek, amelyek egyúttal termelnek távhő- és villamos energiát

1 MW-ig

700

5,9

0,49 %

1 MW-tól 10 MW-ig

3 000

5,38

4,20 %

Ipari hőerőművek hő- és villamosenergia-termelés

1 MW-ig

700

4,83

–0,1 %

Megjegyzés: Tőkehozam a ME befektetéseire kiszámolva (lásd a 2. táblázatot), figyelembe véve a térítés pillanatnyi értékét.

| (41) | Szlovénia megindokolja, hogy a hő- és villamos energia egyidejű termelésére alkalmas új egységek többnyire gázturbinákkal vannak ellátva, amelyek működés közben 37 % és 40 % közötti villamos hatékonyságot érnek el és 80 % feletti közös hatékonyságot. Az új kisebb turbinák 30 % feletti villamos hatékonyságot érnek el és 80 % feletti közös hatékonyságot. Tekintettel arra, hogy a hagyományos hőerőművek hatékonysága Szlovéniában kb. 31 %, ez hatalmas primer energia megtakarítását mutatja (15 % és 25 % között), amely villamosenergia-termeléssel keletkezik a társtermelésre és a hő hasznos felhasználására szolgáló egységekben. |
| --- | --- |

(41)

Szlovénia megindokolja, hogy a hő- és villamos energia egyidejű termelésére alkalmas új egységek többnyire gázturbinákkal vannak ellátva, amelyek működés közben 37 % és 40 % közötti villamos hatékonyságot érnek el és 80 % feletti közös hatékonyságot. Az új kisebb turbinák 30 % feletti villamos hatékonyságot érnek el és 80 % feletti közös hatékonyságot. Tekintettel arra, hogy a hagyományos hőerőművek hatékonysága Szlovéniában kb. 31 %, ez hatalmas primer energia megtakarítását mutatja (15 % és 25 % között), amely villamosenergia-termeléssel keletkezik a társtermelésre és a hő hasznos felhasználására szolgáló egységekben.

| (42) | Az egyidejű hő- és villamos energiát termelő minősített erőművek hatékonysága úgy van meghatározva, hogy eleget tesz a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) hatékonysági kritériumának. |
| --- | --- |

(42)

Az egyidejű hő- és villamos energiát termelő minősített erőművek hatékonysága úgy van meghatározva, hogy eleget tesz a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) hatékonysági kritériumának.

| (43) | Szlovénia bebizonyította, hogy az egyidejűleg hő- és villamos energiát termelő minősített erőművek termelési költségei minden esetben magasabbak, mint a rendszer felvásárlási ára, hogy a térítés NJÉ-e alacsonyabb a beruházási költségeknél, és hogy a befektetések hozama kevesebb mint 4,20 % (lásd a fenti táblázatok utolsó három sorát). A számításba beleszámoltuk a hőfelhasználásból származó nyereséget. |
| --- | --- |

(43)

Szlovénia bebizonyította, hogy az egyidejűleg hő- és villamos energiát termelő minősített erőművek termelési költségei minden esetben magasabbak, mint a rendszer felvásárlási ára, hogy a térítés NJÉ-e alacsonyabb a beruházási költségeknél, és hogy a befektetések hozama kevesebb mint 4,20 % (lásd a fenti táblázatok utolsó három sorát). A számításba beleszámoltuk a hőfelhasználásból származó nyereséget.

| (44) | Szlovénia a villamosenergia-ellátás biztonsága érdekében általános gazdasági érdekű szolgáltatást vezetett be. Összhangban a 2003/54/EK irányelv 11. cikkének (4) bekezdésével ez az általános gazdasági érdekű szolgáltatás a villamosenergia-termelés hazai fosszilis energiahordozók használatán alapszik. Erre a célra évente 600 000 tonna szlovén barnaszenet használnak villamosenergia-termelésre. A barnaszén az egyetlen fosszilis üzemanyag, amely Szlovéniában rendelkezésre áll. Mivel a barnaszenet a leghatékonyabban a trbovljei erőmű egységeiben használják (TET 2, a barnaszénbánya közelében található), ez a kötelezettség az erőműre hárul. Meghatározásra került, hogy ez a villamosenergia-mennyiség a garantált felvásárlás keretében felvásárolható. |
| --- | --- |

(44)

Szlovénia a villamosenergia-ellátás biztonsága érdekében általános gazdasági érdekű szolgáltatást vezetett be. Összhangban a 2003/54/EK irányelv 11. cikkének (4) bekezdésével ez az általános gazdasági érdekű szolgáltatás a villamosenergia-termelés hazai fosszilis energiahordozók használatán alapszik. Erre a célra évente 600 000 tonna szlovén barnaszenet használnak villamosenergia-termelésre. A barnaszén az egyetlen fosszilis üzemanyag, amely Szlovéniában rendelkezésre áll. Mivel a barnaszenet a leghatékonyabban a trbovljei erőmű egységeiben használják (TET 2, a barnaszénbánya közelében található), ez a kötelezettség az erőműre hárul. Meghatározásra került, hogy ez a villamosenergia-mennyiség a garantált felvásárlás keretében felvásárolható.

| (45) | A megfelelő mennyiségű villamos energia a hivatalos szervek által minden évben maghatározott áron és a trbovljei erőmű villamosenergia-termelési költségeinek figyelembevételével kerül felvásárlásra. A felvásárlási ár semmilyen nyereségrészesedést nem tartalmaz. |
| --- | --- |

(45)

A megfelelő mennyiségű villamos energia a hivatalos szervek által minden évben maghatározott áron és a trbovljei erőmű villamosenergia-termelési költségeinek figyelembevételével kerül felvásárlásra. A felvásárlási ár semmilyen nyereségrészesedést nem tartalmaz.

| (46) | Szlovénia elkészítette az alábbi táblázatot, amelyből kitűnik a vállalat számára a korábbi években előirányzott támogatási összeg:
  4.   táblázat
  Tervezett támogatási összeg | 2001.7–12. | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (GWh) | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Felvásárlási ár (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| A felvásárlás költsége (ezer SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Értékesítési ár (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Az értékesített energia költsége (ezer SIT) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| A támogatás összege (ezer SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| A támogatás mértéke (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Szlovénia elkészítette az alábbi táblázatot, amelyből kitűnik a vállalat számára a korábbi években előirányzott támogatási összeg:

4.   táblázat

Tervezett támogatási összeg

2001.7–12.

2002

2003

2004

Mennyiség (GWh)

254,3

562,2

563,4

563,0

Felvásárlási ár (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

A felvásárlás költsége (ezer SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Értékesítési ár (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Az értékesített energia költsége (ezer SIT)

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

A támogatás összege (ezer SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

A támogatás mértéke (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | Elvben az öt egységből álló šoštanji erőműben is lehet hazai barnaszenet használni. Az erőmű két egysége újabb típusú, és rendelkezik füstgáztisztító berendezéssel, három pedig régebbi, és nem rendelkezik tisztítóberendezéssel. Ezekben az egységekben a közeli szénbánya szenét égetik, de bizonyos körülmények között mód nyílna a barnaszén felhasználására is. Az új egységek teljesen leterheltek a közeli szénbánya lignitjének elégetésével. A szénbánya kapacitása nagyjából e két egység szükségleteire elegendő. A barnaszén égetésére a három régebbi egységben nyílna mód, hiszen ezek nincsenek teljesen leterhelve, és van még némi üzemeltetési tartalékuk. Azonban ezzel a lehetőséggel kapcsolatban az alábbi nehézségek jelentkeztek:






  i. | a barnaszén vasúton történő szállítása Trbovljeből Šoštanjba kb. 5 EUR/t-ba kerülne, tekintettel a nemzeti energetikai mérlegben tervezett barnaszéntermelésre (600 000 t/év), ez az összeg évente 3 millió EUR-t tenne ki; |
| --- | --- | --- |

(47)

Elvben az öt egységből álló šoštanji erőműben is lehet hazai barnaszenet használni. Az erőmű két egysége újabb típusú, és rendelkezik füstgáztisztító berendezéssel, három pedig régebbi, és nem rendelkezik tisztítóberendezéssel. Ezekben az egységekben a közeli szénbánya szenét égetik, de bizonyos körülmények között mód nyílna a barnaszén felhasználására is. Az új egységek teljesen leterheltek a közeli szénbánya lignitjének elégetésével. A szénbánya kapacitása nagyjából e két egység szükségleteire elegendő. A barnaszén égetésére a három régebbi egységben nyílna mód, hiszen ezek nincsenek teljesen leterhelve, és van még némi üzemeltetési tartalékuk. Azonban ezzel a lehetőséggel kapcsolatban az alábbi nehézségek jelentkeztek:

i.

a barnaszén vasúton történő szállítása Trbovljeből Šoštanjba kb. 5 EUR/t-ba kerülne, tekintettel a nemzeti energetikai mérlegben tervezett barnaszéntermelésre (600 000 t/év), ez az összeg évente 3 millió EUR-t tenne ki;

| ii. | a szén égetésével az SO2-kibocsátás évente 30 000 t-val növekedne, hiszen a šoštanji erőmű 1., 2. és 3. blokkja nem rendelkezik füstgáztisztító berendezéssel, a szlovén barnaszén pedig 2,2–2,5 % ként tartalmaz; |
| --- | --- |

ii.

a szén égetésével az SO2-kibocsátás évente 30 000 t-val növekedne, hiszen a šoštanji erőmű 1., 2. és 3. blokkja nem rendelkezik füstgáztisztító berendezéssel, a szlovén barnaszén pedig 2,2–2,5 % ként tartalmaz;

| iii. | tekintettel arra, hogy a šoštanji erőmű 1., 2. és 3. blokkja lényegesen rosszabb termodinamikai hatásfokú, mint a Trbovljei erőmű, éppen ezért ugyanazon barnaszénmennyiség három šoštanji blokkban és nem a trbovljei erőműben történő elégetésekor a villamosenergia-termelés során kb. 15 %-kal növekedne a CO2-kibocsátás. |
| --- | --- |

iii.

tekintettel arra, hogy a šoštanji erőmű 1., 2. és 3. blokkja lényegesen rosszabb termodinamikai hatásfokú, mint a Trbovljei erőmű, éppen ezért ugyanazon barnaszénmennyiség három šoštanji blokkban és nem a trbovljei erőműben történő elégetésekor a villamosenergia-termelés során kb. 15 %-kal növekedne a CO2-kibocsátás.

A fent említett tényből következik, hogy a barnaszénégetés a šoštanji blokkokban gazdasági szempontból nem indokolt.

| (48) | A barnaszén elégetésére egyetlen másik lehetőség van, éspedig a ljubljanai hőerőműben (TE-TOL), amely 2000 óta használja a barnaszenet fő energiaforrásként. Mivel a TE-TOL blokkok nem rendelkeznek beépített füstgáztisztító berendezéssel, azokban már nem lehet szlovén barnaszenet égetni, hiszen az 2,2–2,5 % ként tartalmaz. Éppen ezért TE-TOL már nem éget hazai barnaszenet, és ma már kizárólag csak import indonéz szenet használ, amely lényegesen kevesebb ként (kevesebb mint 0,5 %) tartalmaz, és ezért az erőműnek nincs szüksége kéntelenítő füstgáztisztító berendezésekre. A füstgáztisztító berendezések beépítése a TE-TOL blokkokba nem lenne gazdaságos. |
| --- | --- |

(48)

A barnaszén elégetésére egyetlen másik lehetőség van, éspedig a ljubljanai hőerőműben (TE-TOL), amely 2000 óta használja a barnaszenet fő energiaforrásként. Mivel a TE-TOL blokkok nem rendelkeznek beépített füstgáztisztító berendezéssel, azokban már nem lehet szlovén barnaszenet égetni, hiszen az 2,2–2,5 % ként tartalmaz. Éppen ezért TE-TOL már nem éget hazai barnaszenet, és ma már kizárólag csak import indonéz szenet használ, amely lényegesen kevesebb ként (kevesebb mint 0,5 %) tartalmaz, és ezért az erőműnek nincs szüksége kéntelenítő füstgáztisztító berendezésekre. A füstgáztisztító berendezések beépítése a TE-TOL blokkokba nem lenne gazdaságos.

| (49) | Szlovénia kötelezte magát, hogy az ellátás biztonságáért maximum a Szlovéniában a mindenkori naptári évben felhasznált energia előállításához szükséges összes primer energia 15 %-át ítéli oda állami támogatás formájában. |
| --- | --- |

(49)

Szlovénia kötelezte magát, hogy az ellátás biztonságáért maximum a Szlovéniában a mindenkori naptári évben felhasznált energia előállításához szükséges összes primer energia 15 %-át ítéli oda állami támogatás formájában.

| (50) | A kötelező felvásárlás rendszere a minősített termelők amortizációs költségeinek csupán egy részét fedezi. |
| --- | --- |

(50)

A kötelező felvásárlás rendszere a minősített termelők amortizációs költségeinek csupán egy részét fedezi.

| (51) | A megújuló energiaforrások kiaknázását, a hatékony energiafelhasználást és a kogenerációt ösztönző szabályzat (11) a megújuló energiaforrásokat használó erőművek és azon erőművek számára, amelyek egyidejűleg termelnek hő- és villamos energiát, beruházási támogatást engedélyezett. Azonban ezt az erőműveknek nyújtott beruházási támogatást az új, a hatékony energiafelhasználást és a megújuló energiaforrások kiaknázását ösztönző eszközök odaítéléséről szóló szabályzatban (12). eltörölték. Kivételt képeznek azok az erőművek, amelyek nem csatlakoztak a közhálózatra, és nem kapnak támogatást ebből a rendszerből, valamint a 10 MW teljesítménynél nem nagyobb olyan erőművek, amelyek megújuló energiaforrásokat, új vagy elavult technológiát használnak, és a villamosenergia-termelés magas költsége miatt a felvásárlási ár nem elég magas ahhoz, hogy biztosítsa a befektetés hozamát. A támogatásra jogosult technológia fajtája időszakos nyilvános pályázatokban kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(51)

A megújuló energiaforrások kiaknázását, a hatékony energiafelhasználást és a kogenerációt ösztönző szabályzat (11) a megújuló energiaforrásokat használó erőművek és azon erőművek számára, amelyek egyidejűleg termelnek hő- és villamos energiát, beruházási támogatást engedélyezett. Azonban ezt az erőműveknek nyújtott beruházási támogatást az új, a hatékony energiafelhasználást és a megújuló energiaforrások kiaknázását ösztönző eszközök odaítéléséről szóló szabályzatban (12). eltörölték. Kivételt képeznek azok az erőművek, amelyek nem csatlakoztak a közhálózatra, és nem kapnak támogatást ebből a rendszerből, valamint a 10 MW teljesítménynél nem nagyobb olyan erőművek, amelyek megújuló energiaforrásokat, új vagy elavult technológiát használnak, és a villamosenergia-termelés magas költsége miatt a felvásárlási ár nem elég magas ahhoz, hogy biztosítsa a befektetés hozamát. A támogatásra jogosult technológia fajtája időszakos nyilvános pályázatokban kerül meghatározásra.

| (52) | Az árak meghatározásáról és a villamos energia minősített termelőktől történő felvásárlásának szabályairól szóló rendelet 14. cikke a felesleges kumuláció megakadályozása érdekében kimondja, hogy azon minősített termelő számára, amely bármilyen erőmű-építési támogatást kap, arányosan csökken a garantált felvásárlási ár. |
| --- | --- |

(52)

Az árak meghatározásáról és a villamos energia minősített termelőktől történő felvásárlásának szabályairól szóló rendelet 14. cikke a felesleges kumuláció megakadályozása érdekében kimondja, hogy azon minősített termelő számára, amely bármilyen erőmű-építési támogatást kap, arányosan csökken a garantált felvásárlási ár.

| (53) | A minősített villamosenergia-termelő ezzel a cikkel összhangban köteles bejelenteni az erőmű építésére kapott támogatás mértékét, miután aláírta a villamos energia felvásárlásáról szóló szerződést azon villamoshálózat kezelőjével, amelyre csatlakozott. A bejelentett összeg a garantált felvásárlási árból történő levonás alapja. Az említett rendelkezések alapján az erőmű-beruházás mértéke alapján kapott állami támogatás minden összegének 10 %-a után az erőmű garantált felvásárlási ára (az erőmű fajtájától és névleges teljesítményétől függően) 5 %-kal csökken. |
| --- | --- |

(53)

A minősített villamosenergia-termelő ezzel a cikkel összhangban köteles bejelenteni az erőmű építésére kapott támogatás mértékét, miután aláírta a villamos energia felvásárlásáról szóló szerződést azon villamoshálózat kezelőjével, amelyre csatlakozott. A bejelentett összeg a garantált felvásárlási árból történő levonás alapja. Az említett rendelkezések alapján az erőmű-beruházás mértéke alapján kapott állami támogatás minden összegének 10 %-a után az erőmű garantált felvásárlási ára (az erőmű fajtájától és névleges teljesítményétől függően) 5 %-kal csökken.

| (54) | A rendelet rendelkezései abból a feltételezésből indulnak ki, hogy a minősített termelők teljes garantált villamosenergia-ára fix és variábilis költségeket foglal magába. Feltételezve, hogy a fix és variábilis költségek átlagos aránya 50 % : 50 %. |
| --- | --- |

(54)

A rendelet rendelkezései abból a feltételezésből indulnak ki, hogy a minősített termelők teljes garantált villamosenergia-ára fix és variábilis költségeket foglal magába. Feltételezve, hogy a fix és variábilis költségek átlagos aránya 50 % : 50 %.

| (55) | Szlovénia kötelezte magát, hogy részletesebben meghatározza a levonások szabályait, és ezzel pontosabban hozzáigazítja azokat a technológiától függő fix és variábilis költségekhez. |
| --- | --- |

(55)

Szlovénia kötelezte magát, hogy részletesebben meghatározza a levonások szabályait, és ezzel pontosabban hozzáigazítja azokat a technológiától függő fix és variábilis költségekhez.

| (56) | Szlovénia kötelezte magát, hogy elkészíti a megújuló energiaforrásokból és az egyidejű hő- és villamosenergia-termelésből származó villamos energiáról szóló rendeletek módosítását, és így megváltoztatja a pillanatnyi finanszírozási rendszert. A támogatási rendszer az EU-Szerződés 25. és 90. cikkével történő összehangolása során a következő módosítások kerülnek bevezetésre:






  i. | A támogatási eszközök gyűjtési módja a csatlakozás szerinti általányösszeggé változik, függetlenül a felhasznált villamos energia mennyiségétől és forrásától. Az átalányösszeg mértékének meghatározásánál figyelembe kell venni annak a csatlakozásnak a teljesítményét (a biztosítékok teljesítményét) és a feszültségszintjét, amelyre a fogyasztó csatlakozott, valamint a fogyasztói csoportot. |
| --- | --- | --- |

(56)

Szlovénia kötelezte magát, hogy elkészíti a megújuló energiaforrásokból és az egyidejű hő- és villamosenergia-termelésből származó villamos energiáról szóló rendeletek módosítását, és így megváltoztatja a pillanatnyi finanszírozási rendszert. A támogatási rendszer az EU-Szerződés 25. és 90. cikkével történő összehangolása során a következő módosítások kerülnek bevezetésre:

i.

A támogatási eszközök gyűjtési módja a csatlakozás szerinti általányösszeggé változik, függetlenül a felhasznált villamos energia mennyiségétől és forrásától. Az átalányösszeg mértékének meghatározásánál figyelembe kell venni annak a csatlakozásnak a teljesítményét (a biztosítékok teljesítményét) és a feszültségszintjét, amelyre a fogyasztó csatlakozott, valamint a fogyasztói csoportot.

| ii. | Szlovénia az uniós csatlakozás és az eszközök gyűjtése új módjának érvényesítése között biztosítani fogja, hogy azok a fogyasztók, amelyek importálták a zöld villamos energiát, kérvényezzék azon adóik visszatérítését, amelyekkel a rendszerből történő megújuló energiaforrások támogatását finanszírozták, azzal a feltétellel, hogy bizonyítani tudják, az általuk behozott energia ténylegesen zöld eredetű. Az importált villamos energia zöld származását bizonyító dokumentumok többnyire az Unió származást igazoló rendszerén alapulnak. A bejelentések művi megnövekedésének megakadályozása érdekében szükség szerint disztribútorra lebontva mennyiségi visszatérítési korlátokat kell bevezetni, hiszen ez ellen az uniós származási igazolási rendszer nem nyújt megfelelő védelmet. Hasonló rendszer kerül bevezetésre az egyidejű hő- és villamosenergia-termelésből származó villamos energiára, éspedig az Unió egyidejű hő- és villamos energia származási rendszere alapján. |
| --- | --- |

ii.

Szlovénia az uniós csatlakozás és az eszközök gyűjtése új módjának érvényesítése között biztosítani fogja, hogy azok a fogyasztók, amelyek importálták a zöld villamos energiát, kérvényezzék azon adóik visszatérítését, amelyekkel a rendszerből történő megújuló energiaforrások támogatását finanszírozták, azzal a feltétellel, hogy bizonyítani tudják, az általuk behozott energia ténylegesen zöld eredetű. Az importált villamos energia zöld származását bizonyító dokumentumok többnyire az Unió származást igazoló rendszerén alapulnak. A bejelentések művi megnövekedésének megakadályozása érdekében szükség szerint disztribútorra lebontva mennyiségi visszatérítési korlátokat kell bevezetni, hiszen ez ellen az uniós származási igazolási rendszer nem nyújt megfelelő védelmet. Hasonló rendszer kerül bevezetésre az egyidejű hő- és villamosenergia-termelésből származó villamos energiára, éspedig az Unió egyidejű hő- és villamos energia származási rendszere alapján.

7.   MEGÍTÉLÉS

7.1.   Az Unió meglevő villamosenergia-termelésről szóló irányelvei

| (57) | Az villamosenergia-termelésre több uniós irányelv érvényes, amelyek magukba foglalják 2003/54/EK irányelvet, a 2001/77/EK irányelvet és a 2004/8/EK irányelvet. |
| --- | --- |

(57)

Az villamosenergia-termelésre több uniós irányelv érvényes, amelyek magukba foglalják 2003/54/EK irányelvet, a 2001/77/EK irányelvet és a 2004/8/EK irányelvet.

| (58) | A 2003/54/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése kimondja: „A Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek teljes tiszteletben tartásával – különös tekintettel annak 86. cikkére – a tagállamok a villamosenergia-ágazatban működő vállalkozások számára általános gazdasági érdekből előírhatnak olyan közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek a biztonságra, az ellátás biztonságát is beleértve, az ellátás folyamatosságára, minőségére és árára, valamint a környezetvédelemre, beleértve az energiahatékonyságot és az éghajlat védelmét, vonatkoznak.” |
| --- | --- |

(58)

A 2003/54/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése kimondja: „A Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek teljes tiszteletben tartásával – különös tekintettel annak 86. cikkére – a tagállamok a villamosenergia-ágazatban működő vállalkozások számára általános gazdasági érdekből előírhatnak olyan közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek a biztonságra, az ellátás biztonságát is beleértve, az ellátás folyamatosságára, minőségére és árára, valamint a környezetvédelemre, beleértve az energiahatékonyságot és az éghajlat védelmét, vonatkoznak.”

| (59) | A 2003/54/EK irányelv 11. cikkének (4) bekezdése kimondja: „Az ellátás biztonságának érdekében egy tagállam határozhat úgy, hogy a belföldi, primer energiahordozót használó termelőlétesítményeknek biztosítsanak elsőbbséget az érintett tagállamban felhasznált villamos energia előállításához naptári évenként szükséges teljes primer energia 15 %-át meg nem haladó mértékben.” |
| --- | --- |

(59)

A 2003/54/EK irányelv 11. cikkének (4) bekezdése kimondja: „Az ellátás biztonságának érdekében egy tagállam határozhat úgy, hogy a belföldi, primer energiahordozót használó termelőlétesítményeknek biztosítsanak elsőbbséget az érintett tagállamban felhasznált villamos energia előállításához naptári évenként szükséges teljes primer energia 15 %-át meg nem haladó mértékben.”

| (60) | A 2001/77/EK irányelv meghatározza a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-felhasználás nemzeti kereteit. A 3. cikk kimondja:
  „(1)   A tagállamok a (2) bekezdésben említett nemzeti célelőirányzatoknak megfelelően megteszik a szükséges lépéseket a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-fogyasztás fokozásának ösztönzésére. Ezeknek a lépéseknek arányban kell állniuk az elérendő céllal.
  (2)   A tagállamok legkésőbb 2002. október 27-ig, ezt követően pedig ötévente elfogadják és közzéteszik a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia fogyasztásának nemzeti célelőirányzatait tartalmazó, a következő 10 évre vonatkozó, a villamosenergia-fogyasztás százalékában kifejezett jelentést. A jelentés a nemzeti célelőirányzatok megvalósítása érdekében nemzeti szinten meghozott, illetve tervezett intézkedéseket is tartalmazza. A célok legkésőbb 2010-ig történő meghatározásához a tagállamok:






  — | figyelembe veszik a mellékletben szereplő referenciaértékeket, |
| --- | --- | --- |

(60)

A 2001/77/EK irányelv meghatározza a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-felhasználás nemzeti kereteit. A 3. cikk kimondja:

„(1)   A tagállamok a (2) bekezdésben említett nemzeti célelőirányzatoknak megfelelően megteszik a szükséges lépéseket a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-fogyasztás fokozásának ösztönzésére. Ezeknek a lépéseknek arányban kell állniuk az elérendő céllal.

(2)   A tagállamok legkésőbb 2002. október 27-ig, ezt követően pedig ötévente elfogadják és közzéteszik a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia fogyasztásának nemzeti célelőirányzatait tartalmazó, a következő 10 évre vonatkozó, a villamosenergia-fogyasztás százalékában kifejezett jelentést. A jelentés a nemzeti célelőirányzatok megvalósítása érdekében nemzeti szinten meghozott, illetve tervezett intézkedéseket is tartalmazza. A célok legkésőbb 2010-ig történő meghatározásához a tagállamok:

—

figyelembe veszik a mellékletben szereplő referenciaértékeket,

| — | biztosítják, hogy a célkitűzések összhangban legyenek minden olyan nemzeti kötelezettségvállalással, amelyet a Közösség által az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyve értelmében elfogadott éghajlatváltozási kötelezettségvállalásokkal összefüggésben fogadtak el.” |
| --- | --- |

—

biztosítják, hogy a célkitűzések összhangban legyenek minden olyan nemzeti kötelezettségvállalással, amelyet a Közösség által az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyve értelmében elfogadott éghajlatváltozási kötelezettségvállalásokkal összefüggésben fogadtak el.”

| (61) | A 2001/77/EK irányelv melléklete a Csatlakozási egyezménnyel módosult, és Szlovénia számára 33,6 % nemzeti célirányzatot határozott meg. |
| --- | --- |

(61)

A 2001/77/EK irányelv melléklete a Csatlakozási egyezménnyel módosult, és Szlovénia számára 33,6 % nemzeti célirányzatot határozott meg.

7.2.   A zöld villamos energia és az egyidejűleg hő- és villamos energiát termelő erőművek támogatásának megítélése

7.2.1.   Az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdéséből eredő támogatás

| (62) | Az intézkedés az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében akkor jelent állami támogatást, ha speciális versenyelőnyt nyújt, torzítja, illetve fennáll a veszélye annak, hogy torzítja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, valamint állami forrásokat von be. |
| --- | --- |

(62)

Az intézkedés az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében akkor jelent állami támogatást, ha speciális versenyelőnyt nyújt, torzítja, illetve fennáll a veszélye annak, hogy torzítja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, valamint állami forrásokat von be.

| (63) | Egyértelmű, hogy a rendszer speciális, hiszen csak bizonyos erőműveket céloz meg. Nyilvánvaló az is, hogy csak ezeknek az erőműveknek nyújt előnyt, hiszen a teljes rendszer célja ezeknek az erőműveknek lehetővé tenni, hogy villamos energiájukat a piacinál magasabb áron tudják értékesíteni. |
| --- | --- |

(63)

Egyértelmű, hogy a rendszer speciális, hiszen csak bizonyos erőműveket céloz meg. Nyilvánvaló az is, hogy csak ezeknek az erőműveknek nyújt előnyt, hiszen a teljes rendszer célja ezeknek az erőműveknek lehetővé tenni, hogy villamos energiájukat a piacinál magasabb áron tudják értékesíteni.

| (64) | A villamos energia a tagállamok közötti csereüzletek tárgya. A 2003/54/EK irányelv a villamos energia azon belső piacának kialakulását irányozza elő, amely a 96/92/EK irányelvvel elkezdődött. A szlovén hálózat különösen az osztrák és az olasz hálózattal van összekötve. Szlovénia szomszédaival cserél villamos energiát. Szlovénia például a 2004. évben 6 314 GWh villamos energiát importált, és 7 094 GWh-t exportált (13). Az intézkedés tehát a tagállamok közötti kereskedelemre hat ki. |
| --- | --- |

(64)

A villamos energia a tagállamok közötti csereüzletek tárgya. A 2003/54/EK irányelv a villamos energia azon belső piacának kialakulását irányozza elő, amely a 96/92/EK irányelvvel elkezdődött. A szlovén hálózat különösen az osztrák és az olasz hálózattal van összekötve. Szlovénia szomszédaival cserél villamos energiát. Szlovénia például a 2004. évben 6 314 GWh villamos energiát importált, és 7 094 GWh-t exportált (13). Az intézkedés tehát a tagállamok közötti kereskedelemre hat ki.

| (65) | A Bizottság továbbá azt tapasztalja, hogy Szlovénia nem kérdőjelezte meg a fenti kritériumok teljesítését. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság továbbá azt tapasztalja, hogy Szlovénia nem kérdőjelezte meg a fenti kritériumok teljesítését.

| (66) | A Bizottság a negyedik kritériumot, az állami források jelenlétét illetően nem ért egyet Szlovénia érvelésével, miszerint ez a rendszer megegyezik azzal a rendszerrel, amelyet a Bíróság bírált el a PreussenElektra ügyben. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság a negyedik kritériumot, az állami források jelenlétét illetően nem ért egyet Szlovénia érvelésével, miszerint ez a rendszer megegyezik azzal a rendszerrel, amelyet a Bíróság bírált el a PreussenElektra ügyben.

| (67) | A rendszerek egymás közt a finanszírozási mechanizmusokban térnek el. A PreussenElektra esetében a beszerzési tarifát közvetlenül a villamos energia beszerzésével foglalkozó magánvállalatok finanszírozták, amelyeknek a villamos energiát a piaci árnál magasabb áron azoktól a termelőktől kellett megvásárolniuk, amelyek megújuló energiaforrásokból termeltek villamos energiát. Az említett esetben a beszerzési tarifa következtében keletkezett költségek adóhoz hasonló díjjal finanszírozódnak. |
| --- | --- |

(67)

A rendszerek egymás közt a finanszírozási mechanizmusokban térnek el. A PreussenElektra esetében a beszerzési tarifát közvetlenül a villamos energia beszerzésével foglalkozó magánvállalatok finanszírozták, amelyeknek a villamos energiát a piaci árnál magasabb áron azoktól a termelőktől kellett megvásárolniuk, amelyek megújuló energiaforrásokból termeltek villamos energiát. Az említett esetben a beszerzési tarifa következtében keletkezett költségek adóhoz hasonló díjjal finanszírozódnak.

| (68) | A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a rendszer az állam által kirótt adóbevételből finanszírozódik. Az adóbevételek ezután egy állami szervek által kezelt számlán gyűlnek, és ez eltér a PreussenElektra esettől. Az állami szervek a törvény által meghatározott disztribúciós rendszer szerint osztják el a számlán levő eszközöket. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a rendszer az állam által kirótt adóbevételből finanszírozódik. Az adóbevételek ezután egy állami szervek által kezelt számlán gyűlnek, és ez eltér a PreussenElektra esettől. Az állami szervek a törvény által meghatározott disztribúciós rendszer szerint osztják el a számlán levő eszközöket.

| (69) | A Bizottság bevált gyakorlata az, hogy az ilyen adókból befolyt bevételeket állami forrásnak tekinti (14). Ez a gyakorlat követi azt a bírósági gyakorlatot, amely szerint az állam által kirótt adók az állam által meghatározott alapokban gyűlnek, és arra szolgálnak, hogy bizonyos társaságoknak előnyt nyújtsanak, állami forrásnak számítanak. (Lásd pl. a Bíróság ítéletét a C-173/73 (15) sz. és a C-78/79 (16) sz. ügyekben.) |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság bevált gyakorlata az, hogy az ilyen adókból befolyt bevételeket állami forrásnak tekinti (14). Ez a gyakorlat követi azt a bírósági gyakorlatot, amely szerint az állam által kirótt adók az állam által meghatározott alapokban gyűlnek, és arra szolgálnak, hogy bizonyos társaságoknak előnyt nyújtsanak, állami forrásnak számítanak. (Lásd pl. a Bíróság ítéletét a C-173/73 (15) sz. és a C-78/79 (16) sz. ügyekben.)

| (70) | A Pearle-ügy ítéletében (17), a Bíróság úgy döntött, hogy a nyilvános felügyelet alatt álló bizottság saját tagjaira kirótt adóhoz hasonló díjakból befolyó bevételek nem számítanak állami forrásoknak. A díjakat az optikus ágazat dolgozóinak egyesülése határozta meg, és kivetette az ágazat összes tagjára. A díjakat az ágazat, azaz a befizetők javát szolgáló hirdetési akciók finanszírozására használták. |
| --- | --- |

(70)

A Pearle-ügy ítéletében (17), a Bíróság úgy döntött, hogy a nyilvános felügyelet alatt álló bizottság saját tagjaira kirótt adóhoz hasonló díjakból befolyó bevételek nem számítanak állami forrásoknak. A díjakat az optikus ágazat dolgozóinak egyesülése határozta meg, és kivetette az ágazat összes tagjára. A díjakat az ágazat, azaz a befizetők javát szolgáló hirdetési akciók finanszírozására használták.

| (71) | A Bíróság úgy döntött, hogy az intézkedés nem jelentett állami támogatást, hiszen a díj bevezetéséről szóló döntést nem lehetett az államra hárítani, és a díjból befolyt bevétel nem volt állami forrás. |
| --- | --- |

(71)

A Bíróság úgy döntött, hogy az intézkedés nem jelentett állami támogatást, hiszen a díj bevezetéséről szóló döntést nem lehetett az államra hárítani, és a díjból befolyt bevétel nem volt állami forrás.

| (72) | A Bíróság által elbírált rendszerrel ellentétben, a jelen határozat tárgyát képező ügyben az állam felelőssége egyértelmű, hiszen az adókat az állam saját maga törvénnyel alkotta meg. |
| --- | --- |

(72)

A Bíróság által elbírált rendszerrel ellentétben, a jelen határozat tárgyát képező ügyben az állam felelőssége egyértelmű, hiszen az adókat az állam saját maga törvénnyel alkotta meg.

| (73) | A Bizottság az eszközök forrásával kapcsolatban megállapítja, hogy más a fenti ítéletben említett eszközök forrása, hiszen a pénzt nem azon vállalatok hozzájárulásával gyűjtik, akik haszonélvezői az intézkedésnek, hanem az összes vevőtől, aki villamos energiát vásárol, tekintet nélkül arra, hogy a rendszer kedvezményezettjei vagy annak versenytársa. Az ítéletben tárgyalt egyesülés ilyen mechanizmust nem tudott volna felállítani. Ez önmagában a fiskális rendszer azon természetét tárja fel, amelyet csak állami ráhatással lehet létrehozni. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság az eszközök forrásával kapcsolatban megállapítja, hogy más a fenti ítéletben említett eszközök forrása, hiszen a pénzt nem azon vállalatok hozzájárulásával gyűjtik, akik haszonélvezői az intézkedésnek, hanem az összes vevőtől, aki villamos energiát vásárol, tekintet nélkül arra, hogy a rendszer kedvezményezettjei vagy annak versenytársa. Az ítéletben tárgyalt egyesülés ilyen mechanizmust nem tudott volna felállítani. Ez önmagában a fiskális rendszer azon természetét tárja fel, amelyet csak állami ráhatással lehet létrehozni.

| (74) | A Bizottság úgy véli, hogy ez a különbség elegendő arra, hogy megállapítást nyerjen, ebben az országban létezik az állami támogatás. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság úgy véli, hogy ez a különbség elegendő arra, hogy megállapítást nyerjen, ebben az országban létezik az állami támogatás.

7.2.2.   A támogatás törvényessége

| (75) | A támogatás rendszere Szlovénia uniós csatlakozása előtt jött létre. A rendszer fő jogi alapja az 1999. évi energetikai törvény. A rendszer kedvezményezettjei, a minősített termelők 2001-ben a minősített villamosenergia-termelő státus megszerzésének feltételeiről szóló rendeletben (18) lettek meghatározva. |
| --- | --- |

(75)

A támogatás rendszere Szlovénia uniós csatlakozása előtt jött létre. A rendszer fő jogi alapja az 1999. évi energetikai törvény. A rendszer kedvezményezettjei, a minősített termelők 2001-ben a minősített villamosenergia-termelő státus megszerzésének feltételeiről szóló rendeletben (18) lettek meghatározva.

| (76) | A csatlakozás idején az állam rendszer miatti pénzügyi kiszolgáltatottsága nem volt meghatározva. A rendszernek nincs korlátozott vagy előre meghatározott számú kedvezményezettje. Minden erőmű, amely eleget tesz a fenti rendelet műszaki előírásainak, támogatást kaphat. Ez magában foglal bármely olyan új minősített erőművet, amely Szlovénia csatlakozása után csatlakozott a hálózatra. Az állam kiszolgáltatottsága minden egyes, a rendszerrel összhangban jóváhagyott támogatás esetében előre nem ismert, hiszen függ az erőmű állami fix felvásárlási ára és a piaci ár közötti különbségtől, amely előre nem látható módon emelkedik és csökken. Szlovénia kihangsúlyozta, hogy az állam rendszerrel kapcsolatos tényleges terhelése csak utólag ismert annak az évnek a végén, amelyben a rendszer alkalmazásra került. |
| --- | --- |

(76)

A csatlakozás idején az állam rendszer miatti pénzügyi kiszolgáltatottsága nem volt meghatározva. A rendszernek nincs korlátozott vagy előre meghatározott számú kedvezményezettje. Minden erőmű, amely eleget tesz a fenti rendelet műszaki előírásainak, támogatást kaphat. Ez magában foglal bármely olyan új minősített erőművet, amely Szlovénia csatlakozása után csatlakozott a hálózatra. Az állam kiszolgáltatottsága minden egyes, a rendszerrel összhangban jóváhagyott támogatás esetében előre nem ismert, hiszen függ az erőmű állami fix felvásárlási ára és a piaci ár közötti különbségtől, amely előre nem látható módon emelkedik és csökken. Szlovénia kihangsúlyozta, hogy az állam rendszerrel kapcsolatos tényleges terhelése csak utólag ismert annak az évnek a végén, amelyben a rendszer alkalmazásra került.

| (77) | A Bizottság az említettek alapján úgy véli, hogy a rendszert Szlovénia uniós csatlakozása után még mindig alkalmazzák. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság az említettek alapján úgy véli, hogy a rendszert Szlovénia uniós csatlakozása után még mindig alkalmazzák.

| (78) | A Bizottság felhívja a figyelmet, hogy a fentieket már az eljárás elindításakor megállapították, és hogy azokat Szlovénia észrevételeiben nem támadta meg. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság felhívja a figyelmet, hogy a fentieket már az eljárás elindításakor megállapították, és hogy azokat Szlovénia észrevételeiben nem támadta meg.

| (79) | A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia európai uniós csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: Csatlakozási Szerződés) felsorolja azokat a támogatási kategóriákat, amelyek az EU-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében csatlakozáskor meglevő támogatásnak számítanak:






  — | 1994. december 10. előtt indított támogatások; a rendszer 2001-ben került alkalmazásra, éppen ezért nem tartozik ebbe a kategóriába. |
| --- | --- | --- |

(79)

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia európai uniós csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: Csatlakozási Szerződés) felsorolja azokat a támogatási kategóriákat, amelyek az EU-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében csatlakozáskor meglevő támogatásnak számítanak:

—

1994. december 10. előtt indított támogatások; a rendszer 2001-ben került alkalmazásra, éppen ezért nem tartozik ebbe a kategóriába.

| — | A Csatlakozási Szerződés IV. melléklete kiegészítésében felsorolt támogatási intézkedések; a rendszer nem része ennek a listának, éppen ezért nem tartozik ebbe a kategóriába. |
| --- | --- |

—

A Csatlakozási Szerződés IV. melléklete kiegészítésében felsorolt támogatási intézkedések; a rendszer nem része ennek a listának, éppen ezért nem tartozik ebbe a kategóriába.

| — | Támogatási intézkedések, amelyeket a Bizottság a különleges eljárásban, az általánosan ismert „átmeneti eljárásban” nem ellenzett. |
| --- | --- |

—

Támogatási intézkedések, amelyeket a Bizottság a különleges eljárásban, az általánosan ismert „átmeneti eljárásban” nem ellenzett.

Az összes támogatás, amelyet a csatlakozás dátuma idején még mindig alkalmaznak, és nem felel meg a fent meghatározott kritériumoknak, a csatlakozáskor új támogatásnak számít az EU-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében.

| (80) | A rendszer a fent felsorolt három kategória egyikébe sem tartozik. Éppen ezért a csatakozáskor új támogatásként kell kezelni az EU-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében. Ez a támogatás nem lett bejelentve a Bizottságnak, tehát törvénytelen támogatásnak számít az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapítáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (19) 1. cikke f) pontja alapján. |
| --- | --- |

(80)

A rendszer a fent felsorolt három kategória egyikébe sem tartozik. Éppen ezért a csatakozáskor új támogatásként kell kezelni az EU-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében. Ez a támogatás nem lett bejelentve a Bizottságnak, tehát törvénytelen támogatásnak számít az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapítáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (19) 1. cikke f) pontja alapján.

7.2.3.   A támogatás összeegyezhetősége az EU-Szerződéssel

| (81) | A Bizottság megállapítja, hogy a rendszer három részből áll, hiszen a jogosultak három különböző csoportjának biztosít segítséget. Az első két csoport esetében, azaz a zöld villamos energiát termelő és az egyidejű termelést folytató hatékony erőművekkel kapcsolatban Szlovénia célja a környezetvédelem. A jogosultak harmadik csoportjának, azaz a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatás a villamosenergia-ellátás biztonságának meghatározott szintjét szolgálja. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság megállapítja, hogy a rendszer három részből áll, hiszen a jogosultak három különböző csoportjának biztosít segítséget. Az első két csoport esetében, azaz a zöld villamos energiát termelő és az egyidejű termelést folytató hatékony erőművekkel kapcsolatban Szlovénia célja a környezetvédelem. A jogosultak harmadik csoportjának, azaz a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatás a villamosenergia-ellátás biztonságának meghatározott szintjét szolgálja.

| (82) | Az intézkedések különböző céljainak figyelembevételével a rendszer minden eleme külön kerül megítélésre. |
| --- | --- |

(82)

Az intézkedések különböző céljainak figyelembevételével a rendszer minden eleme külön kerül megítélésre.

| (83) | A Bizottság megítélte a zöldvillamosenergia-termelők támogatási mechanizmusának összeegyezhetőségét a környezetvédelmi irányelvek szempontjával, különösen az irányelvek 58. pontjával és az azt követő pontokkal, és az alábbiakat állapította meg. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság megítélte a zöldvillamosenergia-termelők támogatási mechanizmusának összeegyezhetőségét a környezetvédelmi irányelvek szempontjával, különösen az irányelvek 58. pontjával és az azt követő pontokkal, és az alábbiakat állapította meg.

| (84) | A Bizottság megállapítja, hogy a rendszerben a megújuló energiaforrások meghatározása összhangban van a 2001/77/EK irányelv meghatározásával. A rendszer tehát összhangban van a környezetvédelmi irányelvek 6. pontja 8. alpontjával, és alkalmazható az 58. pont és az azt követő pontok. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megállapítja, hogy a rendszerben a megújuló energiaforrások meghatározása összhangban van a 2001/77/EK irányelv meghatározásával. A rendszer tehát összhangban van a környezetvédelmi irányelvek 6. pontja 8. alpontjával, és alkalmazható az 58. pont és az azt követő pontok.

| (85) | A környezetvédelmi irányelvek 59. pont 1. alpontja szerint a tagállamok a megújuló energia termelési költségei és az adott energia piaci ára közötti különbséget pótolhatják. Az ilyen kompenzáció csak a környezetbarát villamos energia és a hagyományos energiaforrásokból történő villamos energia plusz termelési költségei közötti különbségre vonatkozhat. Az esetleges támogatás pedig csak az üzem amortizációjára terjedhet ki és a megfelelő tőkehozamra, amennyiben a tagállamok be tudják bizonyítani annak szükségességét. |
| --- | --- |

(85)

A környezetvédelmi irányelvek 59. pont 1. alpontja szerint a tagállamok a megújuló energia termelési költségei és az adott energia piaci ára közötti különbséget pótolhatják. Az ilyen kompenzáció csak a környezetbarát villamos energia és a hagyományos energiaforrásokból történő villamos energia plusz termelési költségei közötti különbségre vonatkozhat. Az esetleges támogatás pedig csak az üzem amortizációjára terjedhet ki és a megfelelő tőkehozamra, amennyiben a tagállamok be tudják bizonyítani annak szükségességét.

| (86) | Szlovénia a támogatást a fent leírt módon a támogatásra jóváhagyott energiára fix tarifák formájában számolta ki (áramszállítási tarifa). Törvény rögzíti a támogatás mértéke kiszámításának objektív módszereit. A fenti adatok alapján a támogatás nem haladja meg az amortizációt és a megfelelő tőkehozamot. A támogatás csak 10 éves időtartamra kerül jóváhagyásra, hiszen ilyen a hálózatüzemeltetők és a zöldvillamosenergia-termelők között kötött szerződések hatálya. Ez az időszak rövidebb az ilyen erőművek szokásos tizenöt éves amortizációs idejénél. A Bizottság megerősítette, hogy a minősített erőművek termelési költsége minden esetben magasabb az átlagos piaci árnál és a garantált felvásárlási árnál. A piaci ár és a zöld villamos energia termelési költsége között a különbség minden erőmű esetében magasabb a térítés összegénél. |
| --- | --- |

(86)

Szlovénia a támogatást a fent leírt módon a támogatásra jóváhagyott energiára fix tarifák formájában számolta ki (áramszállítási tarifa). Törvény rögzíti a támogatás mértéke kiszámításának objektív módszereit. A fenti adatok alapján a támogatás nem haladja meg az amortizációt és a megfelelő tőkehozamot. A támogatás csak 10 éves időtartamra kerül jóváhagyásra, hiszen ilyen a hálózatüzemeltetők és a zöldvillamosenergia-termelők között kötött szerződések hatálya. Ez az időszak rövidebb az ilyen erőművek szokásos tizenöt éves amortizációs idejénél. A Bizottság megerősítette, hogy a minősített erőművek termelési költsége minden esetben magasabb az átlagos piaci árnál és a garantált felvásárlási árnál. A piaci ár és a zöld villamos energia termelési költsége között a különbség minden erőmű esetében magasabb a térítés összegénél.

| (87) | A környezetvédelmi irányelvek 59. pontjának 2. alpontja kimondja, hogy a folyamatos gazdálkodás támogatási mértékének meghatározásánál figyelembe kell venni az összes esetleges befektetési támogatást, amelyet az adott vállalatnak új erőmű esetén hagytak jóvá. Szlovénia az eljárás indításáról szóló döntés után tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy csak korlátozott számú megújuló villamos energiát termelő kapott a szóban forgó folyamatos gazdálkodást támogató támogatáson kívül beruházási segítséget is. Szlovénia azt a törvényét hajtotta végre, amely a beruházási támogatás jogosultjait arra kötelezi, hogy bejelentsék a jóváhagyott támogatás mértékét, még mielőtt villamos energiájukat fix áron a hálózatra vezetik. |
| --- | --- |

(87)

A környezetvédelmi irányelvek 59. pontjának 2. alpontja kimondja, hogy a folyamatos gazdálkodás támogatási mértékének meghatározásánál figyelembe kell venni az összes esetleges befektetési támogatást, amelyet az adott vállalatnak új erőmű esetén hagytak jóvá. Szlovénia az eljárás indításáról szóló döntés után tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy csak korlátozott számú megújuló villamos energiát termelő kapott a szóban forgó folyamatos gazdálkodást támogató támogatáson kívül beruházási segítséget is. Szlovénia azt a törvényét hajtotta végre, amely a beruházási támogatás jogosultjait arra kötelezi, hogy bejelentsék a jóváhagyott támogatás mértékét, még mielőtt villamos energiájukat fix áron a hálózatra vezetik.

| (88) | Beruházási támogatás jóváhagyása esetén az áramszállítás ára csökken. A levonás arányos a jóváhagyott beruházási támogatás felével. Ez a fix arányos rész ugyan elvben az alacsony operatív költségű technológiák túlzott támogatását okozhatná, de Szlovénia bebizonyította, hogy a gyakorlatban, ritka kivételekkel, amelyeknél a támogatási rendszerrel a beruházási támogatás kumulálódott, semmilyen túlzott támogatásra nem került sor. Ennek indoka az a tény, hogy Szlovénia egyelőre nem rendelkezik olyan alacsony operatív költségű megújuló energiaforrásokon alapuló erőművekkel, mint amilyenek a szélerőművek. |
| --- | --- |

(88)

Beruházási támogatás jóváhagyása esetén az áramszállítás ára csökken. A levonás arányos a jóváhagyott beruházási támogatás felével. Ez a fix arányos rész ugyan elvben az alacsony operatív költségű technológiák túlzott támogatását okozhatná, de Szlovénia bebizonyította, hogy a gyakorlatban, ritka kivételekkel, amelyeknél a támogatási rendszerrel a beruházási támogatás kumulálódott, semmilyen túlzott támogatásra nem került sor. Ennek indoka az a tény, hogy Szlovénia egyelőre nem rendelkezik olyan alacsony operatív költségű megújuló energiaforrásokon alapuló erőművekkel, mint amilyenek a szélerőművek.

| (89) | Szlovénia kötelezte magát, hogy a jövőben a rendszer alkalmazásához szükség szerint hozzáigazítja a levonás arányos részét, éspedig úgy, hogy összhangban az irányelvek 59. pont 2. albekezdésével, semmilyen esetben sem keletkezik mértéktelen támogatás. |
| --- | --- |

(89)

Szlovénia kötelezte magát, hogy a jövőben a rendszer alkalmazásához szükség szerint hozzáigazítja a levonás arányos részét, éspedig úgy, hogy összhangban az irányelvek 59. pont 2. albekezdésével, semmilyen esetben sem keletkezik mértéktelen támogatás.

| (90) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy Szlovénia bemutatta, miszerint az intézkedéssel összhangban jóváhagyott támogatás nem fogja meghaladni az intézkedés által támogatott megújuló energiaforrások további költségeit. Az intézkedést tehát össze lehet hangolni a környezetvédelmi irányelvek 58. pontjával és az azt követő pontokkal. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy Szlovénia bemutatta, miszerint az intézkedéssel összhangban jóváhagyott támogatás nem fogja meghaladni az intézkedés által támogatott megújuló energiaforrások további költségeit. Az intézkedést tehát össze lehet hangolni a környezetvédelmi irányelvek 58. pontjával és az azt követő pontokkal.

| (91) | A Bizottság vizsgálta a társtermelésű hatékony erőművek támogatási mechanizmusának összehangoltságát a környezetvédelmi irányelvekkel, különösen az irányelvek 66. és 67. pontjával, valamint az alábbit állapította meg: |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság vizsgálta a társtermelésű hatékony erőművek támogatási mechanizmusának összehangoltságát a környezetvédelmi irányelvekkel, különösen az irányelvek 66. és 67. pontjával, valamint az alábbit állapította meg:

| (92) | Először, a Bizottság megállapítja, hogy a környezetvédelmi irányelvek 66. pontjával összhangban a rendszer szerint térítésre jogosult egyidejű hő- és villamosenergia-termelő erőművek hatékonysága meghaladja a 2004/8/EK irányelvben meghatározott referenciaértékeket. Szlovénia az irányelvvel összhangban megújítja a referenciaértékeket. A rendszerbe tartozó egyidejűleg hő- és villamosenergia-termelő erőművek tehát teljesítik a környezetvédelmi irányelv 31. pontjában rögzített jogosultsági feltételeket. |
| --- | --- |

(92)

Először, a Bizottság megállapítja, hogy a környezetvédelmi irányelvek 66. pontjával összhangban a rendszer szerint térítésre jogosult egyidejű hő- és villamosenergia-termelő erőművek hatékonysága meghaladja a 2004/8/EK irányelvben meghatározott referenciaértékeket. Szlovénia az irányelvvel összhangban megújítja a referenciaértékeket. A rendszerbe tartozó egyidejűleg hő- és villamosenergia-termelő erőművek tehát teljesítik a környezetvédelmi irányelv 31. pontjában rögzített jogosultsági feltételeket.

| (93) | Ahogy a Szlovénia által előterjesztett adatokból kitűnik, az egyidejűleg hő- és villamosenergia-termelő erőművekben a villamosenergia-termelés átlagos költségei minden esetben magasabbak a garantált felvásárlási árnál (20). A számítás tartalmazza a termelés és a hőértékesítés bevételeit is. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a támogatás mértéke a környezeti irányelvek 66. pontjával összhangban lett kiszámítva. |
| --- | --- |

(93)

Ahogy a Szlovénia által előterjesztett adatokból kitűnik, az egyidejűleg hő- és villamosenergia-termelő erőművekben a villamosenergia-termelés átlagos költségei minden esetben magasabbak a garantált felvásárlási árnál (20). A számítás tartalmazza a termelés és a hőértékesítés bevételeit is. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a támogatás mértéke a környezeti irányelvek 66. pontjával összhangban lett kiszámítva.

| (94) | Szlovénia értesítette a Bizottságot arról, hogy az egyidejűleg hő- és villamosenergia-termelő erőművek támogatását azonos szabályok szerint hagyja jóvá, mint a zöld villamos energiát termelők esetében. Bebizonyította, hogy ezek a szabályok összhangban vannak a környezeti irányelvekkel, a Bizottság pedig megállapítja, hogy az egyidejűleg hő- és villamos energiát termelő erőműveknek támogatást biztosító rendszer része összeegyeztethető a környezeti irányelvek 66. pontjával. |
| --- | --- |

(94)

Szlovénia értesítette a Bizottságot arról, hogy az egyidejűleg hő- és villamosenergia-termelő erőművek támogatását azonos szabályok szerint hagyja jóvá, mint a zöld villamos energiát termelők esetében. Bebizonyította, hogy ezek a szabályok összhangban vannak a környezeti irányelvekkel, a Bizottság pedig megállapítja, hogy az egyidejűleg hő- és villamos energiát termelő erőműveknek támogatást biztosító rendszer része összeegyeztethető a környezeti irányelvek 66. pontjával.

| (95) | A Bizottság megállapítja, hogy az otthon termelt és az importált zöld villamos energia adóval való terhelése az otthon termelt zöld villamos energia javára a múltban talán diszkriminálta az import zöld villamos energiát. Azonban Szlovénia kötelezte magát, hogy bevezeti az import zöld villamos energia adója visszatérítésének lehetőségét. A Bizottság megállapítja, hogy a visszatérítés többségében a Közösség származásigazolási rendszerén alapszik. A tagállam a plusz követelményekkel a rendszert megvédi a bejelentések számának művi megnövekedésétől. A Bizottság a kritériumok arányosságának megítélésénél figyelembe vette a művi bejelentések kockázatát és a szlovén piac kis mivoltát, amelyen az ilyen művi bejelentések jelentősen befolyásolnák a támogatási rendszert. A Bizottság tehát megállapítja, Szlovénia kötelezte magát, hogy megfelelő instrumentumot állít fel az olyan diszkrimináció megakadályozására, amilyen a múltban esetleg bekövetkezhetett. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság megállapítja, hogy az otthon termelt és az importált zöld villamos energia adóval való terhelése az otthon termelt zöld villamos energia javára a múltban talán diszkriminálta az import zöld villamos energiát. Azonban Szlovénia kötelezte magát, hogy bevezeti az import zöld villamos energia adója visszatérítésének lehetőségét. A Bizottság megállapítja, hogy a visszatérítés többségében a Közösség származásigazolási rendszerén alapszik. A tagállam a plusz követelményekkel a rendszert megvédi a bejelentések számának művi megnövekedésétől. A Bizottság a kritériumok arányosságának megítélésénél figyelembe vette a művi bejelentések kockázatát és a szlovén piac kis mivoltát, amelyen az ilyen művi bejelentések jelentősen befolyásolnák a támogatási rendszert. A Bizottság tehát megállapítja, Szlovénia kötelezte magát, hogy megfelelő instrumentumot állít fel az olyan diszkrimináció megakadályozására, amilyen a múltban esetleg bekövetkezhetett.

| (96) | A Bizottság megállapítja, Szlovénia kötelezte magát, hogy új finanszírozási mechanizmust vezet be, amely a csatlakozási díjon alapszik majd és független lesz az otthon termelt vagy behozott zöld villamos energia tényleges felhasználásától. Ez az új mechanizmus nem fogja diszkriminálni a behozott zöld villamosenergiát. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság megállapítja, Szlovénia kötelezte magát, hogy új finanszírozási mechanizmust vezet be, amely a csatlakozási díjon alapszik majd és független lesz az otthon termelt vagy behozott zöld villamos energia tényleges felhasználásától. Ez az új mechanizmus nem fogja diszkriminálni a behozott zöld villamosenergiát.

| (97) | A fentiek figyelembevételével a zöld villamos energiát termelők és az egyidejűleg hő- és villamos energiát termelő erőművek támogatása teljesíti a környezeti irányelvek kritériumait. Mivel ez elegendő ahhoz, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen kihirdetni, a Bizottság úgy véli, hogy nem feltétlenül szükséges tanulmányozni azt, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek hirdethető-e ki más rendelkezésekkel is, annak ellenére, hogy a Bizottság ezeket a rendelkezéseket betervezte az eljárás indításáról szóló határozatában. |
| --- | --- |

(97)

A fentiek figyelembevételével a zöld villamos energiát termelők és az egyidejűleg hő- és villamos energiát termelő erőművek támogatása teljesíti a környezeti irányelvek kritériumait. Mivel ez elegendő ahhoz, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen kihirdetni, a Bizottság úgy véli, hogy nem feltétlenül szükséges tanulmányozni azt, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek hirdethető-e ki más rendelkezésekkel is, annak ellenére, hogy a Bizottság ezeket a rendelkezéseket betervezte az eljárás indításáról szóló határozatában.

7.3.   A Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatás megítélése

| (98) | Szlovénia úgy véli, hogy a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatás a villamosenergia-ellátás biztonságát szolgáló általános gazdasági érdekű szolgáltatásért járó kompenzáció. |
| --- | --- |

(98)

Szlovénia úgy véli, hogy a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatás a villamosenergia-ellátás biztonságát szolgáló általános gazdasági érdekű szolgáltatásért járó kompenzáció.

| (99) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségeiért járó kompenzáció jogosult arra, hogy kivételt képezzen az állami támogatás elve alól. Bizonyos esetekben az ilyen jellegű kompenzációk nem is jelentenek az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében rögzített állami támogatást. A Bíróság 2003. július 24-i C-280/00 ügyben hozott ítéletében (21) (a továbbiakban: Altmark ítélet) négy kritériumot határozott meg, amelyet ahhoz kell teljesíteni, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások költségei pótlására odaítélt állami támogatás ne számítson állami támogatásnak az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(99)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségeiért járó kompenzáció jogosult arra, hogy kivételt képezzen az állami támogatás elve alól. Bizonyos esetekben az ilyen jellegű kompenzációk nem is jelentenek az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében rögzített állami támogatást. A Bíróság 2003. július 24-i C-280/00 ügyben hozott ítéletében (21) (a továbbiakban: Altmark ítélet) négy kritériumot határozott meg, amelyet ahhoz kell teljesíteni, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások költségei pótlására odaítélt állami támogatás ne számítson állami támogatásnak az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (100) | A Bizottság ezen négy kritérium alapján elemezte a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság ezen négy kritérium alapján elemezte a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatást.

| (101) | Első kritérium:„a jogosult vállalatnak ténylegesen kell közszolgáltatást végeznie, és ezeket a kötelezettségeket világosan meg kell határozni”. |
| --- | --- |

(101)

Első kritérium:„a jogosult vállalatnak ténylegesen kell közszolgáltatást végeznie, és ezeket a kötelezettségeket világosan meg kell határozni”.

| (102) | A Bizottság megállapítja, hogy a szlovén törvények a Trbovljei Erőművet megbízták a villamosenergia-ellátás biztonságának biztosításával, éspedig közvetlen hivatkozással a 2003/54/EK irányelvre, különösen annak fent hivatkozott 3. cikkének (2) bekezdésére és 11. cikkének (4) bekezdésére. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság megállapítja, hogy a szlovén törvények a Trbovljei Erőművet megbízták a villamosenergia-ellátás biztonságának biztosításával, éspedig közvetlen hivatkozással a 2003/54/EK irányelvre, különösen annak fent hivatkozott 3. cikkének (2) bekezdésére és 11. cikkének (4) bekezdésére.

| (103) | A Bizottság már több határozatában megállapította, hogy a 2003/54/EK irányelv 11. cikkének (4) bekezdése és ugyanazon irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapul szolgálhat az ellátás biztonságát biztosító kötelező közszolgáltatásnak (22). Az említett cikk a legmagasabb határértékként az összes primer energia 15 %-át említi, amely az adott tagországban felhasznált villamos energia előállításához szükséges. Szlovénia kötelezte magát, hogy korlátozza a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatás mértékét, éspedig úgy, hogy betartja ezt a határértéket, és figyelembe veszi a teljes támogatást, amely ugyanebből a célból a jelen határozatban tárgyalt rendszeren kívül lett jóváhagyva. A kötelezettség időben is behatárolt a 2009. évre. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság már több határozatában megállapította, hogy a 2003/54/EK irányelv 11. cikkének (4) bekezdése és ugyanazon irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapul szolgálhat az ellátás biztonságát biztosító kötelező közszolgáltatásnak (22). Az említett cikk a legmagasabb határértékként az összes primer energia 15 %-át említi, amely az adott tagországban felhasznált villamos energia előállításához szükséges. Szlovénia kötelezte magát, hogy korlátozza a Trbovljei Erőműnek nyújtott támogatás mértékét, éspedig úgy, hogy betartja ezt a határértéket, és figyelembe veszi a teljes támogatást, amely ugyanebből a célból a jelen határozatban tárgyalt rendszeren kívül lett jóváhagyva. A kötelezettség időben is behatárolt a 2009. évre.

| (104) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy az első kritérium teljesült. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy az első kritérium teljesült.

| (105) | Második kritérium:„a pótlék kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket objektív és áttekinthető módon előre meg kell határozni”. |
| --- | --- |

(105)

Második kritérium:„a pótlék kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket objektív és áttekinthető módon előre meg kell határozni”.

| (106) | Az itt tárgyalt esetben a támogatás fix felvásárlási ár formájában jelenik meg. A kormány minden évben határozatot jelentett meg, amelyben meghatározza a kötelező felvásárlás részét képező villamos energia mennyiségét és ennek a villamos energiának a felvásárlási árát. Az ár transzparens módszer alapján kerül meghatározásra, csupán az erőmű indokolt termelési költségeinek listájával. |
| --- | --- |

(106)

Az itt tárgyalt esetben a támogatás fix felvásárlási ár formájában jelenik meg. A kormány minden évben határozatot jelentett meg, amelyben meghatározza a kötelező felvásárlás részét képező villamos energia mennyiségét és ennek a villamos energiának a felvásárlási árát. Az ár transzparens módszer alapján kerül meghatározásra, csupán az erőmű indokolt termelési költségeinek listájával.

| (107) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy teljesült a második kritérium. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy teljesült a második kritérium.

| (108) | Harmadik kritérium:„a pótlék nem haladhatja meg azt az összeget, amely azon összes költség vagy költségek egy részének fedezéséhez szükséges, amelyek a közszolgálati kötelezettség teljesítésekor keletkeznek, az ezen kötelezettségek teljesítésével felmerülő megfelelő bevételek és megfelelő hasznok figyelembevételével”. |
| --- | --- |

(108)

Harmadik kritérium:„a pótlék nem haladhatja meg azt az összeget, amely azon összes költség vagy költségek egy részének fedezéséhez szükséges, amelyek a közszolgálati kötelezettség teljesítésekor keletkeznek, az ezen kötelezettségek teljesítésével felmerülő megfelelő bevételek és megfelelő hasznok figyelembevételével”.

| (109) | A felvásárlási ár úgy van meghatározva, hogy nem tartalmaz semmi mást, csak a tervezett villamosenergia-mennyiség előállítását. Semmilyen nyereségrészesedést nem tartalmaz. |
| --- | --- |

(109)

A felvásárlási ár úgy van meghatározva, hogy nem tartalmaz semmi mást, csak a tervezett villamosenergia-mennyiség előállítását. Semmilyen nyereségrészesedést nem tartalmaz.

| (110) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy teljesült a harmadik kritérium. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy teljesült a harmadik kritérium.

| (111) | Negyedik kritérium:„amikor az a vállalat, amely közszolgálati kötelezettséggel lenne megbízva, de adott esetben a megfelelő a Közösség számára a legalacsonyabb költségű szolgáltatásra kiírt közbeszerzési pályázaton nem kerül kiválasztásra, akkor az ezen kötelezettség teljesítéséhez szükséges megfelelő bevételek és megfelelő nyereség figyelembevételével és azon költségek elemzése alapján, amilyenekkel a hagyományos, jól vezetett, a közszolgáltatás követelményeinek teljesítésére megfelelő szállítóeszközökkel rendelkező vállalat dolgozna, meg kell határozni a szükséges kompenzáció mértékét.” |
| --- | --- |

(111)

Negyedik kritérium:„amikor az a vállalat, amely közszolgálati kötelezettséggel lenne megbízva, de adott esetben a megfelelő a Közösség számára a legalacsonyabb költségű szolgáltatásra kiírt közbeszerzési pályázaton nem kerül kiválasztásra, akkor az ezen kötelezettség teljesítéséhez szükséges megfelelő bevételek és megfelelő nyereség figyelembevételével és azon költségek elemzése alapján, amilyenekkel a hagyományos, jól vezetett, a közszolgáltatás követelményeinek teljesítésére megfelelő szállítóeszközökkel rendelkező vállalat dolgozna, meg kell határozni a szükséges kompenzáció mértékét.”

| (112) | A Trbovljei Erőművet nem közbeszerzési eljárás keretében választották ki. Azonban a Bizottság megállapítja, Szlovénia bebizonyította, hogy ebben az esetben a Trbovljei Erőmű kiválasztása a közösség számára a legalacsonyabb áron biztosította az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, összhangban a különleges tényleges és jogi akadályokkal, amelyek ebben az esetben túlsúlyban vannak. A tárgyalt esetben a közszolgálati kötelezettség magában foglalja az ellátás nemzeti biztonságát 2009-ig, éspedig a hazai primer források alkalmazásával olyan mértékben, amely az egyes naptári évben nem haladja meg az összes primer energia 15 %-át, amely a Szlovéniában felhasznált villamosenergia-termeléshez szükséges. |
| --- | --- |

(112)

A Trbovljei Erőművet nem közbeszerzési eljárás keretében választották ki. Azonban a Bizottság megállapítja, Szlovénia bebizonyította, hogy ebben az esetben a Trbovljei Erőmű kiválasztása a közösség számára a legalacsonyabb áron biztosította az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, összhangban a különleges tényleges és jogi akadályokkal, amelyek ebben az esetben túlsúlyban vannak. A tárgyalt esetben a közszolgálati kötelezettség magában foglalja az ellátás nemzeti biztonságát 2009-ig, éspedig a hazai primer források alkalmazásával olyan mértékben, amely az egyes naptári évben nem haladja meg az összes primer energia 15 %-át, amely a Szlovéniában felhasznált villamosenergia-termeléshez szükséges.

| (113) | A mostani körülmények között és pillanatnyi állapotuk figyelembevételével a közszolgáltatási kötelezettséget Szlovéniában csak két erőmű tudná teljesíteni, éspedig a šoštanji és a trbovljei erőmű. |
| --- | --- |

(113)

A mostani körülmények között és pillanatnyi állapotuk figyelembevételével a közszolgáltatási kötelezettséget Szlovéniában csak két erőmű tudná teljesíteni, éspedig a šoštanji és a trbovljei erőmű.

| (114) | Amennyiben a többi erőműben is alkalmazni kívánnák, akkor azokat drága füstgáztisztító berendezésekkel kellene felszerelni, ami miatt viszont ez a lehetőség nem lenne gazdaságos. A šoštanji erőmű két blokkja, amely hazai energiahordozót használhat, már teljes mértékben leterhelt a hazai lignit felhasználásával. A két blokk legmagasabb kapacitásának hazai energiahordozó elégetésével történő növelése nem lenne gazdaságos, hiszen ez az erőművek bővítését és egyes blokkjaik füstgáztisztító berendezésekkel történő korszerűsítését vonná maga után. A szlovén szervek a (112) preambulumbekezdésben rögzített 15 %-os határérték kiszámításánál figyelembe vették e két blokk termelését. Éppen ezért ebben az esetben a közszolgáltatási kötelezettség kritériumát csak a trbovljei erőmű teljesítette. A trbovljei erőmű támogatására a 15 %-nak csak azon része vonatkozik, amelyet a šoštanji erőmű nem tud lefedni. |
| --- | --- |

(114)

Amennyiben a többi erőműben is alkalmazni kívánnák, akkor azokat drága füstgáztisztító berendezésekkel kellene felszerelni, ami miatt viszont ez a lehetőség nem lenne gazdaságos. A šoštanji erőmű két blokkja, amely hazai energiahordozót használhat, már teljes mértékben leterhelt a hazai lignit felhasználásával. A két blokk legmagasabb kapacitásának hazai energiahordozó elégetésével történő növelése nem lenne gazdaságos, hiszen ez az erőművek bővítését és egyes blokkjaik füstgáztisztító berendezésekkel történő korszerűsítését vonná maga után. A szlovén szervek a (112) preambulumbekezdésben rögzített 15 %-os határérték kiszámításánál figyelembe vették e két blokk termelését. Éppen ezért ebben az esetben a közszolgáltatási kötelezettség kritériumát csak a trbovljei erőmű teljesítette. A trbovljei erőmű támogatására a 15 %-nak csak azon része vonatkozik, amelyet a šoštanji erőmű nem tud lefedni.

| (115) | Szlovénia tehát a leggazdaságosabb és hatékonyabb módon érte el a közszolgáltatási kötelezettséget, amely magában foglalja a hazai energiahordozóból történő villamosenergia-termelést. Azon tény figyelembevételével, hogy a közszolgálati kötelezettség után járó kompenzáció nem tartalmaz semmilyen tőkerészesedést, a Bizottság úgy határoz, hogy a közszolgáltatási kötelezettség a közösség számára a legalacsonyabb költségekkel teljesül. Közbeszerzési pályázattal nem tudnának olcsóbb megoldást találni. Rövid távon (2009-ig) mindenképen szükség lenne a meglevő erőművek felújítására vagy hatékonyabb új erőművek építésére (feltételezve, hogy erre van lehetőség), de mindez magas beruházási költségeket igényelne, és bármely ajánlattevő olyan kompenzációt követelne, amely a befektetett tőkére legalább megfelelő nyereséget és tőkehozamot tartalmazna. Ennek következtében növekedne a kompenzáció összege, amelyet annak a kezelőnek kellene jóváhagynia, amelyet megbíznának az általános gazdasági érdekű közszolgáltatási kötelezettséggel. |
| --- | --- |

(115)

Szlovénia tehát a leggazdaságosabb és hatékonyabb módon érte el a közszolgáltatási kötelezettséget, amely magában foglalja a hazai energiahordozóból történő villamosenergia-termelést. Azon tény figyelembevételével, hogy a közszolgálati kötelezettség után járó kompenzáció nem tartalmaz semmilyen tőkerészesedést, a Bizottság úgy határoz, hogy a közszolgáltatási kötelezettség a közösség számára a legalacsonyabb költségekkel teljesül. Közbeszerzési pályázattal nem tudnának olcsóbb megoldást találni. Rövid távon (2009-ig) mindenképen szükség lenne a meglevő erőművek felújítására vagy hatékonyabb új erőművek építésére (feltételezve, hogy erre van lehetőség), de mindez magas beruházási költségeket igényelne, és bármely ajánlattevő olyan kompenzációt követelne, amely a befektetett tőkére legalább megfelelő nyereséget és tőkehozamot tartalmazna. Ennek következtében növekedne a kompenzáció összege, amelyet annak a kezelőnek kellene jóváhagynia, amelyet megbíznának az általános gazdasági érdekű közszolgáltatási kötelezettséggel.

| (116) | A bizottság továbbá arra figyelmeztet, hogy semmilyen jel sem mutat arra, hogy a trbovljei erőmű nem úgy működne, mint egy jól irányított hagyományos vállalat, vagy pedig különösen gazdaságtalanul működne. A Bizottság arra figyelmeztet, hogy a vállalat a szlovén gazdasági átalakulás során már átalakította tevékenységét, éspedig azon régebbi és kevésbé hatékony egységeinek bezárásával, amelyek elavultak, valamint a foglalkoztatottak számának csökkentésével. Felfigyelt arra is, hogy a közszolgáltatási kötelezettség után járó visszatérítés semmilyen esetben nem tartalmaz semmilyen nyereséget. |
| --- | --- |

(116)

A bizottság továbbá arra figyelmeztet, hogy semmilyen jel sem mutat arra, hogy a trbovljei erőmű nem úgy működne, mint egy jól irányított hagyományos vállalat, vagy pedig különösen gazdaságtalanul működne. A Bizottság arra figyelmeztet, hogy a vállalat a szlovén gazdasági átalakulás során már átalakította tevékenységét, éspedig azon régebbi és kevésbé hatékony egységeinek bezárásával, amelyek elavultak, valamint a foglalkoztatottak számának csökkentésével. Felfigyelt arra is, hogy a közszolgáltatási kötelezettség után járó visszatérítés semmilyen esetben nem tartalmaz semmilyen nyereséget.

| (117) | Végezetül a Bizottság arra figyelmeztet, hogy a trbovljei erőmű a 2008–2012. időszakban az emissziókereskedés rendszerének új körét nem tudja olyan további bevétel- vagy nyereségtermelésre használni, amely az ő különleges közszolgáltatási kötelezettségéből eredne, és amilyet bármely vele összehasonlítható vállalat realizálhatna. Az állam a trbovljei erőműre testálja a közszolgálati villamosenergia-termelés kötelezettségét. A többi olyan erőműhöz képest, amely villamos energiáját szabadon értékesíti a piacon, a trbovljei erőmű nem fejezheti be a villamosenergia-termelést, és a CO2 piacán nem tudja értékesíteni azokat a jogait, amelyeket ingyen kapott anélkül, hogy ugyanannyi számú jogot kellett volna vásárolnia ahhoz, hogy teljesítse a lemondási kötelezettségét. Ez nem hat ki arra, hogy az erőmű az emissziókereskedés ösztönzőrendszerével összhangban javítson hatékonyságán, és éppen ezért szabadítsa fel azokat a tartalék jogait, amelyeket értékesíthetne, és egyúttal tiszteletben tartaná a közszolgálati kötelezettségében meghatározott energiamennyiség termelését. |
| --- | --- |

(117)

Végezetül a Bizottság arra figyelmeztet, hogy a trbovljei erőmű a 2008–2012. időszakban az emissziókereskedés rendszerének új körét nem tudja olyan további bevétel- vagy nyereségtermelésre használni, amely az ő különleges közszolgáltatási kötelezettségéből eredne, és amilyet bármely vele összehasonlítható vállalat realizálhatna. Az állam a trbovljei erőműre testálja a közszolgálati villamosenergia-termelés kötelezettségét. A többi olyan erőműhöz képest, amely villamos energiáját szabadon értékesíti a piacon, a trbovljei erőmű nem fejezheti be a villamosenergia-termelést, és a CO2 piacán nem tudja értékesíteni azokat a jogait, amelyeket ingyen kapott anélkül, hogy ugyanannyi számú jogot kellett volna vásárolnia ahhoz, hogy teljesítse a lemondási kötelezettségét. Ez nem hat ki arra, hogy az erőmű az emissziókereskedés ösztönzőrendszerével összhangban javítson hatékonyságán, és éppen ezért szabadítsa fel azokat a tartalék jogait, amelyeket értékesíthetne, és egyúttal tiszteletben tartaná a közszolgálati kötelezettségében meghatározott energiamennyiség termelését.

| (118) | A fenti következtetés azon a feltételezésen alapszik, hogy Szlovéniában a villamosenergia-termelés szempontjából pillanatnyilag a lignit a leggazdaságosabb hazai energiahordozó-forrás. A Bizottság úgy véli, hogy ez ebben a pillanatban és a közeli jövőre érvényes. |
| --- | --- |

(118)

A fenti következtetés azon a feltételezésen alapszik, hogy Szlovéniában a villamosenergia-termelés szempontjából pillanatnyilag a lignit a leggazdaságosabb hazai energiahordozó-forrás. A Bizottság úgy véli, hogy ez ebben a pillanatban és a közeli jövőre érvényes.

| (119) | A Bizottság azonban arra is felfigyelt, hogy a termelés költségei bizonyos hazai megújuló energiaforrásokat alkalmazó villamosenergia-termelési technológiák estében nem sokkal magasabbak a lignit alapú termelési költségeknél. Ez érvényes a biomassza-erőművekre, amelyekben szlovén adatok szerint a termelési költségek átlagban 18,18 SIT/MWh-t tesznek ki, ami valamivel több mint 10 %-kal haladja meg a trbovljei erőmű költségeit. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság azonban arra is felfigyelt, hogy a termelés költségei bizonyos hazai megújuló energiaforrásokat alkalmazó villamosenergia-termelési technológiák estében nem sokkal magasabbak a lignit alapú termelési költségeknél. Ez érvényes a biomassza-erőművekre, amelyekben szlovén adatok szerint a termelési költségek átlagban 18,18 SIT/MWh-t tesznek ki, ami valamivel több mint 10 %-kal haladja meg a trbovljei erőmű költségeit.

| (120) | A Bizottság tehát felhívja a figyelmet arra, hogy a jelen határozat következtetése a pillanatnyi helyzet különleges tényleges hátterén alapszik, és különösen abból a tényből indul ki, hogy a trbovljei erőműre testált kötelezettség 2009-ben lejár. Hosszú távon, amikor a megújuló energiaforrások költségei csökkennek, azok összkapacitása viszont pedig növekszik, akkor valószínűleg mások lesznek a körülmények. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság tehát felhívja a figyelmet arra, hogy a jelen határozat következtetése a pillanatnyi helyzet különleges tényleges hátterén alapszik, és különösen abból a tényből indul ki, hogy a trbovljei erőműre testált kötelezettség 2009-ben lejár. Hosszú távon, amikor a megújuló energiaforrások költségei csökkennek, azok összkapacitása viszont pedig növekszik, akkor valószínűleg mások lesznek a körülmények.

| (121) | A Bizottság továbbá figyelembe veszi azt, hogy éppen ez a közszolgálati kötelezettség a 2003/54/EK irányelv – közösségi jogi aktus alapján lett kiosztva. Lehetséges, hogy a közszolgáltatási kötelezettség, a nemzeti ellátás biztonsága szavatolásának különleges természete a definíció szerint úgy korlátozza annak mértékét, hogy a kötelezettséggel megbízott ajánlattevő az országon belül található. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság továbbá figyelembe veszi azt, hogy éppen ez a közszolgálati kötelezettség a 2003/54/EK irányelv – közösségi jogi aktus alapján lett kiosztva. Lehetséges, hogy a közszolgáltatási kötelezettség, a nemzeti ellátás biztonsága szavatolásának különleges természete a definíció szerint úgy korlátozza annak mértékét, hogy a kötelezettséggel megbízott ajánlattevő az országon belül található.

| (122) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy az a módszer, amelyet Szlovénia használt a trbovljei erőmű számára jóváhagyott kompenzáció rögzítésére, biztosítja azt, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás 2009-ig a közösség számára legalacsonyabb áron biztosított legyen. Ebben az esetben a különleges jogi és tényleges körülmények mellett úgy tűnik, hogy a kompenzáció nem haladja meg azt az összeget, amelyet egy hagyományosan jól vezetett vállalat ennek megvalósításához megkövetelne. Éppen ezért a Bizottság úgy véli, hogy teljesült a negyedik kritérium, azon tény figyelembevételével, hogy a közszolgálati kötelezettség 2009 végén befejeződik. Szlovénia számára ez az időbeli korlátozás lehetővé teszi annak átgondolását, hogy 2010-et követően lignitfelhasználásával áttér a „a szénkihasználás tiszta technológiájára”, vagy pedig áttér a biomassza vagy más kevésbé szennyező energiahordozók alkalmazására, összhangban az EU energiapolitikájával (23). |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy az a módszer, amelyet Szlovénia használt a trbovljei erőmű számára jóváhagyott kompenzáció rögzítésére, biztosítja azt, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás 2009-ig a közösség számára legalacsonyabb áron biztosított legyen. Ebben az esetben a különleges jogi és tényleges körülmények mellett úgy tűnik, hogy a kompenzáció nem haladja meg azt az összeget, amelyet egy hagyományosan jól vezetett vállalat ennek megvalósításához megkövetelne. Éppen ezért a Bizottság úgy véli, hogy teljesült a negyedik kritérium, azon tény figyelembevételével, hogy a közszolgálati kötelezettség 2009 végén befejeződik. Szlovénia számára ez az időbeli korlátozás lehetővé teszi annak átgondolását, hogy 2010-et követően lignitfelhasználásával áttér a „a szénkihasználás tiszta technológiájára”, vagy pedig áttér a biomassza vagy más kevésbé szennyező energiahordozók alkalmazására, összhangban az EU energiapolitikájával (23).

| (123) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a trbovljei erőműnek nyújtott támogatás a fent felsorolt különleges körülmények között teljesíti az Altmark ítélet négy kritériumát, és nem jelent az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatást, |
| --- | --- |

(123)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a trbovljei erőműnek nyújtott támogatás a fent felsorolt különleges körülmények között teljesíti az Altmark ítélet négy kritériumát, és nem jelent az EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatást,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A szlovén Energetikai törvényben rögzített primer energia megújuló energiaforrásait használó minősített villamosenergia-termelők számára jóváhagyott támogatás összeegyeztethető az EU-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

2. cikk

A szlovén Energetikai törvényben rögzített kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléssel foglakozó minősített villamosenergia-termelők számára jóváhagyott támogatás összeegyeztethető az EU-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

3. cikk

A szlovén Energetikai törvényben rögzített a trbovljei erőmű számára jóváhagyott támogatás nem képez EU-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást.

4. cikk

E határozat címzettje a Szlovén Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 24-én.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 46., 2005.2.22., 3. o.

1

(2)  HL C 63., 2005.3.15., 2. o.

2

(3)  Rendelet a minősített villamosenergia-termelő státus megszerzésének feltételeiről (Szlovén Hivatalos Lap, št. 29/01 in 99/01).

3

(4)  HL C 37., 2001.2.3, 3. o.

4

(5)  A Bizottság 2001. július 26-án fogadta el. Hozzáférhető a Versenypolitikai Főigazgatóságának internetes oldalán a következő címen: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

5

A tagállamoknak a 2001. augusztus 6-i SG(2001) D/290869. számú levélben lett elküldve.

(6)  Szlovén Hivatalos Lap, 79/1999, 51/2004.

6

(7)  HL C 164., 2002.7.10., 3. o., mindkét ügyre.

7

(8)  HL L 283., 2001.10.27., 33. o.

8

(9)  Szlovén Hivatalos Lap, 25/02.

9

(10)  HL L 52., 2004.2.21., 50. o.

10

(11)  Szlovén Hivatalos Lap, 74/01.

11

(12)  Szlovén Hivatalos Lap, 49/03.

12

(13)  Forrás: Nemzetközi Energetikai Ügynökség. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI

13

(14)  Lásd pl. az N 161/04. sz. ügyet – Portugália – HL C 250., 2005.10.8., 9. o.

14

(15)  1974. július 2-i ítélet a C-173/73. sz. ügyben – Olaszország kontra Bizottság.

15

Olaszország kontra Bizottság

(16)  1997. március 22-i ítélet a C-78/79. sz. ügyben – Steinike kontra Német Szövetségi Köztársaság.

16

Steinike kontra Német Szövetségi Köztársaság

(17)  A Bíróság 2004. július 15-i ítélete a C-345/02. sz. ügyben.

17

(18)  Szlovén Hivatalos Lap, 29/01 in 99/01.

18

(19)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

19

(20)  Lásd a fenti táblázatok utolsó három sorát.

20

(21)  A Bíróság 2003. július 24-i ítélete a C-280/00. sz. ügyben, Altmark trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

21

Altmark trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(22)  Lásd a Bizottság döntéseit az N 34/99. sz. (HL C 5., 2002.1.8., 2. o.), NN 49/99. sz. (HL C 268., 2001.9.22., 7. o.), és N 6/A/2001. sz. (HL C 77., 2002.3.28., 26. o.) ügyekben.

22

(23)  Lásd a 2007. januári energetikai csomagot és különösen a COM(2006) 843 végleges határozatot.

23

---

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. április 24.)

a C 26/2006 (ex N 110/2006) számú állami támogatásról, átmeneti védekezési mechanizmus a portugáliai hajógyártási ágazat javára

(az értesítés a C(2007) 1756. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/581/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérték az érdekelteket, hogy az említett rendelkezéseknek (1) megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Portugália 2006. február 7-i keltezésű (2006. február 10-én iktatott) levelében értesítette a Bizottságot, hogy működési támogatást szándékozik nyújtani az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.-nak (a továbbiakban: ENVC). 2006. március 13-i levelében a Bizottság további felvilágosítást kért az ügyre vonatkozólag, amelyre Portugália elektronikus levél útján, 2006. április 28-án válaszolt. |
| --- | --- |

(1)

Portugália 2006. február 7-i keltezésű (2006. február 10-én iktatott) levelében értesítette a Bizottságot, hogy működési támogatást szándékozik nyújtani az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.-nak (a továbbiakban: ENVC). 2006. március 13-i levelében a Bizottság további felvilágosítást kért az ügyre vonatkozólag, amelyre Portugália elektronikus levél útján, 2006. április 28-án válaszolt.

| (2) | A Bizottság 2006. június 23-i levelében tájékoztatta Portugáliát határozatáról, mely szerint a szóban forgó támogatás ügyében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. június 23-i levelében tájékoztatta Portugáliát határozatáról, mely szerint a szóban forgó támogatás ügyében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (3) | A portugál hatóságok 2006. július 25-i (2006. július 26-án iktatott) levelükben közölték a fent említett eljárással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

A portugál hatóságok 2006. július 25-i (2006. július 26-án iktatott) levelükben közölték a fent említett eljárással kapcsolatos észrevételeiket.

| (4) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozat (2) az Európai Unió Hivatalos Lapjában került közzétételre. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. Harmadik fél részéről semmilyen észrevétel nem került benyújtásra. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozat (2) az Európai Unió Hivatalos Lapjában került közzétételre. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. Harmadik fél részéről semmilyen észrevétel nem került benyújtásra.

II.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

| (5) | A támogatást az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (a továbbiakban: ENVC), egy jelenleg közel ezer alkalmazottat foglalkoztató portugál hajógyár részére folyósítanák. |
| --- | --- |

(5)

A támogatást az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (a továbbiakban: ENVC), egy jelenleg közel ezer alkalmazottat foglalkoztató portugál hajógyár részére folyósítanák.

| (6) | 2003. november 14-én az ENVC szerződést kötött a hajótulajdonos francia Fouquet Sacops S.A.-val egy kőolajat és vegyi anyagokat szállító (227-es héjazatú) tartályhajó megépítésére vonatkozóan, 22 900 000 EUR szerződéses áron. A tartályhajó 2005. április 26-án került átadásra. |
| --- | --- |

(6)

2003. november 14-én az ENVC szerződést kötött a hajótulajdonos francia Fouquet Sacops S.A.-val egy kőolajat és vegyi anyagokat szállító (227-es héjazatú) tartályhajó megépítésére vonatkozóan, 22 900 000 EUR szerződéses áron. A tartályhajó 2005. április 26-án került átadásra.

| (7) | Portugália az 502/2004/EK tanácsi rendelettel (3) módosított, a hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről szóló 1177/2002/EK tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: védintézkedési rendelet) értelmében ezzel a szerződéssel kapcsolatban az ENVC számára 1 461 702 EUR összegű támogatás odaítélését javasolja. A védintézkedési rendelet 2002. július 3-án lépett hatályba, és 2005. március 31-én hatályát vesztette, tehát amikor Portugália a támogatást bejelentette, már nem volt hatályban. |
| --- | --- |

(7)

Portugália az 502/2004/EK tanácsi rendelettel (3) módosított, a hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről szóló 1177/2002/EK tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: védintézkedési rendelet) értelmében ezzel a szerződéssel kapcsolatban az ENVC számára 1 461 702 EUR összegű támogatás odaítélését javasolja. A védintézkedési rendelet 2002. július 3-án lépett hatályba, és 2005. március 31-én hatályát vesztette, tehát amikor Portugália a támogatást bejelentette, már nem volt hatályban.

| (8) | Portugália azt állítja, hogy a szerződés a védintézkedési rendelet értelmében továbbra is támogatható az alábbi indokok alapján: |
| --- | --- |

(8)

Portugália azt állítja, hogy a szerződés a védintézkedési rendelet értelmében továbbra is támogatható az alábbi indokok alapján:

| (9) | A védintézkedési rendelet 4. cikke előírja, hogy ezt a rendeletet az annak hatálybalépésétől kezdődően a hatályvesztéséig aláírt végleges szerződésekre kell alkalmazni (...). Portugália ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szóban forgó szerződés 2003. november 14-én került aláírásra, amikor a védintézkedési rendelet még hatályban volt, és ezért továbbra is támogatható. |
| --- | --- |

(9)

A védintézkedési rendelet 4. cikke előírja, hogy ezt a rendeletet az annak hatálybalépésétől kezdődően a hatályvesztéséig aláírt végleges szerződésekre kell alkalmazni (...). Portugália ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szóban forgó szerződés 2003. november 14-én került aláírásra, amikor a védintézkedési rendelet még hatályban volt, és ezért továbbra is támogatható.

| (10) | Portugália továbbá azt is állítja, hogy a szóban forgó szerződésre koreai hajógyárak részéről alacsonyabb árajánlatok érkeztek, eleget téve ezzel a védintézkedési rendelet 2. cikkében foglalt feltételeknek, emiatt a koreai hajógyárak által előidézett tisztességtelen piaci versenyhelyzet ellensúlyozása céljából a támogatás indokolt. |
| --- | --- |

(10)

Portugália továbbá azt is állítja, hogy a szóban forgó szerződésre koreai hajógyárak részéről alacsonyabb árajánlatok érkeztek, eleget téve ezzel a védintézkedési rendelet 2. cikkében foglalt feltételeknek, emiatt a koreai hajógyárak által előidézett tisztességtelen piaci versenyhelyzet ellensúlyozása céljából a támogatás indokolt.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK INDOKAI

| (11) | A Bizottság a szóban forgó ügy hivatalos vizsgálati eljárásának megindítására vonatkozó határozatában kétségét fejezte ki afelől, hogy a támogatás a védintézkedési rendelet alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, az alábbi indokok miatt. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a szóban forgó ügy hivatalos vizsgálati eljárásának megindítására vonatkozó határozatában kétségét fejezte ki afelől, hogy a támogatás a védintézkedési rendelet alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, az alábbi indokok miatt.

| (12) | Először is a Bizottságnak kétségei voltak a támogatás ösztönző hatását illetően. A Bizottság ebből a szempontból hangsúlyozta, hogy Portugália nem tárt fel olyan bizonyítékokat, amelyek igazolták volna, hogy amikor az ENVC megkötötte a szerződést, bármilyen állami garancia létezett arra, hogy a hajógyárak állami támogatást kaphatnak. Ellenkezőleg, Portugália nem rendelkezett érvényes védintézkedési keretekkel. Ezenfelül a rendelkezésre álló információk alapján a portugál hatóságok döntése az ENVC részére nyújtandó támogatásról (a Bizottság jóváhagyásának függvényében) csak 2005. december 28-án, azaz jóval a szerződés aláírása és a hajó átadása után született. Ennek alapján nyilvánvaló, hogy az ENVC-t nem ösztönözték állami támogatások útján a szerződés aláírására, mivel a támogatás a projekt befejezésekor nem állt rendelkezésre. |
| --- | --- |

(12)

Először is a Bizottságnak kétségei voltak a támogatás ösztönző hatását illetően. A Bizottság ebből a szempontból hangsúlyozta, hogy Portugália nem tárt fel olyan bizonyítékokat, amelyek igazolták volna, hogy amikor az ENVC megkötötte a szerződést, bármilyen állami garancia létezett arra, hogy a hajógyárak állami támogatást kaphatnak. Ellenkezőleg, Portugália nem rendelkezett érvényes védintézkedési keretekkel. Ezenfelül a rendelkezésre álló információk alapján a portugál hatóságok döntése az ENVC részére nyújtandó támogatásról (a Bizottság jóváhagyásának függvényében) csak 2005. december 28-án, azaz jóval a szerződés aláírása és a hajó átadása után született. Ennek alapján nyilvánvaló, hogy az ENVC-t nem ösztönözték állami támogatások útján a szerződés aláírására, mivel a támogatás a projekt befejezésekor nem állt rendelkezésre.

| (13) | Másodsorban a Bizottság megkérdőjelezte a támogatás jóváhagyásának jogalapját. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet 2005. március 31-én hatályát vesztette, azaz mikor Portugália a támogatást bejelentette, már nem volt hatályban. Bár a védintézkedési rendelet a hatálya alatt megkötött szerződésekre vonatkozik, kétséges, hogy elbírálhatja-e a Bizottság a bejelentett intézkedést egy olyan dokumentum alapján, amely már nem tartozik a közösségi jogba. |
| --- | --- |

(13)

Másodsorban a Bizottság megkérdőjelezte a támogatás jóváhagyásának jogalapját. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet 2005. március 31-én hatályát vesztette, azaz mikor Portugália a támogatást bejelentette, már nem volt hatályban. Bár a védintézkedési rendelet a hatálya alatt megkötött szerződésekre vonatkozik, kétséges, hogy elbírálhatja-e a Bizottság a bejelentett intézkedést egy olyan dokumentum alapján, amely már nem tartozik a közösségi jogba.

| (14) | A Bizottság továbbá hangsúlyozta, hogy Korea kétségbe vonta a védintézkedési rendelet összegyeztethetőségét a WTO szabályrendszerével. 2005. április 22-én a WTO egyik vizsgálóbizottsága kiadott egy jelentést, amelyben megállapította, hogy a védintézkedési rendelet és más nemzeti szabályozások ezen eljárásra vonatkozó alkalmazása, amelyek akkor voltak érvényben, amikor Korea a WTO-nál kezdeményezte a szóban forgó ügyletet, ellentétben állt a WTO vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodása 23. cikkének 1. bekezdésével (5). 2005. június 20-án a WTO vitarendezési testülete módosította a fenti vizsgálóbizottsági jelentést, kiegészítvén azzal az ajánlással, hogy a Közösség dolgozza át a védintézkedési rendeletet és az ezen eljárásra vonatkozó nemzeti szabályozásait, hogy azok összhangban legyenek a WTO-egyezmények keretében vállalt kötelezettségeivel (6). 2005. július 20-án a Közösség tájékoztatta a vitarendezési testületet, hogy eleget tett a testület határozatában foglaltaknak, valamint az ajánlásoknak, mivel a védintézkedési rendelet 2005. március 31-én hatályát vesztette, és a tagállamok e szabályozás keretein belül már nem nyújthatnak működési támogatásokat. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság továbbá hangsúlyozta, hogy Korea kétségbe vonta a védintézkedési rendelet összegyeztethetőségét a WTO szabályrendszerével. 2005. április 22-én a WTO egyik vizsgálóbizottsága kiadott egy jelentést, amelyben megállapította, hogy a védintézkedési rendelet és más nemzeti szabályozások ezen eljárásra vonatkozó alkalmazása, amelyek akkor voltak érvényben, amikor Korea a WTO-nál kezdeményezte a szóban forgó ügyletet, ellentétben állt a WTO vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodása 23. cikkének 1. bekezdésével (5). 2005. június 20-án a WTO vitarendezési testülete módosította a fenti vizsgálóbizottsági jelentést, kiegészítvén azzal az ajánlással, hogy a Közösség dolgozza át a védintézkedési rendeletet és az ezen eljárásra vonatkozó nemzeti szabályozásait, hogy azok összhangban legyenek a WTO-egyezmények keretében vállalt kötelezettségeivel (6). 2005. július 20-án a Közösség tájékoztatta a vitarendezési testületet, hogy eleget tett a testület határozatában foglaltaknak, valamint az ajánlásoknak, mivel a védintézkedési rendelet 2005. március 31-én hatályát vesztette, és a tagállamok e szabályozás keretein belül már nem nyújthatnak működési támogatásokat.

| (15) | A szóban forgó támogatás jelenlegi engedélyezése a védintézkedési rendelet további alkalmazását eredményezné, megsértvén ezzel a WTO vitarendezési testületének határozatában a Közösségre háruló kötelezettség teljesítését. Ebből következően a Bizottság ebben a szakaszban nem jelentheti ki, hogy a támogatás a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel összhangban van. |
| --- | --- |

(15)

A szóban forgó támogatás jelenlegi engedélyezése a védintézkedési rendelet további alkalmazását eredményezné, megsértvén ezzel a WTO vitarendezési testületének határozatában a Közösségre háruló kötelezettség teljesítését. Ebből következően a Bizottság ebben a szakaszban nem jelentheti ki, hogy a támogatás a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel összhangban van.

| (16) | Harmadsorban a támogatási arányt illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a támogatás összege a szerződés összegének 6 %-át meghaladni látszik, és ebből következően nem veszi figyelembe a védintézkedési rendelet 2. cikke (3) bekezdésében megengedett maximális támogatási arányt. |
| --- | --- |

(16)

Harmadsorban a támogatási arányt illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a támogatás összege a szerződés összegének 6 %-át meghaladni látszik, és ebből következően nem veszi figyelembe a védintézkedési rendelet 2. cikke (3) bekezdésében megengedett maximális támogatási arányt.

IV.   A PORTUGÁL HATÓSÁGOK RÉSZÉRŐL TETT ÉSZREVÉTELEK

| (17) | Portugália megjegyezte, hogy a támogatás összege, amelyre a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában hivatkozott (1 401 702 EUR) (7) nem egyezik a bejelentett támogatás összegével (1 461 702 EUR). |
| --- | --- |

(17)

Portugália megjegyezte, hogy a támogatás összege, amelyre a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában hivatkozott (1 401 702 EUR) (7) nem egyezik a bejelentett támogatás összegével (1 461 702 EUR).

| (18) | Ami a támogatási arányt illeti, Portugália hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet szerint a maximális támogatási arány a támogatás előtti szerződéses összeg 6 százaléka (szemben a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában hivatkozott szerződéses összeg 6 százalékával (8)), amely ily módon megfelel a védintézkedési rendeletben foglalt támogatási aránynak. |
| --- | --- |

(18)

Ami a támogatási arányt illeti, Portugália hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet szerint a maximális támogatási arány a támogatás előtti szerződéses összeg 6 százaléka (szemben a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában hivatkozott szerződéses összeg 6 százalékával (8)), amely ily módon megfelel a védintézkedési rendeletben foglalt támogatási aránynak.

| (19) | Még általánosabban fogalmazva Portugália hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet célja ellensúlyozni a Korea által előidézett tisztességtelen piaci versenyhelyzetet, és hogy a rendelet értelmében az EU minden hajógyára ugyanazon feltételek alapján kaphasson támogatást. Portugália szemszögéből tekintve a támogatás ezek alapján nincs hatással a közös piacon belüli kereskedelemre, ezért kétséges, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásként értelmezhető-e. |
| --- | --- |

(19)

Még általánosabban fogalmazva Portugália hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet célja ellensúlyozni a Korea által előidézett tisztességtelen piaci versenyhelyzetet, és hogy a rendelet értelmében az EU minden hajógyára ugyanazon feltételek alapján kaphasson támogatást. Portugália szemszögéből tekintve a támogatás ezek alapján nincs hatással a közös piacon belüli kereskedelemre, ezért kétséges, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásként értelmezhető-e.

| (20) | A támogatás ösztönző hatására vonatkozólag Portugália újabb bizonyítékokat mutatott be, amelyek tanúsítják, hogy a hajógyár 2003. szeptember 25-én, azaz még a szerződés aláírása előtt kérelmezte a támogatást. Ezzel összefüggésben Portugália bemutatta a portugál hatóságok által a hajógyárnak 2003. szeptember 26-án küldött levél másolatát, amelyben igazolták a támogatási kérelem beérkezését, és emlékeztették a hajógyárat arra, hogy a támogatás folyósítása a Bizottság jóváhagyásától függ. Portugália szerint ez a levél igazolja a portugál hatóságok hajlandóságát a támogatás folyósítására, feltéve, hogy minden törvényi előírásnak eleget tettek. |
| --- | --- |

(20)

A támogatás ösztönző hatására vonatkozólag Portugália újabb bizonyítékokat mutatott be, amelyek tanúsítják, hogy a hajógyár 2003. szeptember 25-én, azaz még a szerződés aláírása előtt kérelmezte a támogatást. Ezzel összefüggésben Portugália bemutatta a portugál hatóságok által a hajógyárnak 2003. szeptember 26-án küldött levél másolatát, amelyben igazolták a támogatási kérelem beérkezését, és emlékeztették a hajógyárat arra, hogy a támogatás folyósítása a Bizottság jóváhagyásától függ. Portugália szerint ez a levél igazolja a portugál hatóságok hajlandóságát a támogatás folyósítására, feltéve, hogy minden törvényi előírásnak eleget tettek.

| (21) | Portugália azzal is érvelt, hogy a korábbi gyakorlat alapján létezik egy megállapodás, mely szerint a hajóépítő ágazat támogatási kérelmeit Portugália támogatja, amennyiben van olyan jogalap, mely ezt megengedi (ebben az esetben a védintézkedési rendelet). Az, hogy Portugália a támogatást hivatalosan csak 2005 decemberében hagyta jóvá, belső adminisztratív késedelmekkel magyarázható. Mindezek ellenére ez nem változtat azon, hogy a már ismertetett részletek (lásd a 20. pontot) és a portugál hatóságok ebben az ügyben gyakorolt általános eljárásmódja alapján a hajógyár számított a támogatásra. A hajógyárnak bizonyítékai voltak, hogy a koreai hajógyárak alacsonyabb árakat ajánlottak e szerződés tekintetében, mégis elfogadták a szerződést, abból kiindulván, hogy a portugál hatóságok oda fogják ítélni a támogatást. |
| --- | --- |

(21)

Portugália azzal is érvelt, hogy a korábbi gyakorlat alapján létezik egy megállapodás, mely szerint a hajóépítő ágazat támogatási kérelmeit Portugália támogatja, amennyiben van olyan jogalap, mely ezt megengedi (ebben az esetben a védintézkedési rendelet). Az, hogy Portugália a támogatást hivatalosan csak 2005 decemberében hagyta jóvá, belső adminisztratív késedelmekkel magyarázható. Mindezek ellenére ez nem változtat azon, hogy a már ismertetett részletek (lásd a 20. pontot) és a portugál hatóságok ebben az ügyben gyakorolt általános eljárásmódja alapján a hajógyár számított a támogatásra. A hajógyárnak bizonyítékai voltak, hogy a koreai hajógyárak alacsonyabb árakat ajánlottak e szerződés tekintetében, mégis elfogadták a szerződést, abból kiindulván, hogy a portugál hatóságok oda fogják ítélni a támogatást.

| (22) | Ami a támogatás jóváhagyásának jogalapját illeti, Portugália megismételte a bejelentésben tett észrevételeit, miszerint a védintézkedési rendelet megfelelő alapot nyújt a támogatás engedelyezéséhez, mivel a szerződés még a rendelet hatálya alatt került aláírásra, azelőtt, hogy a WTO vitarendezési testülete szankcionálta volna. Portugália megjegyezte, hogy következésképpen ez az eset nem különbözik az aláírt szerződések tekintetében a más tagállamok által (a védintézkedési rendszerek értelmében) folyósított támogatási esetektől, amíg a védintézkedési rendelet még hatályos volt. A támogatási szerződések jogerőssége szempontjából a szerződések aláírásának időpontja a döntő, nem pedig a támogatás bejelentésének vagy odaítélésének dátuma. Portugália azt is közölte, hogy a kedvezményezett hajógyárak egyikének sem kellett a folyósított támogatást visszafizetnie a WTO vizsgálóbizottságának jelentése értelmében. Ebből következően a támogatás nem engedélyezése az ENVC részére ellentmondana az egyenlő bánásmód elvének. |
| --- | --- |

(22)

Ami a támogatás jóváhagyásának jogalapját illeti, Portugália megismételte a bejelentésben tett észrevételeit, miszerint a védintézkedési rendelet megfelelő alapot nyújt a támogatás engedelyezéséhez, mivel a szerződés még a rendelet hatálya alatt került aláírásra, azelőtt, hogy a WTO vitarendezési testülete szankcionálta volna. Portugália megjegyezte, hogy következésképpen ez az eset nem különbözik az aláírt szerződések tekintetében a más tagállamok által (a védintézkedési rendszerek értelmében) folyósított támogatási esetektől, amíg a védintézkedési rendelet még hatályos volt. A támogatási szerződések jogerőssége szempontjából a szerződések aláírásának időpontja a döntő, nem pedig a támogatás bejelentésének vagy odaítélésének dátuma. Portugália azt is közölte, hogy a kedvezményezett hajógyárak egyikének sem kellett a folyósított támogatást visszafizetnie a WTO vizsgálóbizottságának jelentése értelmében. Ebből következően a támogatás nem engedélyezése az ENVC részére ellentmondana az egyenlő bánásmód elvének.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (23) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(23)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közti kereskedelmet.

| (24) | A Bizottság úgy véli, hogy a tervezett intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent: állami eszközökből finanszírozott támogatás formájában jelenik meg; még ha a védintézkedési rendelet minden tagállamban alkalmazható is lenne, mint ahogy Portugália állította, ez az intézkedés akkor is szelektív jellegű, mivel az ENVC-re korlátozódik; ez a szelektív jellegű támogatás valószínűsíthetően torzítja a gazdasági versenyt, mivel az ENVC részére előnyt biztosít a többi piaci szereplővel szemben, akik nem részesülnek támogatásból. Végül a hajógyártás olyan gazdasági tevékenység, amely jelentős kereskedelmi forgalmat eredményez a tagállamok között. Ily módon az intézkedés torzítja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság úgy véli, hogy a tervezett intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást jelent: állami eszközökből finanszírozott támogatás formájában jelenik meg; még ha a védintézkedési rendelet minden tagállamban alkalmazható is lenne, mint ahogy Portugália állította, ez az intézkedés akkor is szelektív jellegű, mivel az ENVC-re korlátozódik; ez a szelektív jellegű támogatás valószínűsíthetően torzítja a gazdasági versenyt, mivel az ENVC részére előnyt biztosít a többi piaci szereplővel szemben, akik nem részesülnek támogatásból. Végül a hajógyártás olyan gazdasági tevékenység, amely jelentős kereskedelmi forgalmat eredményez a tagállamok között. Ily módon az intézkedés torzítja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (25) | A Bizottság tehát megerősíti, hogy a bejelentett támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság tehát megerősíti, hogy a bejelentett támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik.

| (26) | A Portugália által tett észrevételek alapján a Bizottság megerősíti, hogy a bejelentett támogatás összege 1 461 702 EUR. A védintézkedési rendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében a támogatás a támogatás előtti szerződési érték legfeljebb 6 %-áig engedélyezhető (9). A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatás megegyezik a védintézkedési rendelet által megengedett maximális támogatási aránnyal. |
| --- | --- |

(26)

A Portugália által tett észrevételek alapján a Bizottság megerősíti, hogy a bejelentett támogatás összege 1 461 702 EUR. A védintézkedési rendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében a támogatás a támogatás előtti szerződési érték legfeljebb 6 %-áig engedélyezhető (9). A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatás megegyezik a védintézkedési rendelet által megengedett maximális támogatási aránnyal.

| (27) | Általános alapelv, hogy állami támogatás csak akkor minősíthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, amennyiben a kedvezményezett vállalatot ösztönözni szükséges, hogy úgy működjön, amely az előirányzott célok megvalósítását segíti elő (10). |
| --- | --- |

(27)

Általános alapelv, hogy állami támogatás csak akkor minősíthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, amennyiben a kedvezményezett vállalatot ösztönözni szükséges, hogy úgy működjön, amely az előirányzott célok megvalósítását segíti elő (10).

| (28) | A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a védintézkedési rendelet célja, „hogy a közösségi hajógyárak számára ténylegesen lehetővé váljon a tisztességtelen koreai verseny leküzdése” (lásd a (6) preambulumbekezdést). Ebben a formában engedélyezhetők közvetlen támogatások a támogatás előtti szerződési érték maximum 6 százaléka erejéig, mivel a szerződésre behozatali verseny fennállása okán egy koreai hajógyártó részéről alacsonyabb árajánlat érkezett (2. cikk). |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a védintézkedési rendelet célja, „hogy a közösségi hajógyárak számára ténylegesen lehetővé váljon a tisztességtelen koreai verseny leküzdése” (lásd a (6) preambulumbekezdést). Ebben a formában engedélyezhetők közvetlen támogatások a támogatás előtti szerződési érték maximum 6 százaléka erejéig, mivel a szerződésre behozatali verseny fennállása okán egy koreai hajógyártó részéről alacsonyabb árajánlat érkezett (2. cikk).

| (29) | A Portugália által bemutatott újabb bizonyítékok igazolják, hogy a hajógyár a támogatást még a szerződés aláírása előtt igényelte meg. Ezenfelül Portugália bemutatta az illetékes portugál hatóságok (Ipari Főigazgatóság) ENVC-nek küldött 2003. szeptember 26-i levele másolatát, amelyben megerősítik a támogatási kérelem beérkezését, bizonyítékokat kérnek a védintézkedési rendelet 2. cikke (1) bekezdésének teljesüléséről (bizonyítékok a piaci verseny létezéséről a szerződésre vonatkozólag, ami egy koreai hajógyár részéről alacsonyabb ár kínálása következtében állt elő – ezt a bizonyítékot a hajógyár bemutatta), és emlékeztetik a hajógyárat, hogy a támogatások folyósítása előzetes bejelentéshez és a Bizottság jóváhagyásához kötött. A Bizottság megállapítja, hogy a fent említett tények késztették a portugál hatóságokat arra, hogy odaítéljék a támogatást, mivel az összes feltételnek eleget tettek. Mivel jelen esetben minden odaítélési feltétel teljesítettnek tűnik, a hajógyár számára azt sugallták, hogy a támogatás odaítélésre kerül (11). Ily módon a Bizottság kételyei eloszlottak a támogatás ösztönző hatását illetően. |
| --- | --- |

(29)

A Portugália által bemutatott újabb bizonyítékok igazolják, hogy a hajógyár a támogatást még a szerződés aláírása előtt igényelte meg. Ezenfelül Portugália bemutatta az illetékes portugál hatóságok (Ipari Főigazgatóság) ENVC-nek küldött 2003. szeptember 26-i levele másolatát, amelyben megerősítik a támogatási kérelem beérkezését, bizonyítékokat kérnek a védintézkedési rendelet 2. cikke (1) bekezdésének teljesüléséről (bizonyítékok a piaci verseny létezéséről a szerződésre vonatkozólag, ami egy koreai hajógyár részéről alacsonyabb ár kínálása következtében állt elő – ezt a bizonyítékot a hajógyár bemutatta), és emlékeztetik a hajógyárat, hogy a támogatások folyósítása előzetes bejelentéshez és a Bizottság jóváhagyásához kötött. A Bizottság megállapítja, hogy a fent említett tények késztették a portugál hatóságokat arra, hogy odaítéljék a támogatást, mivel az összes feltételnek eleget tettek. Mivel jelen esetben minden odaítélési feltétel teljesítettnek tűnik, a hajógyár számára azt sugallták, hogy a támogatás odaítélésre kerül (11). Ily módon a Bizottság kételyei eloszlottak a támogatás ösztönző hatását illetően.

| (30) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet 2005. március 31-ével hatályát vesztette, tehát amikor Portugália bejelentette a támogatást, már nem volt hatályos. Bár a védintézkedési rendelet a hatálya alatt megkötött szerződésekre vonatkozik, kétséges, hogy a Bizottság elbírálhatja-e a bejelentett intézkedést egy olyan dokumentum alapján, amely már nem tartozik a közösségi jogba. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában hangsúlyozta, hogy a védintézkedési rendelet 2005. március 31-ével hatályát vesztette, tehát amikor Portugália bejelentette a támogatást, már nem volt hatályos. Bár a védintézkedési rendelet a hatálya alatt megkötött szerződésekre vonatkozik, kétséges, hogy a Bizottság elbírálhatja-e a bejelentett intézkedést egy olyan dokumentum alapján, amely már nem tartozik a közösségi jogba.

| (31) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatot követően Portugália által tett észrevételek nem oszlatták el a Bizottság e kérdéssel kapcsolatos kételyeit. |
| --- | --- |

(31)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatot követően Portugália által tett észrevételek nem oszlatták el a Bizottság e kérdéssel kapcsolatos kételyeit.

| (32) | A Bizottság megjegyzi, hogy a bejelentett intézkedéseket a Bizottság az elbírálás pillanatában hatályban levő törvényi rendelkezések alapján értékeli (12), eltérő rendelkezés hiányában pedig a saját hatályos jogszabályait alkalmazza. Portugália a támogatást csak saját hatáskörén belül hagyta jóvá (mivel a Bizottság jóváhagyása is szükséges), és a Bizottságnak csak jóval a védintézkedési rendelet hatályvesztése után jelentette be. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megjegyzi, hogy a bejelentett intézkedéseket a Bizottság az elbírálás pillanatában hatályban levő törvényi rendelkezések alapján értékeli (12), eltérő rendelkezés hiányában pedig a saját hatályos jogszabályait alkalmazza. Portugália a támogatást csak saját hatáskörén belül hagyta jóvá (mivel a Bizottság jóváhagyása is szükséges), és a Bizottságnak csak jóval a védintézkedési rendelet hatályvesztése után jelentette be.

| (33) | Portugália erre a szempontra vonatkozólag azzal érvelt, hogy a védintézkedési rendelet a jelen szerződésre alkalmazható a fenti rendelkezés 4. cikke alapján, mely előírja, hogy „ezt a rendeletet az annak hatálybalépésétől kezdődően a hatályvesztéséig aláírt végleges szerződésekre kell alkalmazni (...)”. Portugália ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szóban forgó szerződés 2003. november 14-én került aláírásra, amikor a védintézkedési rendelet még hatályos volt, és ezért továbbra is támogatható. |
| --- | --- |

(33)

Portugália erre a szempontra vonatkozólag azzal érvelt, hogy a védintézkedési rendelet a jelen szerződésre alkalmazható a fenti rendelkezés 4. cikke alapján, mely előírja, hogy „ezt a rendeletet az annak hatálybalépésétől kezdődően a hatályvesztéséig aláírt végleges szerződésekre kell alkalmazni (...)”. Portugália ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szóban forgó szerződés 2003. november 14-én került aláírásra, amikor a védintézkedési rendelet még hatályos volt, és ezért továbbra is támogatható.

| (34) | A Bizottság mégis úgy ítéli meg, hogy a 4. cikk az idézett formában nem határozza meg a védintézkedési rendelet alkalmazási idejét. A rendelet alkalmazási idejét ellenben az 5. cikk tartalmazza (13), amely arra hivatkozik, hogy a rendelet „2005. március 31-én hatályát veszti”. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság mégis úgy ítéli meg, hogy a 4. cikk az idézett formában nem határozza meg a védintézkedési rendelet alkalmazási idejét. A rendelet alkalmazási idejét ellenben az 5. cikk tartalmazza (13), amely arra hivatkozik, hogy a rendelet „2005. március 31-én hatályát veszti”.

| (35) | Ezzel ellentétben a 4. cikk további feltételeket nevez meg a támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozólag. Ez szintén megerősítésre került a 4. cikk második részében, amely meghatározza, hogy a védintézkedési rendelet nem alkalmazható azon szerződésekre „amelyeket azt követően írtak alá, hogy a Bizottság (...) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétette a vitarendezési eljárások Koreával szembeni megkezdését, és (...) amelyeket legalább egy hónappal azt követően írnak alá, hogy a Bizottság közzéteszi az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, hogy a jogvita rendezését szolgáló eljárások megoldódtak, vagy azokat felfüggesztették (...).” |
| --- | --- |

(35)

Ezzel ellentétben a 4. cikk további feltételeket nevez meg a támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozólag. Ez szintén megerősítésre került a 4. cikk második részében, amely meghatározza, hogy a védintézkedési rendelet nem alkalmazható azon szerződésekre „amelyeket azt követően írtak alá, hogy a Bizottság (...) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétette a vitarendezési eljárások Koreával szembeni megkezdését, és (...) amelyeket legalább egy hónappal azt követően írnak alá, hogy a Bizottság közzéteszi az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, hogy a jogvita rendezését szolgáló eljárások megoldódtak, vagy azokat felfüggesztették (...).”

| (36) | A fentieket figyelembe véve magától értetődik, hogy a védintézkedési rendelet csak abban az esetben alkalmazható, amennyiben a vitás eset még fennállna Koreával szemben (14), illetve 2005. március 31-e után már semmi esetre sem. |
| --- | --- |

(36)

A fentieket figyelembe véve magától értetődik, hogy a védintézkedési rendelet csak abban az esetben alkalmazható, amennyiben a vitás eset még fennállna Koreával szemben (14), illetve 2005. március 31-e után már semmi esetre sem.

| (37) | Ezt az értelmezést támasztja alá a védintézkedési rendelet eredeti célkitűzése is: „olyan intézkedésként hozták létre, mely kivételes és határozott idejű, illetve a közösségi hajógyárak azon szegmenseit támogatja, amelyeket anyagi kár és súlyos sérelem formájában kedvezőtlenül érintett a tisztességtelen koreai verseny – határozott idejű védintézkedést kell engedélyezni a korlátozott piaci szegmensekre vonatkozóan, és csak rövid és korlátozott időszakra.” (15) (harmadik preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(37)

Ezt az értelmezést támasztja alá a védintézkedési rendelet eredeti célkitűzése is: „olyan intézkedésként hozták létre, mely kivételes és határozott idejű, illetve a közösségi hajógyárak azon szegmenseit támogatja, amelyeket anyagi kár és súlyos sérelem formájában kedvezőtlenül érintett a tisztességtelen koreai verseny – határozott idejű védintézkedést kell engedélyezni a korlátozott piaci szegmensekre vonatkozóan, és csak rövid és korlátozott időszakra.” (15) (harmadik preambulumbekezdés).

| (38) | Az, hogy a Tanács nem újította meg ezt az intézkedést annak hatályvesztése után, egyértelműen arra utal, hogy nem szándékozott folytatni azt a gyakorlatot, hogy a Bizottság a védintézkedési rendelet értelmében továbbra is támogatásokat ítéljen oda. Ez megfelel annak, hogy a Közösség tájékoztatta a WTO vitarendezési testületét arról, hogy a tagállamok a továbbiakban nem ítélhetnek oda működési támogatásokat e rendelet értelmében. |
| --- | --- |

(38)

Az, hogy a Tanács nem újította meg ezt az intézkedést annak hatályvesztése után, egyértelműen arra utal, hogy nem szándékozott folytatni azt a gyakorlatot, hogy a Bizottság a védintézkedési rendelet értelmében továbbra is támogatásokat ítéljen oda. Ez megfelel annak, hogy a Közösség tájékoztatta a WTO vitarendezési testületét arról, hogy a tagállamok a továbbiakban nem ítélhetnek oda működési támogatásokat e rendelet értelmében.

| (39) | A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a védintézkedési rendelet értelmezését a Közösségre háruló kötelezettségek szempontjából is meg kell vizsgálni. A Bíróság állandó joggyakorlata alapján a közösségi jogot – amennyire lehetséges – a nemzetközi joggal összhangban kell értelmezni, beleértve ebbe az Európai Közösségre háruló, a WTO által előírt kötelezettségeket is (16). |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a védintézkedési rendelet értelmezését a Közösségre háruló kötelezettségek szempontjából is meg kell vizsgálni. A Bíróság állandó joggyakorlata alapján a közösségi jogot – amennyire lehetséges – a nemzetközi joggal összhangban kell értelmezni, beleértve ebbe az Európai Közösségre háruló, a WTO által előírt kötelezettségeket is (16).

| (40) | A vizsgálóbizottság jelentése és a WTO vitarendezési testületének döntése, amely kiegészítette, önmagában úgy módosították a védintézkedési rendeletet, hogy sértette a WTO szabályait, így arra kötelezték a Közösséget, hogy megszüntesse a védintézkedési rendelet alkalmazását. A Közösség számára rögzített kötelezettség, amely a WTO vitarendezési testülete döntésének végrehajtását jelenti, a védintézkedési rendelet értelmében folyósítani kívánt új támogatásokra vonatkozó jövőbeni döntéseket is érinti (17). A Közösség – miután tájékoztatta a WTO vitarendendezési testületét arról, hogy teljesítette annak határozatát és eleget tett ajánlásának, tekintettel arra, hogy a védintézkedési rendelet 2005. március 31-ével hatályát vesztette, és ennek következtében a tagállamok nem ítélhetnek oda több működési támogatást e rendelet értelmében – kötelezettséget vállalt arra, hogy beszünteti e rendelet alkalmazását új támogatások odaítélésének engedélyezésére vonatkozólag. Ebből következően a jelen támogatás engedélyezése a Közösség által vállalt nemzetközi kötelezettségek megszegését jelentené. |
| --- | --- |

(40)

A vizsgálóbizottság jelentése és a WTO vitarendezési testületének döntése, amely kiegészítette, önmagában úgy módosították a védintézkedési rendeletet, hogy sértette a WTO szabályait, így arra kötelezték a Közösséget, hogy megszüntesse a védintézkedési rendelet alkalmazását. A Közösség számára rögzített kötelezettség, amely a WTO vitarendezési testülete döntésének végrehajtását jelenti, a védintézkedési rendelet értelmében folyósítani kívánt új támogatásokra vonatkozó jövőbeni döntéseket is érinti (17). A Közösség – miután tájékoztatta a WTO vitarendendezési testületét arról, hogy teljesítette annak határozatát és eleget tett ajánlásának, tekintettel arra, hogy a védintézkedési rendelet 2005. március 31-ével hatályát vesztette, és ennek következtében a tagállamok nem ítélhetnek oda több működési támogatást e rendelet értelmében – kötelezettséget vállalt arra, hogy beszünteti e rendelet alkalmazását új támogatások odaítélésének engedélyezésére vonatkozólag. Ebből következően a jelen támogatás engedélyezése a Közösség által vállalt nemzetközi kötelezettségek megszegését jelentené.

| (41) | Végül szintén megemlítendő, hogy Portugália a bejelentést nem elfogadható határidőn belül nyújtotta be. Portugália az intézkedést csak 2006. január 7-én jelentette be, körülbelül 27 hónappal azután, hogy a hajógyár benyújtotta a támogatás iránti kérelmét, 10 hónappal azután, hogy a védintézkedési rendelet hatályát vesztette és 6 hónappal azután, hogy a Közösség tájékoztatta a WTO vitarendezési testületét arról, hogy a tagállamok már nem ítélhetnek oda működési támogatásokat e rendelet értelmében. A rendelet kivételes és időleges voltára, valamint a WTO-val szemben vállalt nemzetközi kötelezettségekre tekintettel, amelyek Portugália előtt is ismertek voltak, Portugália nem várhatta el, hogy ez az intézkedés továbbra is alkalmazható legyen, főként, hogy az már nincs hatályban. |
| --- | --- |

(41)

Végül szintén megemlítendő, hogy Portugália a bejelentést nem elfogadható határidőn belül nyújtotta be. Portugália az intézkedést csak 2006. január 7-én jelentette be, körülbelül 27 hónappal azután, hogy a hajógyár benyújtotta a támogatás iránti kérelmét, 10 hónappal azután, hogy a védintézkedési rendelet hatályát vesztette és 6 hónappal azután, hogy a Közösség tájékoztatta a WTO vitarendezési testületét arról, hogy a tagállamok már nem ítélhetnek oda működési támogatásokat e rendelet értelmében. A rendelet kivételes és időleges voltára, valamint a WTO-val szemben vállalt nemzetközi kötelezettségekre tekintettel, amelyek Portugália előtt is ismertek voltak, Portugália nem várhatta el, hogy ez az intézkedés továbbra is alkalmazható legyen, főként, hogy az már nincs hatályban.

| (42) | A Bizottság hangsúlyozza azt is, hogy még ha az ENVC számított is a támogatás elnyerésére, ez nem jelentette azt, hogy jogosult arra, mivel az nemcsak Portugália jóváhagyása, hanem a Bizottságnál való bejelentés és a Bizottság általi jóváhagyás függvénye is volt. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság hangsúlyozza azt is, hogy még ha az ENVC számított is a támogatás elnyerésére, ez nem jelentette azt, hogy jogosult arra, mivel az nemcsak Portugália jóváhagyása, hanem a Bizottságnál való bejelentés és a Bizottság általi jóváhagyás függvénye is volt.

| (43) | Hasonlóképpen és Portugália érvelésével szemben az egyenlő bánásmód elve nem vonatkozik a jelen esetre. A tagállamok hajógyárai, amelyek a védintézkedési rendelet értelmében éltek e szabályozással, még részesülhettek támogatásokból a Bizottság által 2005. március 30-a előtt jóváhagyott kérelmek alapján; a Bizottság azonban e dátum után már nem hozott semmilyen egyébirányú határozatot e rendelet keretein belül újabb támogatások jóváhagyására. Hasonlóképpen a Bizottság hangsúlyozza, hogy a WTO vitarendezési testületének határozata szerint a védintézkedési rendelet értelmében nyújtandó új támogatások odaítélésének beszüntetése az ad hoc támogatásokra is alkalmazható, nem téve semmilyen különbséget a hajógyárak részére adott szabályozási program keretében nyújtott támogatások, vagy mint az elbírálás alatt álló esetben, a programon kívül eső ad hoc támogatások között (lásd a 14. pontot): a WTO vitarendezési testületének határozatában foglalt ajánlás szerint a Közösség nemcsak a védintézkedési rendeletet, hanem az ezen eljárásra vonatkozó nemzeti szabályozásait is át kellett dolgozza, hogy azok összhangban legyenek a WTO-egyezmények keretében vállalt kötelezettségeivel. |
| --- | --- |

(43)

Hasonlóképpen és Portugália érvelésével szemben az egyenlő bánásmód elve nem vonatkozik a jelen esetre. A tagállamok hajógyárai, amelyek a védintézkedési rendelet értelmében éltek e szabályozással, még részesülhettek támogatásokból a Bizottság által 2005. március 30-a előtt jóváhagyott kérelmek alapján; a Bizottság azonban e dátum után már nem hozott semmilyen egyébirányú határozatot e rendelet keretein belül újabb támogatások jóváhagyására. Hasonlóképpen a Bizottság hangsúlyozza, hogy a WTO vitarendezési testületének határozata szerint a védintézkedési rendelet értelmében nyújtandó új támogatások odaítélésének beszüntetése az ad hoc támogatásokra is alkalmazható, nem téve semmilyen különbséget a hajógyárak részére adott szabályozási program keretében nyújtott támogatások, vagy mint az elbírálás alatt álló esetben, a programon kívül eső ad hoc támogatások között (lásd a 14. pontot): a WTO vitarendezési testületének határozatában foglalt ajánlás szerint a Közösség nemcsak a védintézkedési rendeletet, hanem az ezen eljárásra vonatkozó nemzeti szabályozásait is át kellett dolgozza, hogy azok összhangban legyenek a WTO-egyezmények keretében vállalt kötelezettségeivel.

| (44) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás a védintézkedési rendelet keretein belül nem hagyható jóvá. Mivel az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdése értelmében nem alkalmazható semmilyen más mentesség, a támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal, |
| --- | --- |

(44)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás a védintézkedési rendelet keretein belül nem hagyható jóvá. Mivel az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdése értelmében nem alkalmazható semmilyen más mentesség, a támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A bejelentett 1 461 702 EUR összegű támogatás, amelyet Portugália az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. részére javasolt odaítélni az e hajógyár által aláírt szerződésre vonatkozólag, az 502/2004/EK tanácsi rendelettel módosított, a hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről szóló 1177/2002/EK tanácsi rendelet értelmében nem engedélyezhető, mivel összeegyeztethetetlen a közös piaccal. A támogatás nem folyósítható.

2. cikk

E határozat címzettje Portugália.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 24-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 223., 2006.9.16., 4. o.

1

(2)  Lásd a 1. számú lábjegyzetet.

2

(3)  HL L 81., 2004.3.19., 6. o.

3

(4)  HL L 172., 2002.7.2., 1. o.

4

(5)  Lásd EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, 7.184–7.222 és 8.1(d) pont.

5

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

(6)  Lásd a WTO WT/DS301/6. számú dokumentumát.

6

(7)  A hivatkozott határozat 4. és 21. pontja.

7

(8)  A hivatkozott határozat 10. és 21. pontja.

8

(9)  Az 1540/98/EK rendelet 1. cikke f) pontja (HL L 202., 1998.7.18., 3. o.), amelyre a védintézkedési rendelet 2. cikke (6) bekezdése hivatkozik, előírja, hogy „a támogatás előtti szerződéses összeg alatt a szerződésben megállapított ár közvetlenül a hajógyár számára folyósított bármilyen támogatással megnövelt összege értendő”. Jelen esetben a támogatás összege (1 461 702 EUR) megfelel „a támogatás előtti szerződési érték” 6 százalékának (22 900 000 + 1 461 702), valamint a megengedett maximális támogatási aránynak.

9

(10)  Lásd az Európai Közösségek Bírósága C-730/79 sz., Philip Morris kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét (EHBT [1980] 2671. o., 16. és 17. pont).

10

Philip Morris kontra Bizottság

(11)  Lásd az Iránymutatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról 38. cikkét: „Ezért egy (...) támogatás csak akkor ítélhető oda, ha még a beruházás megkezdése előtt a kedvezményezett támogatás iránti kérelmét benyújtja, és a programot kezelő hatóság írásban megerősíti, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a (...) jogosultsági feltételeknek.” Külön bejelentett támogatások és azok Bizottság általi jóváhagyása esetén a jogosultság megerősítése a Bizottságnak a támogatás jóváhagyására irányuló döntésétől függ (HL C 54., 2006.3.4., 13. o.).

11

(12)  Lásd az N 122/2005 ügyet: „Amennyiben nem adják meg másként, a Bizottság a bejelentett terveknél azokat a szabályokat vizsgálja meg, amelyek az összeegyeztethetőség vizsgálatakor hatályosak.”

12

(13)  Az 502/2004/EK számú dokumentummal módosított tanácsi rendelet értelmében.

13

(14)  A (7) preambulumbekezdés megerősíti ezt a megállapítást. „A határozott idejű védintézkedést csak azt követően lehet engedélyezni, hogy a Közösség (...) megkezdi a jogvita rendezését szolgáló eljárásokat Koreával szemben, illetve nem engedélyezhető azt követően, hogy a jogvita rendezését szolgáló eljárások megoldódtak, vagy azokat felfüggesztették (...).”

14

(15)  Kiemelés a szerzőtől.

15

(16)  C-53/96. sz., Hermes International kontra FHT Marketing Choice BV ügy, EBHT [1998] I-3603, 28. pont; C-76/00 P. sz., Petrotub SA e Republica SA kontra Conselho ügy, EBHT [2003] I-79, 57. pont.

16

Hermes International kontra FHT Marketing Choice BV

Petrotub SA e Republica SA kontra Conselho

(17)  Lásd az EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, 7.21. pontját.

17

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

---

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/30

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. május 10.)

a C 4/2006. (ex N 180/2005.) számú állami támogatásra vonatkozólag – Portugália – támogatás a Djebel részére

(az értesítés a C(2007) 1959. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/582/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérték az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek (1) megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2005. április 5-i, a Bizottságnál 2005. április 7-én iktatott levelében Portugália Európai Unió Melletti Állandó Képviselete arról értesítette a Bizottságot, hogy a portugál hatóságok támogatást szándékoznak nyújtani a Djebel – S.G.P.S., S.A. (a továbbiakban: Djebel) részére, hozzájárulván a vállalat brazíliai beruházásának finanszírozásához. A Bizottság kérésére Portugália az Európai Unió Melletti Állandó Képviseletén keresztül kiegészítő információkat közölt erről 2005. július 25-i, szeptember 26-i és december 23-i levelében, melyek a Bizottságnál 2005. július 27-én, szeptember 28-án, illetve 2006. január 3-án kerültek iktatásra. |
| --- | --- |

(1)

A 2005. április 5-i, a Bizottságnál 2005. április 7-én iktatott levelében Portugália Európai Unió Melletti Állandó Képviselete arról értesítette a Bizottságot, hogy a portugál hatóságok támogatást szándékoznak nyújtani a Djebel – S.G.P.S., S.A. (a továbbiakban: Djebel) részére, hozzájárulván a vállalat brazíliai beruházásának finanszírozásához. A Bizottság kérésére Portugália az Európai Unió Melletti Állandó Képviseletén keresztül kiegészítő információkat közölt erről 2005. július 25-i, szeptember 26-i és december 23-i levelében, melyek a Bizottságnál 2005. július 27-én, szeptember 28-án, illetve 2006. január 3-án kerültek iktatásra.

| (2) | A Bizottság 2006. február 22-i levelében tájékoztatta Portugáliát határozatáról, mely szerint a szóban forgó támogatás ügyében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. február 22-i levelében tájékoztatta Portugáliát határozatáról, mely szerint a szóban forgó támogatás ügyében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (3) | A portugál hatóságok 2006. március 31-i (2006. április 4-én iktatott) levelükben közölték a fent említett eljárással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

A portugál hatóságok 2006. március 31-i (2006. április 4-én iktatott) levelükben közölték a fent említett eljárással kapcsolatos észrevételeiket.

| (4) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétételre került. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. Az ügyre vonatkozólag semmilyen észrevétel nem került benyújtásra harmadik fél részéről. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétételre került. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. Az ügyre vonatkozólag semmilyen észrevétel nem került benyújtásra harmadik fél részéről.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (5) | A Djebel – S.G.P.S., S.A. madeirai (Portugália) székhelyű vállalat. |
| --- | --- |

(5)

A Djebel – S.G.P.S., S.A. madeirai (Portugália) székhelyű vállalat.

| (6) | A vállalat a Pestana-csoport, a Portugáliában működő legjelentősebb szállodalánc része, mely nem felel meg a kkv-k meghatározásának. A Djebel nem felel meg a Bizottság 1996. április 3-i, a kis- és középvállalatok meghatározására (3) vonatkozó ajánlásának melléklete 3. cikkében, sem pedig a 2003. május 6-i, mikro-, kis- és középvállalatok (4) meghatározására vonatkozó ajánlásában meghatározott függetlenségi kritériumoknak. Ennek következtében a Djebel nagyvállalatnak számít. |
| --- | --- |

(6)

A vállalat a Pestana-csoport, a Portugáliában működő legjelentősebb szállodalánc része, mely nem felel meg a kkv-k meghatározásának. A Djebel nem felel meg a Bizottság 1996. április 3-i, a kis- és középvállalatok meghatározására (3) vonatkozó ajánlásának melléklete 3. cikkében, sem pedig a 2003. május 6-i, mikro-, kis- és középvállalatok (4) meghatározására vonatkozó ajánlásában meghatározott függetlenségi kritériumoknak. Ennek következtében a Djebel nagyvállalatnak számít.

| (7) | A Djebel Brazíliában egy holdingot irányít, melynek célja a szállodákba és turisztikai tevékenységekbe történő beruházás és ezek menedzselése. |
| --- | --- |

(7)

A Djebel Brazíliában egy holdingot irányít, melynek célja a szállodákba és turisztikai tevékenységekbe történő beruházás és ezek menedzselése.

| (8) | A Pestana-csoport még 1999 előtt megvásárolt egy szállodát Mozambikban, és a jelen értesítésben szereplő szálloda után további négy hotelt szerzett meg Brazíliában. |
| --- | --- |

(8)

A Pestana-csoport még 1999 előtt megvásárolt egy szállodát Mozambikban, és a jelen értesítésben szereplő szálloda után további négy hotelt szerzett meg Brazíliában.

| (9) | A projekt célja a RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda, brazil vállalat – melynek egyetlen vagyontárgya egy Rio de Janeiro-ban (Brazília) található szálloda, a Rio Atlântico – részvényeinek a Djebel általi megvétele. |
| --- | --- |

(9)

A projekt célja a RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda, brazil vállalat – melynek egyetlen vagyontárgya egy Rio de Janeiro-ban (Brazília) található szálloda, a Rio Atlântico – részvényeinek a Djebel általi megvétele.

| (10) | A RASH részvényeit 1999 októberében vásárolták meg, és a szálloda a vétel idején már teljes mértékben működőképes volt. |
| --- | --- |

(10)

A RASH részvényeit 1999 októberében vásárolták meg, és a szálloda a vétel idején már teljes mértékben működőképes volt.

| (11) | A RASH részvényeinek megvétele 14 720 474 EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(11)

A RASH részvényeinek megvétele 14 720 474 EUR-t tett ki.

| (12) | Portugália 3 680 119 EUR összegű kedvezményes kamatozású kölcsönt kíván nyújtani, amely a fenti projekttel kapcsolatos teljes támogatható beruházási költség 25 %-ának felel meg. A támogatás összege 574 466 EUR, mely 3,90 %-os nettó támogatási intenzitásnak felel meg. |
| --- | --- |

(12)

Portugália 3 680 119 EUR összegű kedvezményes kamatozású kölcsönt kíván nyújtani, amely a fenti projekttel kapcsolatos teljes támogatható beruházási költség 25 %-ának felel meg. A támogatás összege 574 466 EUR, mely 3,90 %-os nettó támogatási intenzitásnak felel meg.

| (13) | Az állam a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet értelmében (5) egy további összeget is a Djebel rendelkezésére bocsátana a tanulmányok és a műszaki támogatás, a pénzügyi garanciák és a jogi tanácsadás okán fellépő költségek fedezésére. |
| --- | --- |

(13)

Az állam a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet értelmében (5) egy további összeget is a Djebel rendelkezésére bocsátana a tanulmányok és a műszaki támogatás, a pénzügyi garanciák és a jogi tanácsadás okán fellépő költségek fedezésére.

| (14) | A jelen támogatási program az N 667/1999. számú portugál támogatási program keretében került közzétételre, melyet a Bizottság 2000. augusztus 8-án (6) hagyott jóvá. E program, mely 2000 és 2006 között volt hatályban, a modern és versenyképes vállalati stratégiák támogatására irányult. E szabályozásnak megfelelően a nagyvállalatok által megvalósított közvetlen külföldi beruházási projektekhez nyújtandó támogatásokat egyedi elbírálás alapján kellett a Bizottságnak bejelenteni. |
| --- | --- |

(14)

A jelen támogatási program az N 667/1999. számú portugál támogatási program keretében került közzétételre, melyet a Bizottság 2000. augusztus 8-án (6) hagyott jóvá. E program, mely 2000 és 2006 között volt hatályban, a modern és versenyképes vállalati stratégiák támogatására irányult. E szabályozásnak megfelelően a nagyvállalatok által megvalósított közvetlen külföldi beruházási projektekhez nyújtandó támogatásokat egyedi elbírálás alapján kellett a Bizottságnak bejelenteni.

| (15) | 1999. május 24-én a Djebel javaslatot tett az F. Turismo – Capital de Risco, S.A-nak, egy állami és magánvállalatok tulajdonát képező kockázati tőkeberuházási alapnak, hogy vegyen részt a tervezett projektben. A portugál hatóságok szerint ezen alap közreműködése nem foglalja magában az EK-Szerződés 87. cikkében hivatkozott állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(15)

1999. május 24-én a Djebel javaslatot tett az F. Turismo – Capital de Risco, S.A-nak, egy állami és magánvállalatok tulajdonát képező kockázati tőkeberuházási alapnak, hogy vegyen részt a tervezett projektben. A portugál hatóságok szerint ezen alap közreműködése nem foglalja magában az EK-Szerződés 87. cikkében hivatkozott állami támogatási elemeket.

| (16) | A támogatás az N 667/1999. számú program értelmében tett hivatalos kérelmezése 2001. január 31-én történt. Portugália kifejtette, hogy az F. Turismo – Capital de Risco, S.A. (a továbbiakban: FCR) részére 1999-ben benyújtott dokumentum már tartalmazta a támogatás kezdeti kérelmezését, és hogy a projekt azért is került megvalósításra, mert feltételezték, hogy az erre vonatkozó portugál jogi szabályozás keretében jogosult lesz a támogatásra. Belső (adminisztrációs) késedelmek miatt a portugál hatóságok csak 2005 áprilisában jelentették be a támogatást. |
| --- | --- |

(16)

A támogatás az N 667/1999. számú program értelmében tett hivatalos kérelmezése 2001. január 31-én történt. Portugália kifejtette, hogy az F. Turismo – Capital de Risco, S.A. (a továbbiakban: FCR) részére 1999-ben benyújtott dokumentum már tartalmazta a támogatás kezdeti kérelmezését, és hogy a projekt azért is került megvalósításra, mert feltételezték, hogy az erre vonatkozó portugál jogi szabályozás keretében jogosult lesz a támogatásra. Belső (adminisztrációs) késedelmek miatt a portugál hatóságok csak 2005 áprilisában jelentették be a támogatást.

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (17) | A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában bejelentette, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szempontjából értékelni fogja a fent nevezett intézkedést, annak megállapítása céljából, hogy a támogatás meghatározott gazdasági tevékenység fejlődésének elősegítésére irányul-e anélkül, hogy ellentétben állva a közösségi érdekekkel, kedvezőtlen hatást gyakorolna a kereskedelmi cserék feltételeire. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában bejelentette, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szempontjából értékelni fogja a fent nevezett intézkedést, annak megállapítása céljából, hogy a támogatás meghatározott gazdasági tevékenység fejlődésének elősegítésére irányul-e anélkül, hogy ellentétben állva a közösségi érdekekkel, kedvezőtlen hatást gyakorolna a kereskedelmi cserék feltételeire.

| (18) | Hasonlóképpen, a Bizottság megerősítette, hogy megvizsgálja az intézkedést azon kritériumok alapján, melyeket általában a nagyvállalatoknak közvetlen külföldi beruházási projektek finanszírozásához nyújtó támogatások esetében mérlegel (7). Ilyen esetekben a Bizottság általában mérlegeli az intézkedés előnyeit abból a szempontból, hogy mennyiben járul hozzá a szóban forgó európai uniós gazdasági szektor nemzetközi versenyképességéhez, illetve milyen esetleges negatív hatásai lennének a Közösségre nézve az áthelyezés kockázatai, valamint a foglalkoztatás szempontjából. |
| --- | --- |

(18)

Hasonlóképpen, a Bizottság megerősítette, hogy megvizsgálja az intézkedést azon kritériumok alapján, melyeket általában a nagyvállalatoknak közvetlen külföldi beruházási projektek finanszírozásához nyújtó támogatások esetében mérlegel (7). Ilyen esetekben a Bizottság általában mérlegeli az intézkedés előnyeit abból a szempontból, hogy mennyiben járul hozzá a szóban forgó európai uniós gazdasági szektor nemzetközi versenyképességéhez, illetve milyen esetleges negatív hatásai lennének a Közösségre nézve az áthelyezés kockázatai, valamint a foglalkoztatás szempontjából.

| (19) | A Bizottság szintén figyelembe veszi a támogatás szükségszerűségét tekintettel a szóban forgó országban történő beruházással járó kockázati tényezőkre, valamint a vállalat szükségleteire a kkv-k szükségleteivel szemben. Egy további kritérium az esetleges pozitív regionális hatásra vonatkozik. Végül a Bizottság minden, az exporttal kapcsolatos tevékenységre irányuló támogatást kizárt. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság szintén figyelembe veszi a támogatás szükségszerűségét tekintettel a szóban forgó országban történő beruházással járó kockázati tényezőkre, valamint a vállalat szükségleteire a kkv-k szükségleteivel szemben. Egy további kritérium az esetleges pozitív regionális hatásra vonatkozik. Végül a Bizottság minden, az exporttal kapcsolatos tevékenységre irányuló támogatást kizárt.

| (20) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság azon kételyének adott hangot, mi lenne a projekt hatása Portugália (és ennélfogva az EU) idegenforgalmi szektorára, és mennyiben befolyásolná az EU kereskedelmi feltételeit egy, a közös érdekekkel ellentétes intézkedés. |
| --- | --- |

(20)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság azon kételyének adott hangot, mi lenne a projekt hatása Portugália (és ennélfogva az EU) idegenforgalmi szektorára, és mennyiben befolyásolná az EU kereskedelmi feltételeit egy, a közös érdekekkel ellentétes intézkedés.

| (21) | A Bizottság szintén kétségesnek ítélte, valóban szükséges-e a támogatás, és/vagy ösztönzőként szolgál-e a kérelmező részére, hogy az megvalósítsa a beruházást, különösképpen tekintettel arra, hogy a projekt már azelőtt megvalósításra került, mielőtt a Djebel hivatalosan kérelmezte volna az állami támogatást. A Bizottság felkérte Portugáliát, tegye meg észrevételeit, és nyújtsa be mindazon kiegészítő információkat, melyek elősegítik a szóban forgó ügy értékelését. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság szintén kétségesnek ítélte, valóban szükséges-e a támogatás, és/vagy ösztönzőként szolgál-e a kérelmező részére, hogy az megvalósítsa a beruházást, különösképpen tekintettel arra, hogy a projekt már azelőtt megvalósításra került, mielőtt a Djebel hivatalosan kérelmezte volna az állami támogatást. A Bizottság felkérte Portugáliát, tegye meg észrevételeit, és nyújtsa be mindazon kiegészítő információkat, melyek elősegítik a szóban forgó ügy értékelését.

IV.   A PORTUGÁL HATÓSÁGOK RÉSZÉRŐL TETT ÉSZREVÉTELEK

| (22) | Portugália kijelentette, hogy a támogatás szükségességét indokolja az a tény, hogy a RASH megszerzése a Pestana-csoport első közvetlen külföldi beruházási projektje Brazíliában. Olyan csoportról van szó, mely szinte kizárólag a portugál piacra összpontosítja tevékenységét. Portugália azt állította, hogy a Brazíliára irányuló nemzetközi terjeszkedésben rejlő kihívás, mely egyrészt magasabb kockázatot, ugyanakkor viszont nagymértékű fejlődési potenciált hordoz magában, valamint hogy az országot széles körű történelmi és kulturális szálak fűzik Portugáliához, döntő kérdéssé vált a Pestana-csoport fejlődésére nézve. |
| --- | --- |

(22)

Portugália kijelentette, hogy a támogatás szükségességét indokolja az a tény, hogy a RASH megszerzése a Pestana-csoport első közvetlen külföldi beruházási projektje Brazíliában. Olyan csoportról van szó, mely szinte kizárólag a portugál piacra összpontosítja tevékenységét. Portugália azt állította, hogy a Brazíliára irányuló nemzetközi terjeszkedésben rejlő kihívás, mely egyrészt magasabb kockázatot, ugyanakkor viszont nagymértékű fejlődési potenciált hordoz magában, valamint hogy az országot széles körű történelmi és kulturális szálak fűzik Portugáliához, döntő kérdéssé vált a Pestana-csoport fejlődésére nézve.

| (23) | Portugália hangsúlyozta az Európai Bizottságnak, hogy a vállalat támogatás iránti kérelme 1999. május 24-én került megfogalmazásra és benyújtásra az F. Turismo – Capital de Risco SA-nál, mely cég az FCR F. Turismo kockázati tőkealapját kezeli. A benyújtott kérelem a projekt értékelésének második szakaszát képezte. A kérelmet még a 1999. májusában fennálló körülmények fényében kellene értékelni. |
| --- | --- |

(23)

Portugália hangsúlyozta az Európai Bizottságnak, hogy a vállalat támogatás iránti kérelme 1999. május 24-én került megfogalmazásra és benyújtásra az F. Turismo – Capital de Risco SA-nál, mely cég az FCR F. Turismo kockázati tőkealapját kezeli. A benyújtott kérelem a projekt értékelésének második szakaszát képezte. A kérelmet még a 1999. májusában fennálló körülmények fényében kellene értékelni.

| (24) | Ezzel összefüggésben és a portugál hatóságok szerint az a tény, hogy a beruházás a támogatás nélkül került megvalósításra, azt mutatja, hogy a kérelmező bízott e támogatás elnyerésében, ugyanakkor ki kellett használja ezt a kereskedelmi lehetőséget. A portugál hatóságok azzal érveltek, hogy a kedvezményezettet nem kellene azzal sújtani, hogy a kérelem benyújtása tovább tartott, mint a beruházás megvalósítása. Hivatkoztak továbbá a művelet hátrányaira és kivételes kockázataira, valamint a brazil valuta fokozott instabilitására és arra, hogy ez a vállalat első beruházása Brazíliában. |
| --- | --- |

(24)

Ezzel összefüggésben és a portugál hatóságok szerint az a tény, hogy a beruházás a támogatás nélkül került megvalósításra, azt mutatja, hogy a kérelmező bízott e támogatás elnyerésében, ugyanakkor ki kellett használja ezt a kereskedelmi lehetőséget. A portugál hatóságok azzal érveltek, hogy a kedvezményezettet nem kellene azzal sújtani, hogy a kérelem benyújtása tovább tartott, mint a beruházás megvalósítása. Hivatkoztak továbbá a művelet hátrányaira és kivételes kockázataira, valamint a brazil valuta fokozott instabilitására és arra, hogy ez a vállalat első beruházása Brazíliában.

| (25) | Portugália kijelenti, hogy ez a brazíliai beruházás hozzájárult a Pestana-csoport versenyképességének javításához és az idegenforgalmi szektorban világszinten elfoglalt pozíciójának erősítéséhez, mely főként a „Pestana Hotels & Resorts” márkanév ismertsége növekedésének köszönhető, ennek következtében pedig Portugália, mint úti cél népszerűségének növekedését eredményezi. |
| --- | --- |

(25)

Portugália kijelenti, hogy ez a brazíliai beruházás hozzájárult a Pestana-csoport versenyképességének javításához és az idegenforgalmi szektorban világszinten elfoglalt pozíciójának erősítéséhez, mely főként a „Pestana Hotels & Resorts” márkanév ismertsége növekedésének köszönhető, ennek következtében pedig Portugália, mint úti cél népszerűségének növekedését eredményezi.

| (26) | Ezenfelül a csoport Mozambikban szerzett tapasztalata egyáltalán nem hasonlítható össze a Brazíliában realizált nemzetköziesítési törekvésével a két piac adottságainak eltérő volta miatt. Míg a mozambiki piac – eltekintve annak magas (fejlődési) potenciáljától – még a fejlődés kezdeti szakaszában található, Brazília már nyitott piacnak számít, intenzív a piaci verseny, és ez sokkal nagyobb kihívást jelent, mint Mozambik. A Pestana-csoport nemzetköziesedésének jelenlegi szakaszában a Mozambikban szerzett tapasztalat nem volt elegendő a mostani művelet magas kockázatainak és bizonytalanságainak csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(26)

Ezenfelül a csoport Mozambikban szerzett tapasztalata egyáltalán nem hasonlítható össze a Brazíliában realizált nemzetköziesítési törekvésével a két piac adottságainak eltérő volta miatt. Míg a mozambiki piac – eltekintve annak magas (fejlődési) potenciáljától – még a fejlődés kezdeti szakaszában található, Brazília már nyitott piacnak számít, intenzív a piaci verseny, és ez sokkal nagyobb kihívást jelent, mint Mozambik. A Pestana-csoport nemzetköziesedésének jelenlegi szakaszában a Mozambikban szerzett tapasztalat nem volt elegendő a mostani művelet magas kockázatainak és bizonytalanságainak csökkentéséhez.

| (27) | A portugál hatóságok végül arra hivatkoztak, hogy a támogatásnak az EU kereskedelmi feltételeire korlátozott mértékben lenne hatása, nevezetesen az alábbiak miatt:






  — | a támogatás mértéke csupán 574 466 EUR, mely a támogatható beruházás 3,9 %-át képezi, |
| --- | --- | --- |

(27)

A portugál hatóságok végül arra hivatkoztak, hogy a támogatásnak az EU kereskedelmi feltételeire korlátozott mértékben lenne hatása, nevezetesen az alábbiak miatt:

—

a támogatás mértéke csupán 574 466 EUR, mely a támogatható beruházás 3,9 %-át képezi,

| — | a Pestana-csoport csak 2 % piaci részesedéssel rendelkezik Portugáliában, mely az európai viszonyok között elhanyagolható érték, |
| --- | --- |

—

a Pestana-csoport csak 2 % piaci részesedéssel rendelkezik Portugáliában, mely az európai viszonyok között elhanyagolható érték,

| — | a brazil piac közel 10 000 szállodát foglal magában, melyek körülbelül 7 %-a külföldi vállalatok tulajdonát képezi, |
| --- | --- |

—

a brazil piac közel 10 000 szállodát foglal magában, melyek körülbelül 7 %-a külföldi vállalatok tulajdonát képezi,

| — | a brazil piacon jelen van a piaci verseny, bár kevéssé koncentrált formában, |
| --- | --- |

—

a brazil piacon jelen van a piaci verseny, bár kevéssé koncentrált formában,

| — | a vállalat Brazíliában működő európai versenytársai már igen magas piaci részesedéssel rendelkeznek az országban; legnagyobb közülük a francia ACCOR-csoport 108 szállodával, melyet a spanyol Sol Melia csoport követ 23 hotellel, |
| --- | --- |

—

a vállalat Brazíliában működő európai versenytársai már igen magas piaci részesedéssel rendelkeznek az országban; legnagyobb közülük a francia ACCOR-csoport 108 szállodával, melyet a spanyol Sol Melia csoport követ 23 hotellel,

| — | a brazil piac méretét figyelembe véve a projektnek nincs akkora kihatása, hogy jelentős növekedést eredményezzen a helyi kínálatban, vagy a már Brazíliában működő európai vállalatok pozícióját veszélyeztesse. |
| --- | --- |

—

a brazil piac méretét figyelembe véve a projektnek nincs akkora kihatása, hogy jelentős növekedést eredményezzen a helyi kínálatban, vagy a már Brazíliában működő európai vállalatok pozícióját veszélyeztesse.

Portugália megállapította, hogy a szóban forgó beruházásnak, mely egyetlen szálloda megszerzésére irányul, nincs semmilyen esélye arra nézve, hogy jelentős hatást gyakoroljon az EU kereskedelmi feltételeire, még kevésbé arra, hogy ellentétes legyen a közösségi érdekkel.

| (28) | Az ügyre vonatkozólag semmilyen észrevétel nem került benyújtásra harmadik fél részéről. |
| --- | --- |

(28)

Az ügyre vonatkozólag semmilyen észrevétel nem került benyújtásra harmadik fél részéről.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (29) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(29)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (30) | A Bizottság 2006. február 22-i határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alábbi indokok alapján az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik:






  — | A bejelentett intézkedés szerint egy nagyvállalat kaphat támogatást Brazíliában történő idengenforgalmi célú beruházáshoz, amennyiben az kimeríti a nemzetköziesedés stratégiájának fogalmát. Ez az intézkedés a kedvezményezett vállalat iránti különleges bánásmódban nyilvánul meg, amely előnyt, illetve ösztönzést juttat részére más vállalatokkal szemben, ilyen módon torzítván vagy torzítani szándékozván a versenyt. |
| --- | --- | --- |

(30)

A Bizottság 2006. február 22-i határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az alábbi indokok alapján az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik:

—

A bejelentett intézkedés szerint egy nagyvállalat kaphat támogatást Brazíliában történő idengenforgalmi célú beruházáshoz, amennyiben az kimeríti a nemzetköziesedés stratégiájának fogalmát. Ez az intézkedés a kedvezményezett vállalat iránti különleges bánásmódban nyilvánul meg, amely előnyt, illetve ösztönzést juttat részére más vállalatokkal szemben, ilyen módon torzítván vagy torzítani szándékozván a versenyt.

| — | A támogatás egy olyan vállalathoz kerülne, amely az európai idegenforgalmi piacon működik, mely piacon léteznek vagy létezhetnek kereskedelmi cserék a tagállamok között, illetve amelyhez más tagállamok vállalatai is csatlakozni kívánhatnak. Ebből következően az intézkedés hátrányosan érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

—

A támogatás egy olyan vállalathoz kerülne, amely az európai idegenforgalmi piacon működik, mely piacon léteznek vagy létezhetnek kereskedelmi cserék a tagállamok között, illetve amelyhez más tagállamok vállalatai is csatlakozni kívánhatnak. Ebből következően az intézkedés hátrányosan érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| — | A támogatás finanszírozása állami eszközökből történik. |
| --- | --- |

—

A támogatás finanszírozása állami eszközökből történik.

| (31) | A Bizottság megállapítja, hogy a Portugália által felsorakoztatott érvek (lásd a (27) preambulumbekezdést) nem elégségesek a fenti végkövetkeztetések módosítására az alábbiak okán:






  — | A Pestana-csoport a legjelentősebb portugál szállodalánc volt, e minősítést jelenleg is magáénak tudhatja; a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában közel 15 szállodát tulajdonolt. Nyilvánvalóan előnyös az egész nemzeti idegenforgalmi szektor számára, ha az egyik legjelentősebb portugál márkanév Dél-Amerikában is jelen van. A „Pestana Hotels & Resorts” márkanév nemzetközi szintű terjesztése a csoport számára fokozott ismertséget hozott, erősítette tárgyalási pozícióját, és megélénkítette vállalati tevékenységét a szállodaiparban. E tényezők mind hozzájárultak a vállalat méretének és potenciáljának növeléséhez, hogy beruházzon a portugál piacon. |
| --- | --- | --- |

(31)

A Bizottság megállapítja, hogy a Portugália által felsorakoztatott érvek (lásd a (27) preambulumbekezdést) nem elégségesek a fenti végkövetkeztetések módosítására az alábbiak okán:

—

A Pestana-csoport a legjelentősebb portugál szállodalánc volt, e minősítést jelenleg is magáénak tudhatja; a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában közel 15 szállodát tulajdonolt. Nyilvánvalóan előnyös az egész nemzeti idegenforgalmi szektor számára, ha az egyik legjelentősebb portugál márkanév Dél-Amerikában is jelen van. A „Pestana Hotels & Resorts” márkanév nemzetközi szintű terjesztése a csoport számára fokozott ismertséget hozott, erősítette tárgyalási pozícióját, és megélénkítette vállalati tevékenységét a szállodaiparban. E tényezők mind hozzájárultak a vállalat méretének és potenciáljának növeléséhez, hogy beruházzon a portugál piacon.

| — | A Pestana-csoport már a nemzetköziesedési folyamat kezdetekor beruházások sorát hajtotta végre Portugáliában, nevezetesen i. három új szálloda építését; ii. a portugáliai kastélyszállók hálózata irányításának átvételét; iii. két új veszteségesen működő szállodavállalat megvételét és azok szállodáinak korszerűsítését; valamint iv. jelentős turisztikai projektek fejlesztését, mint pl. a Cidade da Criança a Madeirai Autonóm Régióban. |
| --- | --- |

—

A Pestana-csoport már a nemzetköziesedési folyamat kezdetekor beruházások sorát hajtotta végre Portugáliában, nevezetesen i. három új szálloda építését; ii. a portugáliai kastélyszállók hálózata irányításának átvételét; iii. két új veszteségesen működő szállodavállalat megvételét és azok szállodáinak korszerűsítését; valamint iv. jelentős turisztikai projektek fejlesztését, mint pl. a Cidade da Criança a Madeirai Autonóm Régióban.

| — | A Pestana-csoport méretét tekintetbe véve a Portugáliában létesített munkahelyek számának jelentős növekedése nem lenne kizárólagos következménye egy brazíliai szálloda megvételének. Ez a növekedés már gyakorlatilag bekövetkezett elsősorban a csoport által, a közelmúltban Portugáliában végrehajtott és a fent megnevezett beruházások eredményeként, mely nagy mértékben a nemzetköziesedési folyamat által generált fellendülés következménye. 1999-ben a csoport összesen csupán 1 800 főt foglalkoztatott, míg 2005-ben, alig hat évvel később, ez a szám már meghaladta a 3 500-at. |
| --- | --- |

—

A Pestana-csoport méretét tekintetbe véve a Portugáliában létesített munkahelyek számának jelentős növekedése nem lenne kizárólagos következménye egy brazíliai szálloda megvételének. Ez a növekedés már gyakorlatilag bekövetkezett elsősorban a csoport által, a közelmúltban Portugáliában végrehajtott és a fent megnevezett beruházások eredményeként, mely nagy mértékben a nemzetköziesedési folyamat által generált fellendülés következménye. 1999-ben a csoport összesen csupán 1 800 főt foglalkoztatott, míg 2005-ben, alig hat évvel később, ez a szám már meghaladta a 3 500-at.

| — | Feltételezvén egy szálloda megszerzésének támogatását egy portugál vállalat nemzetköziesedési törekvéseként Brazíliában, megállapítható, hogy a bejelentett intézkedés egy meghatározott céget, illetve bizonyos termékeket részesít előnyben. A Bizottság tekintetbe veszi, hogy az Európai Unió vállalatai részére közvetlen külföldi beruházáshoz folyósított támogatások összehasonlíthatók az olyan vállalatoknak nyújtott támogatásokkal, melyek szinte teljes termelésüket a Közösségen kívülre exportálják. Ilyen esetekben, a piacok egymástól való kölcsönös függése miatt, amelyeken a közösségi piaci szereplők tevékenykednek, nem kizárt, hogy egy ilyen támogatás torzíthatja a Közösségen belüli versenyt (8). |
| --- | --- |

—

Feltételezvén egy szálloda megszerzésének támogatását egy portugál vállalat nemzetköziesedési törekvéseként Brazíliában, megállapítható, hogy a bejelentett intézkedés egy meghatározott céget, illetve bizonyos termékeket részesít előnyben. A Bizottság tekintetbe veszi, hogy az Európai Unió vállalatai részére közvetlen külföldi beruházáshoz folyósított támogatások összehasonlíthatók az olyan vállalatoknak nyújtott támogatásokkal, melyek szinte teljes termelésüket a Közösségen kívülre exportálják. Ilyen esetekben, a piacok egymástól való kölcsönös függése miatt, amelyeken a közösségi piaci szereplők tevékenykednek, nem kizárt, hogy egy ilyen támogatás torzíthatja a Közösségen belüli versenyt (8).

| (32) | A Bizottság jelezte, hogy megvizsgálja a támogatás összegyeztethetőségét az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szempontjából, mely jóváhagyja a „bizonyos gazdasági [...] tevékenységek fejlődésének elősegítésére irányuló” támogatásokat, amennyiben ezek nem változtatnak a kereskedelmi cserék feltételein, ellentétben állva ilyen módon a közösségi érdekkel. A Bizottság utalt arra is, hogy figyelembe vesz számos kritériumot, melyeket korábban már alkalmazott a nagyvállalatok közvetlen külföldi beruházási projektjeihez nyújtandó támogatási ügyek esetében, (lásd a (18) preambulumbekezdést), és melyek arra irányultak, hogy egyensúlyt teremtsenek a támogatás előnyei, melyek hozzájárulnak az EU szóban forgó iparágának nemzetközi versenyképességéhez (pl. hogy a támogatás szükséges-e tekintetbe véve az adott országban megvalósítandó projekthez kapcsolódó kockázatokat), és annak az EU piacára gyakorolt lehetséges negatív hatásai között (9). |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság jelezte, hogy megvizsgálja a támogatás összegyeztethetőségét az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szempontjából, mely jóváhagyja a „bizonyos gazdasági [...] tevékenységek fejlődésének elősegítésére irányuló” támogatásokat, amennyiben ezek nem változtatnak a kereskedelmi cserék feltételein, ellentétben állva ilyen módon a közösségi érdekkel. A Bizottság utalt arra is, hogy figyelembe vesz számos kritériumot, melyeket korábban már alkalmazott a nagyvállalatok közvetlen külföldi beruházási projektjeihez nyújtandó támogatási ügyek esetében, (lásd a (18) preambulumbekezdést), és melyek arra irányultak, hogy egyensúlyt teremtsenek a támogatás előnyei, melyek hozzájárulnak az EU szóban forgó iparágának nemzetközi versenyképességéhez (pl. hogy a támogatás szükséges-e tekintetbe véve az adott országban megvalósítandó projekthez kapcsolódó kockázatokat), és annak az EU piacára gyakorolt lehetséges negatív hatásai között (9).

| (33) | A Bizottság hangsúlyozta, hogy ebben az összefüggésben, illetve a támogatás ösztönző hatása tekintetében előfordult néhány utalás arra vonatkozólag, hogy a támogatás nem felel meg ennek a kitételnek. Mindezen felül a Bizottságnak kételyei támadtak az intézkedésnek a közös piacra gyakorolt hatását illetően. Ezen kritériumok tartalmazzák elsősorban a támogatás szükségszerűségét tekintettel a szóban forgó országban történő beruházással járó kockázati tényezőkre, valamint a vállalat szükségleteire (hasonlóan azokhoz, amelyekkel a kkv-k találják magukat szemben). |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság hangsúlyozta, hogy ebben az összefüggésben, illetve a támogatás ösztönző hatása tekintetében előfordult néhány utalás arra vonatkozólag, hogy a támogatás nem felel meg ennek a kitételnek. Mindezen felül a Bizottságnak kételyei támadtak az intézkedésnek a közös piacra gyakorolt hatását illetően. Ezen kritériumok tartalmazzák elsősorban a támogatás szükségszerűségét tekintettel a szóban forgó országban történő beruházással járó kockázati tényezőkre, valamint a vállalat szükségleteire (hasonlóan azokhoz, amelyekkel a kkv-k találják magukat szemben).

| (34) | Az állami támogatásokra vonatkozó törvénykezés főszabályként kezeli, hogy ahhoz, hogy egy támogatás a közös piaccal összeegyeztethető legyen, bizonyítani kell, hogy a kedvezményezett részéről ez egy olyan kiegészítő tevékenységre irányul, mely a támogatás nem folyósítása esetén nem kerülhet megvalósításra. Egyéb esetben a támogatás csak torzítja a versenyt, anélkül, hogy bármilyen pozitív hatást gyakorolna. |
| --- | --- |

(34)

Az állami támogatásokra vonatkozó törvénykezés főszabályként kezeli, hogy ahhoz, hogy egy támogatás a közös piaccal összeegyeztethető legyen, bizonyítani kell, hogy a kedvezményezett részéről ez egy olyan kiegészítő tevékenységre irányul, mely a támogatás nem folyósítása esetén nem kerülhet megvalósításra. Egyéb esetben a támogatás csak torzítja a versenyt, anélkül, hogy bármilyen pozitív hatást gyakorolna.

| (35) | A Bizottság a szóban forgó eljárás megindítására vonatkozó határozatában kétségeit fogalmazta meg arra a tényre vonatkozóan, hogy a Djebel-nek valóban szüksége volt-e a támogatásra a beruházás megvalósításához. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság a szóban forgó eljárás megindítására vonatkozó határozatában kétségeit fogalmazta meg arra a tényre vonatkozóan, hogy a Djebel-nek valóban szüksége volt-e a támogatásra a beruházás megvalósításához.

| (36) | A Bizottság 2006. február 22-i határozatában kiemelte, hogy a bejelentett projekt a Pestana-csoportnak, melyhez a Djebel is tartozik, nem ez volt az első nemzetköziesedési projektje. A csoport már Mozambikban is végzett hasonló tevékenységet, ezért ebből következően kétségesnek tűnt, hogy a támogatás valóban szükséges lett volna-e a Pestana-csoport Brazíliában végrehajtandó első nemzetköziesedési törekvésének megvalósításához (10). |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság 2006. február 22-i határozatában kiemelte, hogy a bejelentett projekt a Pestana-csoportnak, melyhez a Djebel is tartozik, nem ez volt az első nemzetköziesedési projektje. A csoport már Mozambikban is végzett hasonló tevékenységet, ezért ebből következően kétségesnek tűnt, hogy a támogatás valóban szükséges lett volna-e a Pestana-csoport Brazíliában végrehajtandó első nemzetköziesedési törekvésének megvalósításához (10).

| (37) | Mindezeken felül a Djebel a legnagyobb portugál szállodalánc tulajdona. 1999 óta a vállalat bővítette tevékenységét Brazíliában, ahol jelenleg kilenc szállodát birtokol és a tíz legnagyobb szállodalánc között jegyzik. Ez a tény azt mutatja, hogy a beruházás a támogatás elnyerésének perspektívája nélkül is megvalósult volna. Ezenfelül valószínűtlen, hogy egy már hét éve megvalósult beruházáshoz egy most folyósított támogatásnak még bármilyen gyakorlati haszna lenne. |
| --- | --- |

(37)

Mindezeken felül a Djebel a legnagyobb portugál szállodalánc tulajdona. 1999 óta a vállalat bővítette tevékenységét Brazíliában, ahol jelenleg kilenc szállodát birtokol és a tíz legnagyobb szállodalánc között jegyzik. Ez a tény azt mutatja, hogy a beruházás a támogatás elnyerésének perspektívája nélkül is megvalósult volna. Ezenfelül valószínűtlen, hogy egy már hét éve megvalósult beruházáshoz egy most folyósított támogatásnak még bármilyen gyakorlati haszna lenne.

| (38) | Továbbá annak biztosítására, hogy egy támogatás ösztönző hatással rendelkezzen, bizonyítani kell, hogy a támogatás iránti kérelem még a beruházás megvalósítása előtt benyújtásra került. |
| --- | --- |

(38)

Továbbá annak biztosítására, hogy egy támogatás ösztönző hatással rendelkezzen, bizonyítani kell, hogy a támogatás iránti kérelem még a beruházás megvalósítása előtt benyújtásra került.

| (39) | A Bizottság kiemelte, hogy a beruházás 1999. októberében valósult meg, több mint egy évvel azelőtt, hogy a kedvezményezett hivatalosan benyújtotta a támogatás folyósítása iránti kérelmét az N 667/1999. számú állami támogatási program keretén belül (2001. január 31-én), nem teljesítvén ezzel az „ösztönző hatás” kritériumát, melyet a regionális állami támogatásokra vonatkozó Közösségi Iránymutatások (11) rendszerint előírnak. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság kiemelte, hogy a beruházás 1999. októberében valósult meg, több mint egy évvel azelőtt, hogy a kedvezményezett hivatalosan benyújtotta a támogatás folyósítása iránti kérelmét az N 667/1999. számú állami támogatási program keretén belül (2001. január 31-én), nem teljesítvén ezzel az „ösztönző hatás” kritériumát, melyet a regionális állami támogatásokra vonatkozó Közösségi Iránymutatások (11) rendszerint előírnak.

| (40) | A portugál hatóságok azzal érveltek, hogy az FCR beruházásban való részvételére tett javaslat, mely 1999. május 24-én (még a beruházás előtt) konkretizálódott, elég bizonyíték arra vonatkozólag, hogy a fenti kritériumnak eleget tettek. A Bizottság nem állítja, hogy ez a javaslat, mely egy kockázatitőke-befektető társaság a hivatkozott beruházásban való részvételére irányul, már önmagában elég lenne ahhoz, hogy egy állami támogatás folyósítása iránti kérelem esetlegesen indokolttá tegye annak ösztönző hatását. |
| --- | --- |

(40)

A portugál hatóságok azzal érveltek, hogy az FCR beruházásban való részvételére tett javaslat, mely 1999. május 24-én (még a beruházás előtt) konkretizálódott, elég bizonyíték arra vonatkozólag, hogy a fenti kritériumnak eleget tettek. A Bizottság nem állítja, hogy ez a javaslat, mely egy kockázatitőke-befektető társaság a hivatkozott beruházásban való részvételére irányul, már önmagában elég lenne ahhoz, hogy egy állami támogatás folyósítása iránti kérelem esetlegesen indokolttá tegye annak ösztönző hatását.

| (41) | A Bizottság hangsúlyozta azt is, hogy a beruházás körülbelül öt és fél évvel azelőtt valósult meg, hogy a portugál hatóságok megtették a bejelentést a Bizottság felé. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság hangsúlyozta azt is, hogy a beruházás körülbelül öt és fél évvel azelőtt valósult meg, hogy a portugál hatóságok megtették a bejelentést a Bizottság felé.

| (42) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy nincsenek olyan tényezők, melyek bizonyítják, hogy a Portugália által javasolt támogatás szükséges lenne a projekthez kapcsolódó bármilyen speciális kockázat ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság kijelenti, hogy a támogatás nem volt szükséges a Pestana-csoport brazíliai beruházásának megvalósításához, illetve annak megkezdéséhez. A Bizottság megállapítja, hogy a támogatásnak semmilyen ösztönző hatása nincs. |
| --- | --- |

(42)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy nincsenek olyan tényezők, melyek bizonyítják, hogy a Portugália által javasolt támogatás szükséges lenne a projekthez kapcsolódó bármilyen speciális kockázat ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság kijelenti, hogy a támogatás nem volt szükséges a Pestana-csoport brazíliai beruházásának megvalósításához, illetve annak megkezdéséhez. A Bizottság megállapítja, hogy a támogatásnak semmilyen ösztönző hatása nincs.

| (43) | Mindezen felül a Bizottság már korábbi esetekben is azon a véleményen volt, hogy a külföldre irányuló közvetlen beruházási támogatások erősíthetik a kedvezményezett pénzügyi és stratégiai helyzetét, és ennek következtében befolyásolhatják annak pozícióját az EU piacán működő versenytársakkal szemben (12). |
| --- | --- |

(43)

Mindezen felül a Bizottság már korábbi esetekben is azon a véleményen volt, hogy a külföldre irányuló közvetlen beruházási támogatások erősíthetik a kedvezményezett pénzügyi és stratégiai helyzetét, és ennek következtében befolyásolhatják annak pozícióját az EU piacán működő versenytársakkal szemben (12).

| (44) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Pestana-csoport a szállodaiparban gyakorolt kereskedelmi tevékenységét a szóban forgó beruházás után – mely nem az első külföldi beruházása volt – növelte. A portugál hatóságok által szolgáltatott információk alapján, még akkor is, ha a támogatás nem került folyósításra, a brazíliai beruházás a Pestana-csoport versenyképességét és a nemzetközi idegenforgalmi szektoron belüli pozícióját erősítette, mely főként a „Pestana Hotels & Resorts” márkanév jelentőségének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Pestana-csoport a szállodaiparban gyakorolt kereskedelmi tevékenységét a szóban forgó beruházás után – mely nem az első külföldi beruházása volt – növelte. A portugál hatóságok által szolgáltatott információk alapján, még akkor is, ha a támogatás nem került folyósításra, a brazíliai beruházás a Pestana-csoport versenyképességét és a nemzetközi idegenforgalmi szektoron belüli pozícióját erősítette, mely főként a „Pestana Hotels & Resorts” márkanév jelentőségének tulajdonítható.

| (45) | Végül a Bizottság hangsúlyozza, hogy hiába volt a Djebel beruházásának pozitív hatása Portugáliára nézve, ez nem tulajdonítható egyértelműen a támogatásnak, mivel annak a fentiek alapján a jelen esetre nem volt ösztönző hatása, hiszen a projekt még azelőtt befejezésre került, hogy a Djebel kérelmezte volna a támogatást, így a folyósítás nem volt szükségszerű a beruházás megkezdéséhez. |
| --- | --- |

(45)

Végül a Bizottság hangsúlyozza, hogy hiába volt a Djebel beruházásának pozitív hatása Portugáliára nézve, ez nem tulajdonítható egyértelműen a támogatásnak, mivel annak a fentiek alapján a jelen esetre nem volt ösztönző hatása, hiszen a projekt még azelőtt befejezésre került, hogy a Djebel kérelmezte volna a támogatást, így a folyósítás nem volt szükségszerű a beruházás megkezdéséhez.

| (46) | A támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálatakor a Bizottság gondosan mérlegeli az intézkedés pozitív és negatív hatásai közötti egyensúlyt, valamint meghatározza, hogy a Közösségre gyakorolt pozitív hatások felülmúlják-e a közösségi piacon belüli versenyre és kereskedelmi cserékre gyakorolt negatív hatásokat. A fentiek alapján a Bizottság nem lát okot annak megállapítására, hogy a Djebel brazíliai beruházására vonatkozó támogatás hozzájárulna az európai ipar versenyképességének növeléséhez, vagy pozitív hatása lenne az EU szóban forgó régióira. Ellenben viszont megállapítható, hogy a támogatás erősítené a kedvezményezett helyzetét versenytársai kárára, akik nem részesülnek a támogatásból, egy olyan piacon, melyet intenzív verseny jellemez. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a támogatásnak nem lennének olyan pozitív hatásai a Közösségre, melyek ellensúlyoznák annak a (közösségi piacon belüli) versenyre gyakorolt negatív hatását. |
| --- | --- |

(46)

A támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálatakor a Bizottság gondosan mérlegeli az intézkedés pozitív és negatív hatásai közötti egyensúlyt, valamint meghatározza, hogy a Közösségre gyakorolt pozitív hatások felülmúlják-e a közösségi piacon belüli versenyre és kereskedelmi cserékre gyakorolt negatív hatásokat. A fentiek alapján a Bizottság nem lát okot annak megállapítására, hogy a Djebel brazíliai beruházására vonatkozó támogatás hozzájárulna az európai ipar versenyképességének növeléséhez, vagy pozitív hatása lenne az EU szóban forgó régióira. Ellenben viszont megállapítható, hogy a támogatás erősítené a kedvezményezett helyzetét versenytársai kárára, akik nem részesülnek a támogatásból, egy olyan piacon, melyet intenzív verseny jellemez. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a támogatásnak nem lennének olyan pozitív hatásai a Közösségre, melyek ellensúlyoznák annak a (közösségi piacon belüli) versenyre gyakorolt negatív hatását.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (47) | A Bizottság megállapítja, hogy Portugália nem bizonyította be, hogy a Djebel a támogatás nélkül nem tudta volna megvalósítani a projektet. A támogatás ennek következtében a közösségi piaci versenyt torzítaná anélkül, hogy a szóban forgó kedvezményezett részéről bármilyen kiegészítő tevékenység megvalósításához hozzájárulna. Ennek alapján nem lehet kijelenteni, hogy a támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint gazdasági tevékenység fejlődését segítené elő, így az összeegyeztethetetlen a közösségi piaccal. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megállapítja, hogy Portugália nem bizonyította be, hogy a Djebel a támogatás nélkül nem tudta volna megvalósítani a projektet. A támogatás ennek következtében a közösségi piaci versenyt torzítaná anélkül, hogy a szóban forgó kedvezményezett részéről bármilyen kiegészítő tevékenység megvalósításához hozzájárulna. Ennek alapján nem lehet kijelenteni, hogy a támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint gazdasági tevékenység fejlődését segítené elő, így az összeegyeztethetetlen a közösségi piaccal.

| (48) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság nem tartja szükségesnek további szempontok értékelését, melyek kétségeket támasztanak a támogatás összeegyeztethetőségével szemben és mely kételyek (a Bizottság) 2006. február 22-i határozatában már megfogalmazásra kerültek, |
| --- | --- |

(48)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság nem tartja szükségesnek további szempontok értékelését, melyek kétségeket támasztanak a támogatás összeegyeztethetőségével szemben és mely kételyek (a Bizottság) 2006. február 22-i határozatában már megfogalmazásra kerültek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 3 680 119 EUR összegben megjelölt kedvezményes kamatozású kölcsön, melyet Portugália a Djebel részére, annak brazíliai beruházásához javasolt, nem összeegyeztethető a közös piaccal, mivel nem teljesíti az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában feltüntetett kritériumokat, ezért ez a támogatás nem engedélyezhető.

2. cikk

E határozat címzettje a Portugál Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2007. május 10-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 91., 2006.4.19., 25. o.

1

(2)  Lásd az 1 lábjegyzetet.

2

(3)  HL L 107., 1996.4.30.

3

(4)  HL L 124., 2003.5.20.

4

(5)  A Bizottság 2001/69/EK rendelete (2001. január 12.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásról (HL L 10., 2001.1.13., 30. o.) és a Bizottság ugyanerre az esetre vonatkozó 1998/2006/EK rendelete (HL L 379., 2006.12.28.).

5

de minimis

(6)  A Bizottság SG(2000) D/106085 levele (HL C 266., 2000.9.16., 4. o.).

6

(7)  Lásd a C 77/97. számú (LiftGmbH – Doppelmayr, Ausztria) támogatási ügyet (HL L 142., 1999.6.5., 32. o.) és a C 47/02. számú (Vila Galé-Sintra) támogatási ügyet (HL L 61., 2004.2.27., 76. o.).

7

LiftGmbH – Doppelmayr

Vila Galé-Sintra

(8)  Lásd az Európai Bíróság C-142/87. számú Tubemeuse eljárásában hozott ítéletét, [1990] EBHT I-959, 35. bekezdés.

8

Tubemeuse

(9)  Lásd a C 41/04. számú Orfama ügyet (2007. március 7-i határozat), és a C 36/04. számú Cordex ügyet (2007. február 21-i határozat).

9

Orfama

Cordex

(10)  Lásd a C 47/02. számú Vila Galé Cintra ügyet, amely első nemzetköziesedési törekvésről szól.

10

Vila Galé Cintra

(11)  Lásd a Közösségi Iránymutatások 4.2. pontját, mely az érvényben levő regionális állami támogatásokra vonatkozik, és amely hivatkozik arra, hogy támogatási kérelmet még a projekt megkezdése előtt be kell nyújtani, ezzel biztosítván az ösztönző hatás meglétét (HL C 74., 1998.3.10., 13. o.).

11

(12)  Lásd a C 77/97. számú Austrian LiftGmbH–Doppelmayr támogatási ügyet (HL L 142., 1999.6.5., 32. o.).

12

Austrian LiftGmbH–Doppelmayr

---

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/36

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. június 21.)

C 17/2006 (ex N 3/2006) állami támogatás, az Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugália számára nyújtott képzési támogatásról

(az értesítés a C(2007) 3130. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/583/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket az említett rendelkezéseknek (1) megfelelően, és miután fontolóra vette észrevételeiket,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2005. december 27-én kelt és a kézhezvételkor, 2006. január 4-én iktatott levelében Portugália bejelentette a Bizottságnak, hogy 3 552 423 EUR összegű támogatást kíván nyújtani az Autoeuropa – Automóveis Lda (a továbbiakban: Autoeuropa) számára egy képzési projekttel kapcsolatban, amelyet a vállalat kíván végrehajtani. A Bizottság további információkat kért a 2006. január 31-én kelt levelében, amire Portugália 2006. március 9-én kelt és 2006. március 23-án iktatott levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(1)

2005. december 27-én kelt és a kézhezvételkor, 2006. január 4-én iktatott levelében Portugália bejelentette a Bizottságnak, hogy 3 552 423 EUR összegű támogatást kíván nyújtani az Autoeuropa – Automóveis Lda (a továbbiakban: Autoeuropa) számára egy képzési projekttel kapcsolatban, amelyet a vállalat kíván végrehajtani. A Bizottság további információkat kért a 2006. január 31-én kelt levelében, amire Portugália 2006. március 9-én kelt és 2006. március 23-án iktatott levelében válaszolt.

| (2) | A Bizottság 2006. május 16-án kelt levelében értesítette Portugáliát azon határozatáról, hogy a szóban forgó támogatás ellen megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. 2006. augusztus 31-én kelt levelükben a portugál hatóságok benyújtották észrevételeiket az eljárással összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. május 16-án kelt levelében értesítette Portugáliát azon határozatáról, hogy a szóban forgó támogatás ellen megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. 2006. augusztus 31-én kelt levelükben a portugál hatóságok benyújtották észrevételeiket az eljárással összhangban.

| (3) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot (2) az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdették. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot (2) az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdették. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (4) | A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit, amelyeket Portugáliának továbbított, megadva számára a válaszadás lehetőségét. Portugália 2006. november 13-án levélben közölte észrevételeit. A Bizottság 2007. február 2-án kelt levelében további információkat kért Portugáliától. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit, amelyeket Portugáliának továbbított, megadva számára a válaszadás lehetőségét. Portugália 2006. november 13-án levélben közölte észrevételeit. A Bizottság 2007. február 2-án kelt levelében további információkat kért Portugáliától.

II.   A BEJELENTÉS VISSZAVONÁSA

| (5) | 2007. május 4-én kelt levelében Portugália tájékoztatta a Bizottságot, hogy a bejelentett támogatást nem hajtják végre, mivel az Autoeuropa módosította képzési projektjét, és így a bejelentés tárgytalanná vált. |
| --- | --- |

(5)

2007. május 4-én kelt levelében Portugália tájékoztatta a Bizottságot, hogy a bejelentett támogatást nem hajtják végre, mivel az Autoeuropa módosította képzési projektjét, és így a bejelentés tárgytalanná vált.

| (6) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 8. cikkével összhangban, az érintett tagállamok kellő időben visszavonhatják bejelentésüket, mielőtt a Bizottság határozna a támogatásról. A 8. cikk (2) bekezdésével összhangban, azokban az esetekben, amikor a Bizottság kezdeményezte a hivatalos vizsgálati eljárást, a Bizottságnak meg kell szüntetnie az eljárást. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 8. cikkével összhangban, az érintett tagállamok kellő időben visszavonhatják bejelentésüket, mielőtt a Bizottság határozna a támogatásról. A 8. cikk (2) bekezdésével összhangban, azokban az esetekben, amikor a Bizottság kezdeményezte a hivatalos vizsgálati eljárást, a Bizottságnak meg kell szüntetnie az eljárást.

| (7) | Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy megszünteti az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében indított hivatalos vizsgálati eljárást a vonatkozó támogatásról, mivel Portugália visszavonta bejelentését, |
| --- | --- |

(7)

Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy megszünteti az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében indított hivatalos vizsgálati eljárást a vonatkozó támogatásról, mivel Portugália visszavonta bejelentését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében és figyelembe véve, hogy Portugália visszavonta bejelentését, a Bizottság megszünteti a hivatalos vizsgálati eljárást azon képzési támogatásra vonatkozóan, amelyet Portugália szándékozott megadni az Autoeuropa – Automóveis Lda számára.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 21-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 177., 2006.7.29., 25. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

3

---

| 24.8.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 219/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. augusztus 21.)

a 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról szóló 2004/558/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2007) 3905. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/584/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 10. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv 9. cikke előírja, hogy az a tagállam, melyben kötelező országos ellenőrző program működik az említett irányelv E. (II) mellékletében felsorolt ragályos betegségek ellenőrzésére, a Bizottság elé terjesztheti a programját jóváhagyás céljából. A cikk rendelkezik továbbá a Közösségen belül történő kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról is. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv 9. cikke előírja, hogy az a tagállam, melyben kötelező országos ellenőrző program működik az említett irányelv E. (II) mellékletében felsorolt ragályos betegségek ellenőrzésére, a Bizottság elé terjesztheti a programját jóváhagyás céljából. A cikk rendelkezik továbbá a Közösségen belül történő kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról is.

| (2) | Ezenkívül a 64/432/EGK irányelv 10. cikke előírja, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy annak egy része mentes a szóban forgó irányelv E. (II) mellékletében felsorolt betegségek valamelyikétől, úgy azt jelentenie kell a Bizottságnak, a megfelelő alátámasztó dokumentációt mellékelve. Az említett cikk rendelkezik továbbá a Közösségen belüli kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról. |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül a 64/432/EGK irányelv 10. cikke előírja, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy annak egy része mentes a szóban forgó irányelv E. (II) mellékletében felsorolt betegségek valamelyikétől, úgy azt jelentenie kell a Bizottságnak, a megfelelő alátámasztó dokumentációt mellékelve. Az említett cikk rendelkezik továbbá a Közösségen belüli kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról.

| (3) | A 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról szóló, 2004. július 15-i 2004/558/EK bizottsági határozat (2) jóváhagyja a szóban forgó határozat I. mellékletében felsorolt tagállamok által az 1-es típusú marhaherpeszvírus fertőzöttségnek (a továbbiakban: BHV1) az adott mellékletben felsorolt régiókban történő felügyeletére és felszámolására benyújtott programokat, mely régiók esetében a BHV1-re további garanciákat kell alkalmazni a 64/432/EGK irányelv 9. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(3)

A 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról szóló, 2004. július 15-i 2004/558/EK bizottsági határozat (2) jóváhagyja a szóban forgó határozat I. mellékletében felsorolt tagállamok által az 1-es típusú marhaherpeszvírus fertőzöttségnek (a továbbiakban: BHV1) az adott mellékletben felsorolt régiókban történő felügyeletére és felszámolására benyújtott programokat, mely régiók esetében a BHV1-re további garanciákat kell alkalmazni a 64/432/EGK irányelv 9. cikkével összhangban.

| (4) | Ezenkívül a 2004/558/EK határozat II. melléklete felsorolja a BHV1-mentesnek tekinthető tagállami régiókat, melyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikkével összhangban további garanciák érvényesek. A 2004/558/EK határozat III. melléklete meghatározza a BHV1-mentes gazdaságokat. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a 2004/558/EK határozat II. melléklete felsorolja a BHV1-mentesnek tekinthető tagállami régiókat, melyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikkével összhangban további garanciák érvényesek. A 2004/558/EK határozat III. melléklete meghatározza a BHV1-mentes gazdaságokat.

| (5) | Jelenleg a 2004/558/EK határozat I. melléklete Németország valamennyi régióját felsorolja. Németország most nyújtott be dokumentációt arra irányuló kérelmének alátámasztására, hogy területének egy részét nyilvánítsák BHV1-fertőzéstől mentesnek, és szabályokat írt elő a szarvasmarhaféléknek az ország e részén belüli, illetve e részére történő nemzeti szállítására vonatkozóan. Ennek megfelelően Németország további garanciák alkalmazását kérte a 64/432/EGK irányelv 10. cikkével összhangban a következő közigazgatási egységekre: Oberpfalz és Oberfranken közigazgatási kerületek („Regierungsbezirke”) Bajorország szövetségi államban. |
| --- | --- |

(5)

Jelenleg a 2004/558/EK határozat I. melléklete Németország valamennyi régióját felsorolja. Németország most nyújtott be dokumentációt arra irányuló kérelmének alátámasztására, hogy területének egy részét nyilvánítsák BHV1-fertőzéstől mentesnek, és szabályokat írt elő a szarvasmarhaféléknek az ország e részén belüli, illetve e részére történő nemzeti szállítására vonatkozóan. Ennek megfelelően Németország további garanciák alkalmazását kérte a 64/432/EGK irányelv 10. cikkével összhangban a következő közigazgatási egységekre: Oberpfalz és Oberfranken közigazgatási kerületek („Regierungsbezirke”) Bajorország szövetségi államban.

| (6) | A Németország által benyújtott kérelem értékelését követően helyénvaló az említett, két BHV1-mentes német közigazgatási egység felsorolása a 2004/558/EK határozat II. mellékletében és a 64/432/EGK irányelv 10. cikkével összhangban megállapított további garanciák alkalmazásának kiterjesztése ezekre. Ezért a 2004/558/EK határozat I. és II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A Németország által benyújtott kérelem értékelését követően helyénvaló az említett, két BHV1-mentes német közigazgatási egység felsorolása a 2004/558/EK határozat II. mellékletében és a 64/432/EGK irányelv 10. cikkével összhangban megállapított további garanciák alkalmazásának kiterjesztése ezekre. Ezért a 2004/558/EK határozat I. és II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Olaszország benyújtotta a BHV1-fertőzés felszámolását célzó programokat Friuli Venezia-Giulia autonóm régióra és Trento autonóm megyére vonatkozóan. E programok megfelelnek a 64/432/EGK irányelv 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak. E programok olyan szabályokat írnak elő, továbbá a szarvasmarhaféléknek az e régiókon belüli, illetve e régiókba történő nemzeti szállítására vonatkozóan, melyek egyenértékűek a korábban Olaszország Bolzano megyéjében – mely sikeresen felszámolta a betegséget – végrehajtott szabályokkal. |
| --- | --- |

(7)

Olaszország benyújtotta a BHV1-fertőzés felszámolását célzó programokat Friuli Venezia-Giulia autonóm régióra és Trento autonóm megyére vonatkozóan. E programok megfelelnek a 64/432/EGK irányelv 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak. E programok olyan szabályokat írnak elő, továbbá a szarvasmarhaféléknek az e régiókon belüli, illetve e régiókba történő nemzeti szállítására vonatkozóan, melyek egyenértékűek a korábban Olaszország Bolzano megyéjében – mely sikeresen felszámolta a betegséget – végrehajtott szabályokkal.

| (8) | Az Olaszország által az e két régióra vonatkozóan benyújtott programokat, valamint a 64/432/EGK irányelv 9. cikkével összhangban benyújtott további garanciákat jóvá kell hagyni. A 2004/558/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az Olaszország által az e két régióra vonatkozóan benyújtott programokat, valamint a 64/432/EGK irányelv 9. cikkével összhangban benyújtott további garanciákat jóvá kell hagyni. A 2004/558/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság véleményt adott ki „A BHV1-mentes állat és a BHV1-mentes gazdaság meghatározásáról és az e státus ellenőrzésére és megtartására vonatkozó eljárásokról” (3). Helyénvaló e vélemény egyes ajánlásainak figyelembevétele. A 2004/558/EK határozat III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság véleményt adott ki „A BHV1-mentes állat és a BHV1-mentes gazdaság meghatározásáról és az e státus ellenőrzésére és megtartására vonatkozó eljárásokról” (3). Helyénvaló e vélemény egyes ajánlásainak figyelembevétele. A 2004/558/EK határozat III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | A közösségi jogszabályok egyértelműsége érdekében a 2004/558/EK határozat I., II. és III. melléklete helyébe ezért e határozat mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(10)

A közösségi jogszabályok egyértelműsége érdekében a 2004/558/EK határozat I., II. és III. melléklete helyébe ezért e határozat mellékletének szövege lép.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/558/EK határozat I., II. és III. melléklete helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. augusztus 21-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977. o. A legutóbb a 2006/104/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 352. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 249., 2004.7.23., 20. o.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

| Tagállamok | A tagállamok azon régiói, melyekre a 64/432/EGK irányelv 9. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek |
| --- | --- |
| Németország | Minden régió, kivéve Oberpfalz és Oberfranken közigazgatási kerületek (»Regierungsbezirke«) Bajorország szövetségi államban |
| Olaszország | Friuli Venezia-Giulia autonóm régió
  Trento autonóm megye |

Tagállamok

A tagállamok azon régiói, melyekre a 64/432/EGK irányelv 9. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek

Németország

Minden régió, kivéve Oberpfalz és Oberfranken közigazgatási kerületek (»Regierungsbezirke«) Bajorország szövetségi államban

Olaszország

Friuli Venezia-Giulia autonóm régió

Trento autonóm megye

II. MELLÉKLET

| Tagállamok | A tagállamok azon régiói, melyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek |
| --- | --- |
| Dánia | Minden régió |
| Németország | Oberpfalz és Oberfranken közigazgatási kerületek (»Regierungsbezirke«) Bajorország szövetségi államban |
| Olaszország | Bolzano megye |
| Ausztria | Minden régió |
| Finnország | Minden régió |
| Svédország | Minden régió |

Tagállamok

A tagállamok azon régiói, melyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek

Dánia

Minden régió

Németország

Oberpfalz és Oberfranken közigazgatási kerületek (»Regierungsbezirke«) Bajorország szövetségi államban

Olaszország

Bolzano megye

Ausztria

Minden régió

Finnország

Minden régió

Svédország

Minden régió

III. MELLÉKLET

BHV1-mentes gazdaság

1.   Egy szarvasmarhaféléket tartó gazdaság akkor tekinthető BHV1-fertőzésmentesnek, ha megfelel az e mellékletben meghatározott feltételeknek:

1.1.   A gazdaság esetében nem volt regisztrálva BHV1-fertőzés gyanúja az elmúlt 6 hónap során és a gazdaságban az összes szarvasmarhaféle mentes a BHV1-fertőzést jelző klinikai tünetektől.

Az olyan gazdaságot, illetve a nem szomszédos legelőket vagy épületeket, melyek – függetlenül a tulajdonjogtól – a gazdaság részét képezik járványügyi egységként, hatékonyan el kell különíteni az alacsonyabb BHV1-státusú legelőktől vagy épületektől, olyan természeti vagy fizikai akadályok felhasználásával, melyek hatékonyan megakadályozzák a különböző egészségi állapotú állatok közötti közvetlen kapcsolatot.

1.2.   Csak a II. mellékletben felsorolt tagállamokban vagy régiókban lévő gazdaságokból vagy BHV1-mentes gazdaságokból származó szarvasmarhafélék kerültek be a gazdaságba, és a gazdaságban lévő egyik szarvasmarhaféle sem került érintkezésbe a II. mellékletben felsorolt tagállamokon vagy régiókon kívüli gazdaságokból vagy nem BHV1-mentes gazdaságokból származó szarvasmarhafélékkel.

1.3.   A nőstény szarvasmarhaféléket csak a 88/407/EGK irányelv szerint előállított spermával termékenyítik meg mesterségesen, vagy olyan spermával, melyet az e határozat II. mellékletében felsorolt tagállamokban vagy régiókban lévő gazdaságokban vagy BHV1-mentes gazdaságokban lévő bikák szolgáltattak.

1.4.   Az alábbi ellenőrzési rendszerek legalább egyikét alkalmazzák a gazdaságban:

| 1.4.1. | BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább két vérmintán, amelyet 5–7 hónapos időközönként vettek az összes, 9 hónaposnál idősebb nőstény és hím szarvasmarhafélétől, melyeket tenyésztési célra használnak vagy szánnak; |
| --- | --- |

1.4.1.

BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább két vérmintán, amelyet 5–7 hónapos időközönként vettek az összes, 9 hónaposnál idősebb nőstény és hím szarvasmarhafélétől, melyeket tenyésztési célra használnak vagy szánnak;

| 1.4.2. | BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:






  — | két olyan tejmintán, amelyet 5–7 hónapos időközönként vettek az összes tejelő nőstény szarvasmarhafélétől, egyedileg vagy legfeljebb 5 állattól vett gyűjtő tejmintán, valamint |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:

—

két olyan tejmintán, amelyet 5–7 hónapos időközönként vettek az összes tejelő nőstény szarvasmarhafélétől, egyedileg vagy legfeljebb 5 állattól vett gyűjtő tejmintán, valamint

| — | két olyan vérmintán, amelyet 5–7 hónapos időközönként vettek az összes, 9 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 9 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől, melyeket tenyésztési célra használnak vagy szánnak; |
| --- | --- |

—

két olyan vérmintán, amelyet 5–7 hónapos időközönként vettek az összes, 9 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 9 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől, melyeket tenyésztési célra használnak vagy szánnak;

| 1.4.3. | azon tejtermelő gazdaságok esetében, ahol a szarvasmarhafélék legalább 30 %-a tejelő nőstény szarvasmarhaféle, BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:






  — | három olyan tejmintán, amelyet az alkalmazott vizsgálat specifikációjától függően legfeljebb 50 tejelő nőstény szarvasmarhafélétől legalább 3 hónapos időközzel gyűjtöttek, valamint |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

azon tejtermelő gazdaságok esetében, ahol a szarvasmarhafélék legalább 30 %-a tejelő nőstény szarvasmarhaféle, BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:

—

három olyan tejmintán, amelyet az alkalmazott vizsgálat specifikációjától függően legfeljebb 50 tejelő nőstény szarvasmarhafélétől legalább 3 hónapos időközzel gyűjtöttek, valamint

| — | egy olyan egyedi vérmintán, amelyet az összes, 9 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 9 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől vettek, melyeket tenyésztési célra használnak vagy szánnak; |
| --- | --- |

—

egy olyan egyedi vérmintán, amelyet az összes, 9 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 9 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől vettek, melyeket tenyésztési célra használnak vagy szánnak;

| 1.4.4. | a gazdaságban az összes szarvasmarhaféle a II. mellékletben felsorolt tagállamokban vagy régiókban lévő gazdaságokból vagy BHV1-mentes gazdaságokból származik. |
| --- | --- |

1.4.4.

a gazdaságban az összes szarvasmarhaféle a II. mellékletben felsorolt tagállamokban vagy régiókban lévő gazdaságokból vagy BHV1-mentes gazdaságokból származik.

2.   A szarvasmarhaféléket tartó gazdaság BHV1-mentes státusa megmarad, ha:

| 2.1. | az 1.1–1.4. pontban foglalt feltételek érvényben maradnak; és |
| --- | --- |

2.1.

az 1.1–1.4. pontban foglalt feltételek érvényben maradnak; és

| 2.2. | az alábbi ellenőrzési rendszerek legalább egyikét alkalmazzák a gazdaságban egy 12 hónapos időszakon belül:






  2.2.1. | BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább egy egyedi vérmintán, amelyet az összes, 24 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélétől vettek; |
| --- | --- | --- |

2.2.

az alábbi ellenőrzési rendszerek legalább egyikét alkalmazzák a gazdaságban egy 12 hónapos időszakon belül:

2.2.1.

BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább egy egyedi vérmintán, amelyet az összes, 24 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélétől vettek;

| 2.2.2. | BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:






  — | egy olyan egyedi tejmintán, amelyet az összes tejelő nőstény szarvasmarhafélétől vettek, egyedileg vagy legfeljebb 5 állattól vett gyűjtő tejmintán, valamint |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:

—

egy olyan egyedi tejmintán, amelyet az összes tejelő nőstény szarvasmarhafélétől vettek, egyedileg vagy legfeljebb 5 állattól vett gyűjtő tejmintán, valamint

| — | egy olyan egyedi vérmintán, amelyet az összes, 24 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 24 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől vettek; |
| --- | --- |

—

egy olyan egyedi vérmintán, amelyet az összes, 24 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 24 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől vettek;

| 2.2.3. | azon tejtermelő gazdaságok esetében, ahol a szarvasmarhák legalább 30 %-a tejelő nőstény szarvasmarhaféle, BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:






  — | két olyan tejmintán, amelyet az alkalmazott vizsgálat specifikációjától függően legfeljebb 50 tejelő nőstény szarvasmarhafélétől legalább 3 hónapos és legfeljebb 12 hónapos időközzel gyűjtöttek, valamint |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

azon tejtermelő gazdaságok esetében, ahol a szarvasmarhák legalább 30 %-a tejelő nőstény szarvasmarhaféle, BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor negatív eredménnyel, minden esetben legalább:

—

két olyan tejmintán, amelyet az alkalmazott vizsgálat specifikációjától függően legfeljebb 50 tejelő nőstény szarvasmarhafélétől legalább 3 hónapos és legfeljebb 12 hónapos időközzel gyűjtöttek, valamint

| — | egy olyan egyedi vérmintán, amelyet az összes, 24 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 24 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől vettek. |
| --- | --- |

—

egy olyan egyedi vérmintán, amelyet az összes, 24 hónaposnál idősebb, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes, 24 hónaposnál idősebb hím szarvasmarhafélétől vettek.

3.   Egy szarvasmarhaféléket tartó gazdaság BHV1-mentes státusa felfüggesztésre kerül, ha a 2.2.1–2.2.3. pontban említett vizsgálatok során egy állat pozitívan reagált a BHV1-gyel szemben az antitestvizsgálat során.

4.   Egy gazdaság 3. pont szerint felfüggesztett BHV1-mentes státusa csak azután állítható vissza, ha negatív eredménnyel járó, BHV1 elleni antitest-szerológiai vizsgálatra került sor, amely a szeropozitív állatok eltávolítását követő 30 napon túl kezdődött meg, és amelyet minden esetben legalább:

| — | két olyan tejmintán végeztek, amelyet legalább 2 hónapos időközzel vettek az összes tejelő nőstény szarvasmarhafélétől, egyedileg vagy legfeljebb 5 állattól vett gyűjtő tejmintán, valamint |
| --- | --- |

—

két olyan tejmintán végeztek, amelyet legalább 2 hónapos időközzel vettek az összes tejelő nőstény szarvasmarhafélétől, egyedileg vagy legfeljebb 5 állattól vett gyűjtő tejmintán, valamint

| — | két olyan vérmintán végeztek, amelyet legalább 3 hónapos időközzel vettek az összes, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes hím szarvasmarhafélétől. |
| --- | --- |

—

két olyan vérmintán végeztek, amelyet legalább 3 hónapos időközzel vettek az összes, nem tejelő nőstény szarvasmarhafélétől és az összes hím szarvasmarhafélétől.

Megjegyzés:

| a) | Ahol e melléklet a BHV1 elleni antitest kimutatására szolgáló szerológiai vizsgálatra utal, a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a vizsgált állatok vakcinázási státusára vonatkozó elveket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

a)

Ahol e melléklet a BHV1 elleni antitest kimutatására szolgáló szerológiai vizsgálatra utal, a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a vizsgált állatok vakcinázási státusára vonatkozó elveket kell alkalmazni.

| b) | Az e mellékletben szereplő gyűjtő tejminta méretét olyan dokumentált bizonyítékok alapján lehet módosítani, melyek szerint a vizsgálat a mindennapi laboratóriumi munka valamennyi körülménye között elég pontos egyetlen gyenge pozitív reakció kimutatásához is a módosított méretű gyűjtőmintában. |
| --- | --- |

b)

Az e mellékletben szereplő gyűjtő tejminta méretét olyan dokumentált bizonyítékok alapján lehet módosítani, melyek szerint a vizsgálat a mindennapi laboratóriumi munka valamennyi körülménye között elég pontos egyetlen gyenge pozitív reakció kimutatásához is a módosított méretű gyűjtőmintában.

---