# Euroopa Liidu L 176/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 176 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide6. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 176

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide6. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 791/2007, 21. mai 2007, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvituskava | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 792/2007, 5. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 793/2007, 5. juuli 2007, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 659/2007 avatud alpi tõugu ja mägitõugu pullide, lehmade ja mullikate tariifikvootide raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2007, 5. juuli 2007, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2007. aasta juuni seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 795/2007, 5. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2007, 5. juuli 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 797/2007, 5. juuli 2007, veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2007, 5. juuli 2007, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük ICESi püügipiirkondades VII g, VII h, VII j ning VII k | 17 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 791/2007, 21. mai 2007, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvituskava

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 792/2007, 5. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 793/2007, 5. juuli 2007, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 659/2007 avatud alpi tõugu ja mägitõugu pullide, lehmade ja mullikate tariifikvootide raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2007, 5. juuli 2007, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2007. aasta juuni seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 795/2007, 5. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2007, 5. juuli 2007, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 797/2007, 5. juuli 2007, veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta

16

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2007, 5. juuli 2007, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük ICESi püügipiirkondades VII g, VII h, VII j ning VII k

17

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/464/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, millega tühistatakse otsus 2005/186/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal | 19 |
| | | 2007/465/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas | 21 |
| | | 2007/466/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 28. juuni 2007, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee kuus Rootsi liiget ja üheksa Rootsi asendusliiget | 23 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/467/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. juuni 2007, raadiosagedustuvastuse eksperdirühma moodustamise kohta | 25 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/464/EÜ

*

Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, millega tühistatakse otsus 2005/186/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

19

2007/465/EÜ

*

Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas

21

2007/466/EÜ

*

Nõukogu otsus, 28. juuni 2007, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee kuus Rootsi liiget ja üheksa Rootsi asendusliiget

23

Komisjon

2007/467/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. juuni 2007, raadiosagedustuvastuse eksperdirühma moodustamise kohta

25

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/468/ÜVJP, 28. juuni 2007, Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 31 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2007/469/ÜVJP, 28. juuni 2007, mis käsitleb keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni (CWC) 2008. aasta läbivaatamiskonverentsi | 39 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/468/ÜVJP, 28. juuni 2007, Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

31

*

Nõukogu ühine seisukoht 2007/469/ÜVJP, 28. juuni 2007, mis käsitleb keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni (CWC) 2008. aasta läbivaatamiskonverentsi

39

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 791/2007,

21. mai 2007,

millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvituskava

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 ja artikli 299 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse äärepoolseimate piirkondade kalandussektoril on raskusi, eelkõige teatavate kalandustoodete turustamisega kaasnevate lisakulude tõttu, mis on tingitud asutamislepingu artikli 229 lõikes 2 osutatud ebasoodsatest eritingimustest ja mis tulenevad peamiselt toodete Euroopa mandriossa transportimisega seotud kuludest. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse äärepoolseimate piirkondade kalandussektoril on raskusi, eelkõige teatavate kalandustoodete turustamisega kaasnevate lisakulude tõttu, mis on tingitud asutamislepingu artikli 229 lõikes 2 osutatud ebasoodsatest eritingimustest ja mis tulenevad peamiselt toodete Euroopa mandriossa transportimisega seotud kuludest.

| (2) | Selleks et säilitada teatavate kalandustoodete konkurentsivõimet võrreldes ühenduse muude piirkondade sarnaste toodetega, kehtestas ühendus alates 1992. aastast meetmed selliste lisakulude hüvitamiseks kalandussektoris. Ajavahemikul 2003–2006 kohaldatavad meetmed on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2328/2003. (3) Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele esitatud komisjoni aruande põhjal on vaja alates 2007. aastast jätkata meetmeid teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et säilitada teatavate kalandustoodete konkurentsivõimet võrreldes ühenduse muude piirkondade sarnaste toodetega, kehtestas ühendus alates 1992. aastast meetmed selliste lisakulude hüvitamiseks kalandussektoris. Ajavahemikul 2003–2006 kohaldatavad meetmed on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2328/2003. (3) Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele esitatud komisjoni aruande põhjal on vaja alates 2007. aastast jätkata meetmeid teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvitamiseks.

| (3) | Arvestades erinevaid turustamistingimusi asjaomastes äärepoolseimates piirkondades, samuti saagikuse ja varude ning turunõudluse kõikumisi, peaks asjaomastele liikmesriikidele jääma võimalus määrata neile ettenähtud kogueraldise raames hüvituskõlblikud kalandustooted, maksimaalsed hüvitatavad kogused ja hüvitissummad. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades erinevaid turustamistingimusi asjaomastes äärepoolseimates piirkondades, samuti saagikuse ja varude ning turunõudluse kõikumisi, peaks asjaomastele liikmesriikidele jääma võimalus määrata neile ettenähtud kogueraldise raames hüvituskõlblikud kalandustooted, maksimaalsed hüvitatavad kogused ja hüvitissummad.

| (4) | Liikmesriikidel peaks olema õigus diferentseerida neile ettenähtud kogueraldise raames asjaomaste kalandustoodete loetelu ja kogused ning hüvitissumma. Samuti peaks neil olema õigus hüvituskavasid kohandada, kui seda nõuavad muutuvad tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikidel peaks olema õigus diferentseerida neile ettenähtud kogueraldise raames asjaomaste kalandustoodete loetelu ja kogused ning hüvitissumma. Samuti peaks neil olema õigus hüvituskavasid kohandada, kui seda nõuavad muutuvad tingimused.

| (5) | Liikmesriigid peaksid määrama hüvitissumma tasemel, mis võimaldab teha äärepoolseimate piirkondade ebasoodsatest eritingimustest ja eelkõige Euroopa mandriossa toodete veoga seotud kuludest tulenevate lisakulude asjakohast tasaarvestust. Ülemääraste hüvitiste vältimiseks peaks summa olema proportsionaalne hüvitatavate lisakulude suurusega ega tohiks mingil juhul ületada 100 % Euroopa mandriossa vedamise ja muudest seonduvatest kuludest. Seepärast tuleks võtta arvesse ka muid lisakulude suurust mõjutavaid riikliku sekkumise viise. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid peaksid määrama hüvitissumma tasemel, mis võimaldab teha äärepoolseimate piirkondade ebasoodsatest eritingimustest ja eelkõige Euroopa mandriossa toodete veoga seotud kuludest tulenevate lisakulude asjakohast tasaarvestust. Ülemääraste hüvitiste vältimiseks peaks summa olema proportsionaalne hüvitatavate lisakulude suurusega ega tohiks mingil juhul ületada 100 % Euroopa mandriossa vedamise ja muudest seonduvatest kuludest. Seepärast tuleks võtta arvesse ka muid lisakulude suurust mõjutavaid riikliku sekkumise viise.

| (6) | Määruse eesmärkide nõuetekohaseks saavutamiseks ja ühise kalanduspoliitikaga vastavuse tagamiseks peaks toetus piirduma vaid ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaselt püütud ning töödeldud kalandustoodetega. |
| --- | --- |

(6)

Määruse eesmärkide nõuetekohaseks saavutamiseks ja ühise kalanduspoliitikaga vastavuse tagamiseks peaks toetus piirduma vaid ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaselt püütud ning töödeldud kalandustoodetega.

| (7) | Hüvituskava tõhusaks ja korrektseks toimimiseks peaksid liikmesriigid tagama, et abisaajad oleksid majanduslikult elujõulised ning et rakendussüsteem võimaldaks kava nõuetekohast kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Hüvituskava tõhusaks ja korrektseks toimimiseks peaksid liikmesriigid tagama, et abisaajad oleksid majanduslikult elujõulised ning et rakendussüsteem võimaldaks kava nõuetekohast kohaldamist.

| (8) | Selleks et võimaldada asjakohast järelevalvet hüvituskava täitmise üle, peaksid asjaomased liikmesriigid esitama igal aastal aruande selle toimimise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et võimaldada asjakohast järelevalvet hüvituskava täitmise üle, peaksid asjaomased liikmesriigid esitama igal aastal aruande selle toimimise kohta.

| (9) | Selleks et teha otsus hüvituskava jätkamise kohta pärast 2013. aastat, peaks komisjon õigel ajal enne kava lõppu esitama sõltumatul hindamisel põhineva aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et teha otsus hüvituskava jätkamise kohta pärast 2013. aastat, peaks komisjon õigel ajal enne kava lõppu esitama sõltumatul hindamisel põhineva aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

| (10) | Hüvituskava jaoks ette nähtud ühenduse kulud tuleks rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist otsese tsentraliseeritud halduse vormis vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõike 2 punktile f. |
| --- | --- |

(10)

Hüvituskava jaoks ette nähtud ühenduse kulud tuleks rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist otsese tsentraliseeritud halduse vormis vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõike 2 punktile f.

| (11) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (5) |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (5)

| (12) | Otsese tsentraliseeritud finantshalduse rakendamiseks tuleks kohaldada komisjoni 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse kulude rahastamiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF), (6) |
| --- | --- |

(12)

Otsese tsentraliseeritud finantshalduse rakendamiseks tuleks kohaldada komisjoni 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse kulude rahastamiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF), (6)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 kava lisakulude hüvitamiseks (edaspidi „hüvitis”), mis tekivad artiklis 3 nimetatud ettevõtjatel teatavate kalandustoodete turustamisel, mis on pärit järgmistest äärepoolseimatest piirkondadest ja mis tulenevad nende piirkondade ebasoodsatest eritingimustest:

| — | Assoorid, |
| --- | --- |

—

Assoorid,

| — | Madeira, |
| --- | --- |

—

Madeira,

| — | Kanaari saared, |
| --- | --- |

—

Kanaari saared,

| — | Prantsuse Guajaana, |
| --- | --- |

—

Prantsuse Guajaana,

| — | Réunion. |
| --- | --- |

—

Réunion.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse mõistet „kalandustooted” nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (7) artiklis 1 sätestatud tähenduses.

Artikkel 3

Ettevõtjad

1.   Hüvitist makstakse järgmistele ettevõtjatele, kellel tekivad kalandustoodete turustamisel lisakulud:

| a) | tootjad; |
| --- | --- |

a)

tootjad;

| b) | artiklis 1 osutatud piirkondade sadamates registreeritud laevade omanikud või käitajad, kes tegutsevad nendes piirkondades, või selliste ettevõtjate ühendused, ning |
| --- | --- |

b)

artiklis 1 osutatud piirkondade sadamates registreeritud laevade omanikud või käitajad, kes tegutsevad nendes piirkondades, või selliste ettevõtjate ühendused, ning

| c) | töötlemis- ja turustamissektori ettevõtjad või selliste ettevõtjate ühendused, kellel tekivad asjaomaste saaduste turustamisel lisakulud. |
| --- | --- |

c)

töötlemis- ja turustamissektori ettevõtjad või selliste ettevõtjate ühendused, kellel tekivad asjaomaste saaduste turustamisel lisakulud.

2.   Asjaomased liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada hüvitist saavate ettevõtjate majanduslik elujõulisus.

Artikkel 4

Abikõlblikud kalandustooted

1.   Iga asjaomane liikmesriik määrab oma artiklis 1 osutatud piirkondade jaoks kindlaks hüvituskõlblike kalandustoodete loetelu ning kogused. Kalandustoodete loetelu ja kogused võivad ühe liikmesriigi eri piirkondades olla erinevad.

2.   Lõikes 1 osutatud loetelu ja koguste kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige vajadust tagada, et hüvitise tõttu ei suurene surve bioloogiliselt tundlikele kalavarudele, lisakulude suurusele ning tootmise ja turustamise kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele aspektidele.

3.   Kalandustooted, mille puhul hüvitist makstakse, peavad olema püütud ja töödeldud vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele, mis käsitlevad järgmist:

| a) | kalavarude kaitse ja majandamine; |
| --- | --- |

a)

kalavarude kaitse ja majandamine;

| b) | jälgitavus; |
| --- | --- |

b)

jälgitavus;

| c) | liigitamisstandardid. |
| --- | --- |

c)

liigitamisstandardid.

4.   Hüvitist ei maksta kalandustoodete eest, mis on:

| a) | püütud kolmandate riikide laevade poolt, välja arvatud ühenduse vetes Venezuela lipu all sõitvad kalalaevad; |
| --- | --- |

a)

püütud kolmandate riikide laevade poolt, välja arvatud ühenduse vetes Venezuela lipu all sõitvad kalalaevad;

| b) | püütud ühenduse kalalaevade poolt, mis ei ole registreeritud üheski artiklis 1 osutatud piirkonna sadamas; |
| --- | --- |

b)

püütud ühenduse kalalaevade poolt, mis ei ole registreeritud üheski artiklis 1 osutatud piirkonna sadamas;

| c) | imporditud kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

c)

imporditud kolmandatest riikidest;

| d) | saadud ebaseadusliku, teatamata jäetud või reguleerimata kalapüügi tulemusel. |
| --- | --- |

d)

saadud ebaseadusliku, teatamata jäetud või reguleerimata kalapüügi tulemusel.

Punkti b ei kohaldata juhul, kui käesolevas artiklis sätestatud eeskirjade kohaselt tarnitud toorainest ei piisa asjaomase äärepoolseima piirkonna töötleva tööstuse olemasoleva võimsuse ärakasutamiseks.

Artikkel 5

Hüvitis

1.   Iga asjaomane liikmesriik määrab oma artiklis 1 osutatud piirkondade jaoks hüvitissumma iga kalandustoote kohta, mis on esitatud artikli 4 lõikes 1 osutatud loetelus. Hüvitise suurus võib eri piirkondades või ühe liikmesriigi piirkondades olla erinev.

2.   Hüvitise puhul võetakse arvesse:

| a) | iga kalandustootega seotud lisakulusid, mis tulenevad asjaomase piirkonna ebasoodsatest eritingimustest, eelkõige Euroopa mandriossa vedamise kulusid, ning |
| --- | --- |

a)

iga kalandustootega seotud lisakulusid, mis tulenevad asjaomase piirkonna ebasoodsatest eritingimustest, eelkõige Euroopa mandriossa vedamise kulusid, ning

| b) | kõiki muid lisakulude suurust mõjutavaid riikliku sekkumise viise. |
| --- | --- |

b)

kõiki muid lisakulude suurust mõjutavaid riikliku sekkumise viise.

3.   Lisakulud hüvitatakse proportsionaalselt lisakuludega, mida on kavas hüvitada. Lisakulude hüvitissumma suurust tuleb hüvituskavas nõuetekohaselt põhjendada. Siiski ei ületa hüvitis mingil juhul 100 % Euroopa mandriosas turustamiseks mõeldud kalandustoodete veokuludest ega muudest seonduvatest kuludest.

4.   Iga-aastase hüvitise kogusumma ei ületa järgmist summat:

| a) | : | Assoorid ja Madeira | : | 4 283 992 eurot; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | Kanaari saared | : | 5 844 076 eurot; |
| c) | : | Prantsuse Guajaana ja Réunion | : | 4 868 700 eurot. |

a)

:

Assoorid ja Madeira

:

4 283 992 eurot;

b)

:

Kanaari saared

:

5 844 076 eurot;

c)

:

Prantsuse Guajaana ja Réunion

:

4 868 700 eurot.

Artikkel 6

Kohandused

Muutuvate tingimuste arvessevõtmiseks võivad asjaomased liikmesriigid kohandada artikli 4 lõikes 1 osutatud abikõlblike kalandustoodete loetelu ja koguseid ning artikli 5 lõikes 1 osutatud hüvitise suurust, tingimusel et peetakse kinni artikli 5 lõikes 4 osutatud kogusummadest.

Artikkel 7

Hüvituskavade esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad 6. novembriks 2007 komisjonile artikli 4 lõikes 1 osutatud loetelu ja kogused ning artikli 5 lõikes 1 osutatud hüvitise suuruse (edaspidi koos „hüvituskava”).

2.   Kui hüvituskava ei vasta käesolevas määruses kehtestatud nõuetele, palub komisjon liikmesriigil kahe kuu jooksul nimetatud kava vastavalt kohandada. Sel juhul esitab liikmesriik komisjonile kohandatud hüvituskava.

3.   Kui komisjon ei esita kahe kuu jooksul pärast lõigetes 1 ja 2 osutatud hüvituskava kättesaamist vastuväiteid, loetakse hüvituskava heakskiidetuks.

4.   Kui liikmesriik teeb muudatusi vastavalt artiklile 6, esitab ta komisjonile muudetud hüvituskava ning lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlust kohaldatakse mutatis mutandis. Muudetud kava loetakse komisjoni poolt vastuvõetuks, kui komisjon ei esita vastuväiteid nelja nädala jooksul pärast muudetud hüvituskava kättesaamist.

Artikkel 8

Aruandlus

1.   Iga asjaomane liikmesriik koostab hüvitiste rakendamise aastaaruande ning esitab selle komisjonile iga aasta 30. juuniks.

2.   31. detsembriks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele sõltumatul hindamisel põhineva aruande hüvitiste rakendamise kohta, lisades sellele vajaduse korral õigusaktide ettepanekud.

Artikkel 9

Finantssätted

1.   Käesoleva määruse kohaselt tekkinud liikmesriikide kulusid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 2 punktis f osutatud kuludena.

2.   Lõike 1 rakendamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2003/2006.

Artikkel 10

Kontroll

Liikmesriigid võtavad vastu asjakohased sätted, et tagada käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täitmine ja tegevuse nõuetekohasus.

Artikkel 11

Üksikasjalikud eeskirjad

Käesoleva määruse kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võib vastu võtta artikli 12 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 12

Komitee

1.   Komisjoni abistab kalandustooteturu korralduskomitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

Artikkel 13

Üleminekumeetmed

1.   Kui liikmesriigid on vastavalt määruse (EÜ) nr 2328/2003 artikli 8 lõikele 1 ja 2 esitanud komisjonile kohandamistaotluse, mille kohta ei ole 31. detsembriks 2006 otsust vastu võetud, kohaldatakse selle taotluse suhtes kõnealuse määruse artiklit 8.

2.   Kulude suhtes, mis on liikmesriikidel tekkinud määruse (EÜ) nr 2328/2003 alusel ja millest on komisjonile teatatud pärast 15. oktoobrit 2006, kohaldatakse artikli 9 sätteid.

Artikkel 14

Jõustumine

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. mai 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

M. GLOS

---

(1)  24. aprillil 2007 esitatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 93, 27.4.2007, lk 31.

2

(3)  Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2328/2003, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandussaaduste turustamisel nende piirkondade kaugusest tulenevate lisakulude hüvituskava (ELT L 345, 31.12.2003, lk 34).

3

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 378/2007 (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

5

(6)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 49.

6

(7)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

7

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 792/2007,

5. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 5. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 36,7 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 67,0 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,5 |
| 0709 90 70 | IL | 42,1 |
| TR | 92,9 |
| ZZ | 67,5 |
| 0805 50 10 | AR | 52,2 |
| UY | 55,9 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 56,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 99,5 |
| CL | 84,3 |
| CN | 74,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 124,2 |
| UY | 46,9 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,0 |
| CL | 85,5 |
| NZ | 98,4 |
| ZA | 112,4 |
| ZZ | 93,8 |
| 0809 10 00 | EG | 88,7 |
| TR | 203,7 |
| ZZ | 146,2 |
| 0809 20 95 | TR | 257,5 |
| US | 279,5 |
| ZZ | 268,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | US | 120,3 |
| ZZ | 120,3 |
| 0809 40 05 | IL | 150,7 |
| ZZ | 150,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

36,7

TR

97,2

ZZ

67,0

0707 00 05

JO

151,2

TR

105,7

ZZ

128,5

0709 90 70

IL

42,1

TR

92,9

ZZ

67,5

0805 50 10

AR

52,2

UY

55,9

ZA

60,2

ZZ

56,1

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

99,5

CL

84,3

CN

74,6

NZ

98,9

US

124,2

UY

46,9

ZA

103,6

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,0

CL

85,5

NZ

98,4

ZA

112,4

ZZ

93,8

0809 10 00

EG

88,7

TR

203,7

ZZ

146,2

0809 20 95

TR

257,5

US

279,5

ZZ

268,5

0809 30 10, 0809 30 90

US

120,3

ZZ

120,3

0809 40 05

IL

150,7

ZZ

150,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 793/2007,

5. juuli 2007,

impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 659/2007 avatud alpi tõugu ja mägitõugu pullide, lehmade ja mullikate tariifikvootide raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 659/2007, millega avatakse teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (3) on avatud tariifikvoodid loomalihasektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 659/2007, millega avatakse teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (3) on avatud tariifikvoodid loomalihasektori toodete impordiks.

| (2) | Kvoodile järjekorranumbriga 09.4196 ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi(d), |
| --- | --- |

(2)

Kvoodile järjekorranumbriga 09.4196 ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi(d),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 659/2007 kohaselt ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 esitatud impordilitsentside taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4196 rahuldatakse 14,2857 protsendilise jaotuskoefitsiendi alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  ELT L 155, 15.6.2007, lk 20.

3

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 794/2007,

5. juuli 2007,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2007. aasta juuni seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 536/2007, millega sätestatakse Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 536/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 536/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2007. aasta juuni esimese seitsme tööpäeva jooksul ajavahemikuks 1. juuli kuni 30. september 2007 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele, |
| --- | --- |

(2)

2007. aasta juuni esimese seitsme tööpäeva jooksul ajavahemikuks 1. juuli kuni 30. september 2007 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille impordilitsentsitaotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4169 ei ole esitatud määruse (EÜ) nr 536/2007 kohaselt ja mis tuleb lisada alaperioodile 1. oktoober kuni 31. detsember 2007, on 4 166 250 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6 juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 6.

2

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 795/2007,

5. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 14 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi, artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel.

| (4) | Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub.

| (5) | Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata.

| (6) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast. |
| --- | --- |

(6)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast.

| (7) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta.

| (8) | Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust. |
| --- | --- |

(8)

Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust.

| (9) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1518/95 artiklis 1 loetletud toodete eksporditoetused on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Μäärust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 13).

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 55. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2993/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 25).

3

---

LISA

Komisjoni 5. juuli 2007. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 20,01 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 23,09 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 17,70 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 3,85 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 25,28 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 17,54 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 18,47 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

21,55

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

27,70

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

21,55

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

24,62

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

20,01

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

23,09

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

17,70

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

3,85

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

24,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

18,47

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

24,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

24,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

18,47

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

25,28

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

17,54

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

18,47

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

C10

:

Kõik sihtkohad.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein.

---

(1)  Toetust ei anta toodetele, mis on läbinud kuumtöötlemise, millega kaasneb eelgeelistatud tärklise tekkimine.

(2)  Toetust antakse vastavalt nõukogu muudetud määrusele (EMÜ) nr 2730/75 (EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20).

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. |

C10

:

Kõik sihtkohad.

C14

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein.

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 796/2007,

5. juuli 2007,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2007

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 447/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 31).

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 6. juulist 2007 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,539 | 1,539 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | 1,539 | 1,539 |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,154 | 1,154 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | 1,154 | 1,154 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | 1,539 | 1,539 |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | 1,539 | 1,539 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | 1,539 | 1,539 |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,539

1,539

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

1,539

1,539

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,154

1,154

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

1,154

1,154

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

1,539

1,539

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

1,539

1,539

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

1,539

1,539

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini Vürstiriiki eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 797/2007,

5. juuli 2007,

veinisektori toodete ekspordilitsentside väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 883/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas, (1) eriti selle artiklit 7 ja artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (2) artikli 63 lõikega 7 piiratakse eksporditoetuste andmist veinisektori toodetele mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingutes nimetatud mahtude ja kuludega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (2) artikli 63 lõikega 7 piiratakse eksporditoetuste andmist veinisektori toodetele mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingutes nimetatud mahtude ja kuludega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklis 9 on sätestatud tingimused, mille alusel võib komisjon võtta erimeetmeid, et vältida nimetatud lepingu alusel ette nähtud koguse või kasutada oleva eelarve ületamist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklis 9 on sätestatud tingimused, mille alusel võib komisjon võtta erimeetmeid, et vältida nimetatud lepingu alusel ette nähtud koguse või kasutada oleva eelarve ületamist.

| (3) | 4. juulil 2007 komisjoni käsutuses oleva ekspordilitsentsitaotlustes esitatud teabe põhjal võidakse määruse (EÜ) nr 883/2001 artikli 9 lõikes 5 osutatud 1. tsooni Aafrika, 3. tsooni Ida-Euroopa ja 4. tsooni Lääne-Euroopa puhul 31. augustini 2007 kestvaks ajavahemikuks veel saada olevat kogust ületada, kui toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist ei piirata. Seetõttu tuleks 1.–3. juulini 2007 esitatud taotluste puhul kohaldada ühtset heakskiiduprotsenti ning peatada taotluste esitamine ja litsentside väljaandmine kõnealuse tsoonide puhul kuni 16. septembrini 2007, |
| --- | --- |

(3)

4. juulil 2007 komisjoni käsutuses oleva ekspordilitsentsitaotlustes esitatud teabe põhjal võidakse määruse (EÜ) nr 883/2001 artikli 9 lõikes 5 osutatud 1. tsooni Aafrika, 3. tsooni Ida-Euroopa ja 4. tsooni Lääne-Euroopa puhul 31. augustini 2007 kestvaks ajavahemikuks veel saada olevat kogust ületada, kui toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist ei piirata. Seetõttu tuleks 1.–3. juulini 2007 esitatud taotluste puhul kohaldada ühtset heakskiiduprotsenti ning peatada taotluste esitamine ja litsentside väljaandmine kõnealuse tsoonide puhul kuni 16. septembrini 2007,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Toetuse eelkinnitust sisaldavad veinisektori toodete ekspordilitsentsid, mille kohta on taotlused esitatud määruse (EÜ) nr 883/2001 alusel 1.–3. juulini 2007, antakse välja 1. tsooni Aafrika puhul taotletud kogustest 16,62 %, 3. tsooni Ida-Euroopa puhul taotletud kogustest 23,66 % ja 4. tsooni Lääne-Euroopa puhul taotletud kogustest 27,97 % ulatuses.

2.   Lõikes 1 osutatud veinisektori toodete puhul peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine, mille taotlused on esitatud alates 4. juulist 2007, samuti peatatakse alates 6. juulist 2007 kuni 16. septembrini 2007 ekspordilitsentsi taotluste esitamine 1. tsooni Aafrika, 3. tsooni Ida-Euroopa ja 4. tsooni Lääne-Euroopa puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 128, 10.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2079/2005 (ELT L 333, 20.12.2005, lk 6).

1

(2)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

2

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 798/2007,

5. juuli 2007,

millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük ICESi püügipiirkondades VII g, VII h, VII j ning VII k

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), viimati parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6).

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 16 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | ÜHENDKUNINGRIIK |
| Kalavaru | HER/7G-K. |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | VII g, VII h, VII j ning VII k |
| Kuupäev | 12.6.2007 |

Nr

16

Liikmesriik

ÜHENDKUNINGRIIK

Kalavaru

HER/7G-K.

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

VII g, VII h, VII j ning VII k

Kuupäev

12.6.2007

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/19

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuni 2007,

millega tühistatakse otsus 2005/186/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

(2007/464/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2003/89/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 9,7 % SKPst (millest 2,9 % SKPst tulenes ühekordsest tehingust), mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3protsendiline kontrollväärtus, samal ajal oli valitsuse koguvõlg 72 % SKPst ning oli tõenäoline, et 2004. aastal ületab see asutamislepingus sätestatud 60protsendilist kontrollväärtust veelgi rohkem. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2003/89/EÜ, (1) millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 9,7 % SKPst (millest 2,9 % SKPst tulenes ühekordsest tehingust), mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3protsendiline kontrollväärtus, samal ajal oli valitsuse koguvõlg 72 % SKPst ning oli tõenäoline, et 2004. aastal ületab see asutamislepingus sätestatud 60protsendilist kontrollväärtust veelgi rohkem.

| (2) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu 5. juulil 2004. aastal Maltale adresseeritud soovituse, eesmärk oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2006. aastaks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu 5. juulil 2004. aastal Maltale adresseeritud soovituse, eesmärk oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2006. aastaks. Soovitus avalikustati.

| (3) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

| (4) | Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (3) artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

| (5) | Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Malta poolt enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused.






  — | Valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk vähenes 10 protsendilt SKPst 2003. aastal 2,6 protsendil SKPst 2006. aastal, langedes alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst. See on veidi parem kui 2006. aasta jaanuaris ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud 2006. aasta eesmärk, kuigi ületab veidi eesmärke, mille nõukogu kinnitas vastavalt artikli 104 lõikele 7 esitatud soovituses. |
| --- | --- | --- |

(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Malta poolt enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused.

—

Valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk vähenes 10 protsendilt SKPst 2003. aastal 2,6 protsendil SKPst 2006. aastal, langedes alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst. See on veidi parem kui 2006. aasta jaanuaris ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud 2006. aasta eesmärk, kuigi ületab veidi eesmärke, mille nõukogu kinnitas vastavalt artikli 104 lõikele 7 esitatud soovituses.

| — | Rohkem kui pool (ligikaudu neli protsendipunkti) 7,4protsendipunktisest eelarvepuudujäägi vähenemisest SKP suhtes aastatel 2003–2006 oli tingitud suurematest tuludest ja kajastas nii muudatusi kaudses maksustamises kui ka tõhusamat maksukogumist. Ülejäänud 3,5 protsendipunkti selgituseks on väiksem kulude ja SKP suhe, mis osaliselt kajastab suuremaid ühekordseid tehinguid (st maa müüki, mida tavaliselt kirjendatakse negatiivse kulutusena). Kulude suhe oleks vähem langenud, kui jätta välja oluline laevatehaste ümberkorraldamisega seotud ühekordne kulutus 2003. aastal, mis ulatus ligikaudu 3 protsendini SKPst. Lisaks saavutati kulude kärpimine koondamiste ja ümberkorralduste kaudu avalik-õiguslikes üksustes, samuti avalikku teenistusse tööleasumise piiramise ja sotsiaalhüvitiste piiramise kaudu. |
| --- | --- |

—

Rohkem kui pool (ligikaudu neli protsendipunkti) 7,4protsendipunktisest eelarvepuudujäägi vähenemisest SKP suhtes aastatel 2003–2006 oli tingitud suurematest tuludest ja kajastas nii muudatusi kaudses maksustamises kui ka tõhusamat maksukogumist. Ülejäänud 3,5 protsendipunkti selgituseks on väiksem kulude ja SKP suhe, mis osaliselt kajastab suuremaid ühekordseid tehinguid (st maa müüki, mida tavaliselt kirjendatakse negatiivse kulutusena). Kulude suhe oleks vähem langenud, kui jätta välja oluline laevatehaste ümberkorraldamisega seotud ühekordne kulutus 2003. aastal, mis ulatus ligikaudu 3 protsendini SKPst. Lisaks saavutati kulude kärpimine koondamiste ja ümberkorralduste kaudu avalik-õiguslikes üksustes, samuti avalikku teenistusse tööleasumise piiramise ja sotsiaalhüvitiste piiramise kaudu.

| — | Eelarvepuudujääki vähendavad ühekordsed meetmed moodustasid ajavahemikus 2004–2006 SKPst aastas keskmiselt 1 %. Ilma ühekordsete tehinguteta (0,7 % SKPst) oleks eelarvepuudujääk püsinud kõrgemal kontrollväärtusest, mis on 3,3 % SKPst. 2006. aastal paranes struktuurne tasakaal (st tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) veidi enam kui 1 % võrra SKPst. |
| --- | --- |

—

Eelarvepuudujääki vähendavad ühekordsed meetmed moodustasid ajavahemikus 2004–2006 SKPst aastas keskmiselt 1 %. Ilma ühekordsete tehinguteta (0,7 % SKPst) oleks eelarvepuudujääk püsinud kõrgemal kontrollväärtusest, mis on 3,3 % SKPst. 2006. aastal paranes struktuurne tasakaal (st tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) veidi enam kui 1 % võrra SKPst.

| — | 2007. aastaks prognoositakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis eelarvepuudujäägi jätkuvat vähenemist 2,1 protsendini SKPst, ja seda peamiselt tänu täiendavale kulude kokkuhoiule. Ühekordsete meetmete mahuks prognoositakse 0,6 % SKPst, mis on üldjoontes sarnane eelneva aasta mahuga, nii et ilma ühekordsete meetmeteta jääks eelarvepuudujääk kontrollväärtusest madalamale. See on üldjoontes kooskõlas 2007. aasta aprilli teatises avaldatud ametliku eelarvepuudujäägi prognoosiga 1,9 % SKPst. Kevadprognoosis ennustatakse 2008. aastaks edasist puudujäägi vähenemist (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 1,6 protsendini SKPst (ilma ühekordseid meetmeid kasutamata). Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja püsivalt viidud alla 3 % piirmäära SKPst. 2007. aastaks prognoositakse marginaalset struktuurse taakaalu paranemist ja, kui poliitikat ei muudeta, siis peaks see 2008. aastaks veel 1 protsendipunkti võrra tõusma. Seda tuleb vaadelda vajaduse taustal liikuda edasi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis Malta puhul tähendab struktuurselt tasakaalus eelarvet. |
| --- | --- |

—

2007. aastaks prognoositakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis eelarvepuudujäägi jätkuvat vähenemist 2,1 protsendini SKPst, ja seda peamiselt tänu täiendavale kulude kokkuhoiule. Ühekordsete meetmete mahuks prognoositakse 0,6 % SKPst, mis on üldjoontes sarnane eelneva aasta mahuga, nii et ilma ühekordsete meetmeteta jääks eelarvepuudujääk kontrollväärtusest madalamale. See on üldjoontes kooskõlas 2007. aasta aprilli teatises avaldatud ametliku eelarvepuudujäägi prognoosiga 1,9 % SKPst. Kevadprognoosis ennustatakse 2008. aastaks edasist puudujäägi vähenemist (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 1,6 protsendini SKPst (ilma ühekordseid meetmeid kasutamata). Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja püsivalt viidud alla 3 % piirmäära SKPst. 2007. aastaks prognoositakse marginaalset struktuurse taakaalu paranemist ja, kui poliitikat ei muudeta, siis peaks see 2008. aastaks veel 1 protsendipunkti võrra tõusma. Seda tuleb vaadelda vajaduse taustal liikuda edasi eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis Malta puhul tähendab struktuurselt tasakaalus eelarvet.

| — | Valitsemissektori võlg vähenes maksimaalselt 73,9 protsendilt SKPst 2004. aastal 66,5 protsendile 2006. aastal. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb võla ja SKP suhtarv 2008. aasta lõpuks 64,3 protsendini, lähenedes seega kontrollväärtusele, mis on 60 % SKPst. |
| --- | --- |

—

Valitsemissektori võlg vähenes maksimaalselt 73,9 protsendilt SKPst 2004. aastal 66,5 protsendile 2006. aastal. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb võla ja SKP suhtarv 2008. aasta lõpuks 64,3 protsendini, lähenedes seega kontrollväärtusele, mis on 60 % SKPst.

| (6) | Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltal on parandatud ning seega tuleks otsus 2005/186/EÜ tühistada, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltal on parandatud ning seega tuleks otsus 2005/186/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltal on korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2005/186/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Maltale.

Luxembourg, 5. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GABRIEL

---

(1)  ELT L 62, 9.3.2005, lk 21.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

3

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/21

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuni 2007,

millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas

(2007/465/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati nõukogu otsusega 2004/917/EÜ, (1) et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 3,2 % SKPst, mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3protsendiline kontrollväärtus, kusjuures valitsuse koguvõlg oli 103 % SKPst, mis ületab märkimisväärselt asutamislepingus sätestatud 60protsendilise kontrollväärtuse. Valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi ja valitsuse koguvõla 2003. aasta arvandmeid muudeti mitmel korral. Viimaste andmete kohaselt olid eelarvepuudujääk ja koguvõlg vastavalt 6,2 % ja 107,8 % SKPst. |
| --- | --- |

(1)

Järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati nõukogu otsusega 2004/917/EÜ, (1) et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 3,2 % SKPst, mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3protsendiline kontrollväärtus, kusjuures valitsuse koguvõlg oli 103 % SKPst, mis ületab märkimisväärselt asutamislepingus sätestatud 60protsendilise kontrollväärtuse. Valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi ja valitsuse koguvõla 2003. aasta arvandmeid muudeti mitmel korral. Viimaste andmete kohaselt olid eelarvepuudujääk ja koguvõlg vastavalt 6,2 % ja 107,8 % SKPst.

| (2) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu 6. juulil 2004. aastal Kreekale adresseeritud soovituse likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2005. aastaks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu 6. juulil 2004. aastal Kreekale adresseeritud soovituse likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2005. aastaks. Soovitus avalikustati.

| (3) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt otsustas nõukogu 19. jaanuaril 2005. aastal komisjoni soovituse põhjal nõukogu otsusega 2005/334/EÜ, (3) et Kreeka ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks asutamislepingu artiklite 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele. Nõukogu otsustas 17. veebruaril 2005. aastal komisjoni soovituse põhjal nõukogu otsusega 2005/441/EÜ (4) anda Kreekale asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohase teate, et Kreekal tuleb võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmed, mida peetakse vajalikuks olukorra parandamiseks ning pikendas korrigeerimise tähtaega ühe aasta võrra, 2006. aastani. |
| --- | --- |

(3)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt otsustas nõukogu 19. jaanuaril 2005. aastal komisjoni soovituse põhjal nõukogu otsusega 2005/334/EÜ, (3) et Kreeka ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks asutamislepingu artiklite 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele. Nõukogu otsustas 17. veebruaril 2005. aastal komisjoni soovituse põhjal nõukogu otsusega 2005/441/EÜ (4) anda Kreekale asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohase teate, et Kreekal tuleb võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmed, mida peetakse vajalikuks olukorra parandamiseks ning pikendas korrigeerimise tähtaega ühe aasta võrra, 2006. aastani.

| (4) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõnealuses liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõnealuses liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

| (5) | Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (5) artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (5) artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit.

| (6) | Nende andmete alusel, mille komisjon (Eurostat) esitas pärast Kreeka poolt 1. aprillil 2007. aastal esitatud teatist vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1, ning komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenes 7,9 %lt SKPst 2004. aastal 2,6 %ni SKPst 2006. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst. See vastab täielikult 2005. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärgile; |
| --- | --- | --- |

(6)

Nende andmete alusel, mille komisjon (Eurostat) esitas pärast Kreeka poolt 1. aprillil 2007. aastal esitatud teatist vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1, ning komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenes 7,9 %lt SKPst 2004. aastal 2,6 %ni SKPst 2006. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst. See vastab täielikult 2005. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärgile;

| — | tulud ja kulud andsid peaaegu võrdsetes osades nominaalsele korrigeerimisele panuse, mis moodustas peaaegu 3 protsendipunkti SKPst, võrreldes 2005. aasta eelarvepuudujäägiga 5,5 %. SKPs väljendatuna suurenesid tulud 1,5 protsendipunkdi võrra SKPst, kusjuures kaudsed maksud moodustasid 0,5 protsendipunkti SKPst. Järelejäänud protsendipunkt tuleneb sotsiaalmaksude ja muude tulude suurenemisest, sealhulgas kapitalisiiretest (ELi siirded). Kulusid vähendati 1,25 protsendipunkdi võrra SKPst, mille eestvedajaks oli esmaste kulude vähendamine (0,5 % SKPst) ja intressikulutuste vähendamine (0,25 % SKPst). Samuti vähendati kapitalikulutusi umbes 0,5 protsendipunkdi võrra SKPst. Ühekordsed tulud ulatusid 0,6 %ni SKPst. Struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes 2006. aastal prognooside kohaselt 2,25 % võrra SKPst. Eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2,3 % võrra SKPst on võimalik suures osas selgitada; |
| --- | --- |

—

tulud ja kulud andsid peaaegu võrdsetes osades nominaalsele korrigeerimisele panuse, mis moodustas peaaegu 3 protsendipunkti SKPst, võrreldes 2005. aasta eelarvepuudujäägiga 5,5 %. SKPs väljendatuna suurenesid tulud 1,5 protsendipunkdi võrra SKPst, kusjuures kaudsed maksud moodustasid 0,5 protsendipunkti SKPst. Järelejäänud protsendipunkt tuleneb sotsiaalmaksude ja muude tulude suurenemisest, sealhulgas kapitalisiiretest (ELi siirded). Kulusid vähendati 1,25 protsendipunkdi võrra SKPst, mille eestvedajaks oli esmaste kulude vähendamine (0,5 % SKPst) ja intressikulutuste vähendamine (0,25 % SKPst). Samuti vähendati kapitalikulutusi umbes 0,5 protsendipunkdi võrra SKPst. Ühekordsed tulud ulatusid 0,6 %ni SKPst. Struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes 2006. aastal prognooside kohaselt 2,25 % võrra SKPst. Eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2,3 % võrra SKPst on võimalik suures osas selgitada;

| — | komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel nähakse 2007. aastal ette eelarvepuudujäägi täiendavat vähenemist 2,4 %ni SKPst. See vastab 2006. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud ametlikule eesmärgile, mis on 2,4 % SKPst. Komisjoni talituste prognoos sisaldab siiski täiendavaid ühekordseid tulusid, mis ulatuvad 0,25 %ni SKPst ning püsivaid kulusid kärpivaid meetmeid, mis ulatuvad umbes 0,25 %ni SKPst, mille mõlema osas edastati teave komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi lõppkuupäevaks ning mis ei ole seetõttu kajastatud 2006. aasta detsembris seatud ametlikus eesmärgis. Sellest hoolimata ei ole kevadprognoosis ettenähtud 2007. aasta eelarvepuudujääk ametlikust eesmärgist madalam, kuna nimetatud meetmete mõju vähendavad nii ettevaatlikumad kasvuprognoosid kui ka tõsiasi, et 2007. aastaks kavandatud püsivad meetmed ei asenda komisjoni hinnangul täielikult ühekordsete tulude vähenemist. Eelarvepuudujääk oleks ka ühekordsete tuludeta allpool kontrollväärtust ning moodustaks 2,9 % SKPst. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta nähakse 2008. aasta osas kevadprognoosis ette (ilma ühekordsete meetmeteta) eelarvepuudujääk, mille suuruseks on 2,7 % SKPst. See näitab, et eelarvepuudujääk on viidud alla 3 % piirmäära SKPst usaldusväärselt ja püsivalt. Struktuurne tasakaal paraneb prognooside kohaselt 2007. aastal umbes 0,25 protsendipunkti võrra SKPst ning 2008. aastal (eeldusel, et ei muudeta poliitikat) minimaalsel määral. Seda tuleb vaadelda seoses vajadusega teha edusamme eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, milleks Kreeka puhul on struktuurne tasakaal; |
| --- | --- |

—

komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel nähakse 2007. aastal ette eelarvepuudujäägi täiendavat vähenemist 2,4 %ni SKPst. See vastab 2006. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud ametlikule eesmärgile, mis on 2,4 % SKPst. Komisjoni talituste prognoos sisaldab siiski täiendavaid ühekordseid tulusid, mis ulatuvad 0,25 %ni SKPst ning püsivaid kulusid kärpivaid meetmeid, mis ulatuvad umbes 0,25 %ni SKPst, mille mõlema osas edastati teave komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi lõppkuupäevaks ning mis ei ole seetõttu kajastatud 2006. aasta detsembris seatud ametlikus eesmärgis. Sellest hoolimata ei ole kevadprognoosis ettenähtud 2007. aasta eelarvepuudujääk ametlikust eesmärgist madalam, kuna nimetatud meetmete mõju vähendavad nii ettevaatlikumad kasvuprognoosid kui ka tõsiasi, et 2007. aastaks kavandatud püsivad meetmed ei asenda komisjoni hinnangul täielikult ühekordsete tulude vähenemist. Eelarvepuudujääk oleks ka ühekordsete tuludeta allpool kontrollväärtust ning moodustaks 2,9 % SKPst. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta nähakse 2008. aasta osas kevadprognoosis ette (ilma ühekordsete meetmeteta) eelarvepuudujääk, mille suuruseks on 2,7 % SKPst. See näitab, et eelarvepuudujääk on viidud alla 3 % piirmäära SKPst usaldusväärselt ja püsivalt. Struktuurne tasakaal paraneb prognooside kohaselt 2007. aastal umbes 0,25 protsendipunkti võrra SKPst ning 2008. aastal (eeldusel, et ei muudeta poliitikat) minimaalsel määral. Seda tuleb vaadelda seoses vajadusega teha edusamme eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, milleks Kreeka puhul on struktuurne tasakaal;

| — | valitsemissektori võlg, mis 2004. aastal ulatus 108,5 %ni SKPst, vähenes 2006. aastal 104,5 %ni SKPst. 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt prognoositakse võla suhte täiendavat langemist umbes 97,5 % tasemele 2008. aasta lõpuks, mis ületab siiski märkimisväärselt kontrollväärtust, milleks on 60 % SKPst. Võla suhte vähenemist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas võib pidada piisavaks. |
| --- | --- |

—

valitsemissektori võlg, mis 2004. aastal ulatus 108,5 %ni SKPst, vähenes 2006. aastal 104,5 %ni SKPst. 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt prognoositakse võla suhte täiendavat langemist umbes 97,5 % tasemele 2008. aasta lõpuks, mis ületab siiski märkimisväärselt kontrollväärtust, milleks on 60 % SKPst. Võla suhte vähenemist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas võib pidada piisavaks.

| (7) | Kreeka statistikaasutused parandasid oma menetlusi, mis tõi endaga kaasa statistiliste lahknevuste märkimisväärse vähenemise ja valitsemissektori andmete üldise parema kvaliteedi. Kreeka ametiasutused on kohustunud täielikult rakendama riigi rahanduse statistika parandamise tegevuskava. Selle tulemusena tühistas Eurostat oma reservatsiooni Kreeka esitatud tegelike andmete kvaliteedi suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka statistikaasutused parandasid oma menetlusi, mis tõi endaga kaasa statistiliste lahknevuste märkimisväärse vähenemise ja valitsemissektori andmete üldise parema kvaliteedi. Kreeka ametiasutused on kohustunud täielikult rakendama riigi rahanduse statistika parandamise tegevuskava. Selle tulemusena tühistas Eurostat oma reservatsiooni Kreeka esitatud tegelike andmete kvaliteedi suhtes.

| (8) | Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2004/917/EÜ tühistada, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2004/917/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Kreekas on korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2004/917/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Luxembourg, 5. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GABRIEL

---

(1)  ELT L 389, 30.12.2004, lk 25.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  ELT L 107, 28.4.2005, lk 24.

3

(4)  ELT L 153, 16.6.2005, lk 29.

4

(5)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

5

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/23

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. juuni 2007,

millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee kuus Rootsi liiget ja üheksa Rootsi asendusliiget

(2007/466/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Rootsi valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kuus liikmekohta seoses Henrik HAMMARI, Chris HEISTERI, Roger KALIFFI, Lars NORDSTRÖMI, Lisbeth RYDEFJÄRDI ja Catarina TARRAS-WAHLBERGI tagasiastumisega. Regioonide Komitees on vabanenud seitse asendusliikme kohta seoses Lena CELIONI, Agneta GRANBERGI, Ulla NORGRENI, Endrick SCHUBERTI, Catarina SEGERSTEN-LARSSONI, Christina TALLBERGI ja Åsa ÖGRENI tagasiastumisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Kent PERSSONI ametiaja lõppemisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses endise asendusliikme Lisbeth RYDEFJÄRDI (nüüdseks tagasiastunud) liikmeks nimetamisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kuus liikmekohta seoses Henrik HAMMARI, Chris HEISTERI, Roger KALIFFI, Lars NORDSTRÖMI, Lisbeth RYDEFJÄRDI ja Catarina TARRAS-WAHLBERGI tagasiastumisega. Regioonide Komitees on vabanenud seitse asendusliikme kohta seoses Lena CELIONI, Agneta GRANBERGI, Ulla NORGRENI, Endrick SCHUBERTI, Catarina SEGERSTEN-LARSSONI, Christina TALLBERGI ja Åsa ÖGRENI tagasiastumisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Kent PERSSONI ametiaja lõppemisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses endise asendusliikme Lisbeth RYDEFJÄRDI (nüüdseks tagasiastunud) liikmeks nimetamisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmetena nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena






  — | Paul LINDQUIST, Lidingö kommun; |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena

—

Paul LINDQUIST, Lidingö kommun;

| — | Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun; |
| --- | --- |

—

Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun;

| — | Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting; |
| --- | --- |

—

Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting;

| — | Ilmar REEPALU, Malmö kommun; |
| --- | --- |

—

Ilmar REEPALU, Malmö kommun;

| — | Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun; |
| --- | --- |

—

Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun;

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting

ning

| b) | asendusliikmetena






  — | Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun; |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena

—

Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun;

| — | Susanna HABY, Göteborgs kommun; |
| --- | --- |

—

Susanna HABY, Göteborgs kommun;

| — | Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting; |
| --- | --- |

—

Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting;

| — | Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting; |
| --- | --- |

—

Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting;

| — | Ingela NYLUND Watz, Stockholms läns landsting; |
| --- | --- |

—

Ingela NYLUND Watz, Stockholms läns landsting;

| — | Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting; |
| --- | --- |

—

Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting;

| — | Tore HULT, Alingsås kommun; |
| --- | --- |

—

Tore HULT, Alingsås kommun;

| — | Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun; |
| --- | --- |

—

Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun;

| — | Kenth LÖVGREN, Gävle kommun, |
| --- | --- |

—

Kenth LÖVGREN, Gävle kommun,

kes asendavad järgmisi liikmeid ja asendusliikmeid:

| a) | — | Henrik HAMMAR; |
| --- | --- | --- |

a)

—

Henrik HAMMAR;

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD; |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD;

| — | Lars NORDSTRÖM; |
| --- | --- |

—

Lars NORDSTRÖM;

| — | Roger KALIFF; |
| --- | --- |

—

Roger KALIFF;

| — | Catarina TARRAS-WAHLBERG; |
| --- | --- |

—

Catarina TARRAS-WAHLBERG;

| — | Chris HEISTER |
| --- | --- |

—

Chris HEISTER

ning

| b) | — | Agneta GRANBERG; |
| --- | --- | --- |

b)

—

Agneta GRANBERG;

| — | Lena CELION; |
| --- | --- |

—

Lena CELION;

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON; |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON;

| — | Kent PERSSON; |
| --- | --- |

—

Kent PERSSON;

| — | Endrick SCHUBERT; |
| --- | --- |

—

Endrick SCHUBERT;

| — | Christina TALLBERG; |
| --- | --- |

—

Christina TALLBERG;

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD (nimetatud liikmeks, nüüdseks tagasi astunud); |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD (nimetatud liikmeks, nüüdseks tagasi astunud);

| — | Åsa ÖGREN; |
| --- | --- |

—

Åsa ÖGREN;

| — | Ulla NORGREN. |
| --- | --- |

—

Ulla NORGREN.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 28. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GABRIEL

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

Komisjon

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/25

---

KOMISJONI OTSUS,

28. juuni 2007,

raadiosagedustuvastuse eksperdirühma moodustamise kohta

(2007/467/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu artikliga 153 on Euroopa Ühendusele tehtud ülesandeks tagada tarbijatele kõrge kaitstuse tase, edendades nende õigust teavitamisele ja organiseerumisele oma huvides kaitseks. Artiklis 163 on sätestatud, et ühendus toetab tööstuse muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil ning ergutab ettevõtjaid kasutama siseturu potentsiaali täiel määral, sealhulgas ühiste standardite määratlemise kaudu. Artiklis 157 on sätestatud, et ühendus ja liikmesriigid soodustavad algatustele soodsa keskkonna tekkimist ja toetavad tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu artikliga 153 on Euroopa Ühendusele tehtud ülesandeks tagada tarbijatele kõrge kaitstuse tase, edendades nende õigust teavitamisele ja organiseerumisele oma huvides kaitseks. Artiklis 163 on sätestatud, et ühendus toetab tööstuse muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil ning ergutab ettevõtjaid kasutama siseturu potentsiaali täiel määral, sealhulgas ühiste standardite määratlemise kaudu. Artiklis 157 on sätestatud, et ühendus ja liikmesriigid soodustavad algatustele soodsa keskkonna tekkimist ja toetavad tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.

| (2) | Komisjoni teatises „Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas” (1) (edaspidi „teatis”) antakse teada RFIDi eksperdirühma loomisest (edasipidi „RFID”), mis võimaldaks dialoogi sidusrühmade vahel, et mõista milliseid meetmeid tuleks võtta ja anda nõu teatises esiletõstetud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni teatises „Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas” (1) (edaspidi „teatis”) antakse teada RFIDi eksperdirühma loomisest (edasipidi „RFID”), mis võimaldaks dialoogi sidusrühmade vahel, et mõista milliseid meetmeid tuleks võtta ja anda nõu teatises esiletõstetud probleemide lahendamiseks.

| (3) | Seega on vaja moodustada RFIDi valdkonna eksperdirühm ning määrata selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(3)

Seega on vaja moodustada RFIDi valdkonna eksperdirühm ning määrata selle ülesanded ja struktuur.

| (4) | Kõnealune rühm peaks aitama arendada dialoogi tarbijaorganisatsioonide, turuosaliste ning kohalike ja Euroopa ametiasutuste, sealhulgas andmekaitseasutuste vahel. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune rühm peaks aitama arendada dialoogi tarbijaorganisatsioonide, turuosaliste ning kohalike ja Euroopa ametiasutuste, sealhulgas andmekaitseasutuste vahel.

| (5) | Liikmete isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr. 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (2) |
| --- | --- |

(5)

Liikmete isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr. 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (2)

| (6) | On ajakohane määrata kindlaks ajavahemik käesoleva otsuse rakendamiseks. Komisjon kaalub sobival ajal selle ajavahemiku pikendamist, |
| --- | --- |

(6)

On ajakohane määrata kindlaks ajavahemik käesoleva otsuse rakendamiseks. Komisjon kaalub sobival ajal selle ajavahemiku pikendamist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Raadisagedustuvastuse eksperdirühm

Raadiosagedustuvastuse eksperdirühm (edaspidi „rühm”) moodustatakse alates 1. juulist 2007.

Artikkel 2

Ülesanne

Rühma ülesanded on järgmised:

| a) | anda komisjonile nõu soovituse kohta, milles sätestatakse põhimõtted, mida riigiasutused ja teised sidusrühmad peaksid RFIDi kasutuse suhtes rakendama, ning kõigi muude komisjoni algatuste kohta, mis selle valdkonnaga seonduvad; |
| --- | --- |

a)

anda komisjonile nõu soovituse kohta, milles sätestatakse põhimõtted, mida riigiasutused ja teised sidusrühmad peaksid RFIDi kasutuse suhtes rakendama, ning kõigi muude komisjoni algatuste kohta, mis selle valdkonnaga seonduvad;

| b) | töötada välja suunised, kuidas RFID-rakendused peaksid toimima, võttes arvesse sidusrühmade arvamusi ja pikaajalise kasutaja probleeme ning RFID-tehnoloogiate majanduslikke ja ühiskondlikke aspekte; |
| --- | --- |

b)

töötada välja suunised, kuidas RFID-rakendused peaksid toimima, võttes arvesse sidusrühmade arvamusi ja pikaajalise kasutaja probleeme ning RFID-tehnoloogiate majanduslikke ja ühiskondlikke aspekte;

| c) | toetada komisjoni pingutusi, et edendada liikmesriikide ja kodanike tasandil teadlikkuse tõstmisele suunatud kampaaniaid RFIDiga seotud võimalustest ja ülesannetest; |
| --- | --- |

c)

toetada komisjoni pingutusi, et edendada liikmesriikide ja kodanike tasandil teadlikkuse tõstmisele suunatud kampaaniaid RFIDiga seotud võimalustest ja ülesannetest;

| d) | anda objektiivset teavet ning lihtsustada kogemuste ja hea tava vahetamist RFID-tehnoloogiaga seotud võimaluste ja ülesannete suhtes, sealhulgas Euroopa majanduse ja ühiskonna jaoks kasulikud rakendused; anda objektiivset teavet ELi ning siseriiklike õigusraamistike kohta seoses andmekaitse ja eraelu puutumatusega ning muude aspektide kohta asjaomases valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

anda objektiivset teavet ning lihtsustada kogemuste ja hea tava vahetamist RFID-tehnoloogiaga seotud võimaluste ja ülesannete suhtes, sealhulgas Euroopa majanduse ja ühiskonna jaoks kasulikud rakendused; anda objektiivset teavet ELi ning siseriiklike õigusraamistike kohta seoses andmekaitse ja eraelu puutumatusega ning muude aspektide kohta asjaomases valdkonnas.

Artikkel 3

Konsulteerimine

Komisjon võib konsulteerida rühmaga igas küsimuses, mis on seotud RFID-tehnoloogiat käsitleva ohutu, turvalise, kasutajasõbraliku ja tõhusa lähenemisviisi rakendamisega.

Artikkel 4

Koosseis ja ametisse nimetamine

1.   Rühm koosneb 35 liikmest.

2.   Infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi peadirektor või tema esindaja määrab eksperdirühma liikmed spetsialistide hulgast, kes on pädevad artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 1 osutatud valdkondades ja spetsialiste soovitama palutud organisatsioonide ettepanekute põhjal. Rühma liikmete asendusliikmed määratakse liikmetega võrdses koguses ja samadel tingimustel. Asendusliige asendab automaatselt liiget, kes puudub või ei saa rühma töös osaleda.

3.   Liikmed määratakse nii, et oleks tagatud tasakaal eri sidusrühmade vahel, ning eelkõige on esindajad järgmistelt aladelt:

| a) | kodanikuühiskond:






  i) | RFID-süsteeme kasutavad lõpptarbijad (kodanikud, tarbijad, patsiendid, töövõtjad); |
| --- | --- | --- |

a)

kodanikuühiskond:

i)

RFID-süsteeme kasutavad lõpptarbijad (kodanikud, tarbijad, patsiendid, töövõtjad);

| ii) | eraelu puutumatust kaitsvad organisatsioonid; |
| --- | --- |

ii)

eraelu puutumatust kaitsvad organisatsioonid;

| b) | huvitatud isikud:






  i) | eri rakendusvaldkondade (nt logistika, autotööstus, lennundus, tervishoid, jaekaubandus, ravimitööstus) esindajad; |
| --- | --- | --- |

b)

huvitatud isikud:

i)

eri rakendusvaldkondade (nt logistika, autotööstus, lennundus, tervishoid, jaekaubandus, ravimitööstus) esindajad;

| ii) | isikud, kes osalevad aktiivselt RFID-süsteemide kasutuselevõtmises (nt RFID mikrokiipide tootjad, pakendite turvaelementide ja nende lugejate projekteerijad ja tootjad; tarkvara ja süsteemide integreerijad, teenusepakkujad, eraelu puutumatuse kaitse ja turvateenuste pakkujad); |
| --- | --- |

ii)

isikud, kes osalevad aktiivselt RFID-süsteemide kasutuselevõtmises (nt RFID mikrokiipide tootjad, pakendite turvaelementide ja nende lugejate projekteerijad ja tootjad; tarkvara ja süsteemide integreerijad, teenusepakkujad, eraelu puutumatuse kaitse ja turvateenuste pakkujad);

| iii) | standardimisasutused. |
| --- | --- |

iii)

standardimisasutused.

4.   Rühma aruteludes kutsutakse vaatlejatena osalema järgmised ametiasutused:

| a) | nende liikmesriikide esindajad, mis on eksperdirühma ametiaja jooksul ELi eesistujariik; |
| --- | --- |

a)

nende liikmesriikide esindajad, mis on eksperdirühma ametiaja jooksul ELi eesistujariik;

| b) | andmekaitseasutuste esindajad. |
| --- | --- |

b)

andmekaitseasutuste esindajad.

5.   Rühma aruteludes kutsutakse vaatlejatena osalema järgmised eksperdid:

| a) | teadlased: uurijad ja praktikud; |
| --- | --- |

a)

teadlased: uurijad ja praktikud;

| b) | tehnoloogiaeksperdid, arvestades eelkõige uue põlvkonna võrgupõhist RFID-tehnoloogiat („Internet of Things” - „asjade Internet”); |
| --- | --- |

b)

tehnoloogiaeksperdid, arvestades eelkõige uue põlvkonna võrgupõhist RFID-tehnoloogiat („Internet of Things” - „asjade Internet”);

| c) | juristid, kes annavad nõu kehtivate õigusaktide kohta. |
| --- | --- |

c)

juristid, kes annavad nõu kehtivate õigusaktide kohta.

6.   Rühma liikmete ametiaeg on kaks aastat ning seda on võimalik pikendada. Nad jäävad ametisse kuni nende asendamiseni või kui nende ametiaeg lõpeb.

7.   Liikmeid, kes ei suuda rühma töös enam tõhusalt osaleda, kes lahkuvad ametist või kes ei täida käesoleva artikli lõigetes 3–5 või asutamislepingu artiklis 287 osutatud tingimusi, võib nende ametiaja lõpuni asendada.

8.   Lõikes 2 osutatud organisatsioonide nimed avaldatakse infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi veebilehel. Liikmete andmed kogutakse kokku, vaadatakse läbi ja avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Töökorraldus

1.   Rühma esimees on komisjoni esindaja.

2.   Kokkuleppel komisjoniga võib luua alarühmi, kes tegelevad eriküsimuste lahendamisega eksperdirühma antud volituste alusel. Sellised alarühmad saadetakse pärast ülesannete täitmist laiali kohe, kui ülesanded on täidetud.

3.   Komisjoni esindaja võib juhul, kui see on kasulik ja/või vajalik, kutsuda rühma või alarühma aruteludes osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

4.   Rühma või alarühma aruteludes osalemisel saadud teavet, mis komisjoni arvates on konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

5.   Rühm ja selle alarühmad kohtuvad tavapäraselt komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab sekretariaaditeenused. Teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad rühma või alarühma koosolekutel osaleda.

6.   Rühm võtab oma töökorra vastu komisjoni poolt vastuvõetud töökorra standardeeskirjade alusel.

7.   Komisjon võib asjaomase dokumendi algkeeles avaldada ükskõik milliseid kokkuvõtteid, järeldusi või väljavõtteid järeldustest või rühma töödokumente.

Artikkel 6

Koosolekute kulud

Komisjon hüvitab liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele eksperdirühma tegevusega seotud reisi- ja vajadusel elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

Liikmetele nende osutatud teenuste eest hüvitist ei maksta.

Koosolekute kulud hüvitatakse aastaeelarve piires, mille eraldavad eksperdirühmale komisjoni asjaomased talitused.

Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse 31. märtsini 2009.

Brüssel, 28. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  KOM(2007) 96 (lõplik).

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

---

LISA

RAADIOSAGEDUSTUVASTUSE (RFID) EKSPERDIRÜHMA TÖÖKORD

Raadiosagedustuvastuse (RFID) EKSPERDIRÜHM,

võttes arvesse komisjoni otsust raadiosagedustuvastuse (RFID) eksperdirühma moodustamise kohta, ja eriti artiklit 1,

võttes arvesse komisjoni avaldatud töökorra standardeeskirju,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE TÖÖKORRA:

Artikkel 1

Koosoleku kokkukutsumine

1.   Töörühma koosoleku kutsub kokku esimees kas omal algatusel või komitee liikmete lihthäälteenamusel põhineval taotlusel pärast seda, kui komisjon on andnud oma nõusoleku.

2.   Kokku võib kutsuda ühiskoosolekuid koos teiste rühmadega, et arutada rühma vastavates vastutusalades tekkivaid küsimusi.

Artikkel 2

Päevakord

1.   Sekretariaat koostab esimehe vastutusel päevakorra ja saadab selle teistele rühma liikmetele.

2.   Rühm võtab päevakorra vastukoosoleku alguses.

Artikkel 3

Dokumentide edastamine rühma liikmetele

1.   Sekretariaat saadab koosolekul osalemise kutse ja päevakorra kavandi rühma liikmetele hiljemalt kolmkümmend kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva.

2.   Sekretariaat saadab rühma arutelude aluseks olevad teemade kavandid ja kõik muud töödokumendid rühma liikmetele hiljemalt neliteist kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva.

3.   Erakorralistel juhtudel võib punktides 1 ja 2 osutatud tähtaega vähendada viie kalendripäevani enne koosoleku kuupäeva.

Artikkel 4

Rühma arvamused

1.   Rühm võtab oma otsused või aruanded reeglina vastu üldise nõusolekuga.

2.   Kui üldist nõusolekut ei saavutata, tuuakse aruandes välja vastandlikud seisukohad ja nende tagapõhi, et erinevad seisukohad oleksid selgelt arusaadavad.

Artikkel 5

Alarühmad

1.   Komisjoniga kooskõlastatult võib ajutiselt luua alarühmi, et uurida eriküsimusi rühmaga kooskõlastatud volituste alusel; alarühmad saadetakse laiali niipea, kui ülesanne on täidetud.

2.   Alarühmad annavad aru rühmale.

Artikkel 6

Kolmandate isikute kaasamine

1.   Komisjoni esindaja võib paluda kindla päevakorras oleva teema pädevusega ekspertidel või vaatlejatel osaleda rühma või alarühma töös, kui see on kasulik ja/või vajalik.

2.   Eksperdid või vaatlejad ei osale rühma arvamuse või aruande vastuvõtmisel.

Artikkel 7

Kirjalik menetlus

1.   Vajadusel annab rühm oma arvamuse eriküsimuses kirjaliku menetluse kaudu. Selle läbiviimiseks saadab sekretariaat rühma liikmetele kavandid sellest, mille kohta rühma arvamust vajatakse, ning kõik muud töödokumendid.

2.   Kui rühma liikmete lihtenamus soovib küsimust arutada koosolekul, lõpetatakse kirjalik menetlus ilma tulemusele jõudmiseta ning esimees kutsub rühma kokku nii ruttu kui võimalik.

Artikkel 8

Sekretariaat

Komisjon tagab rühmale ja artikli 5 punkti 1 alusel loodud alarühmadele sekretariaaditeenuse.

Artikkel 9

Koosolekute kokkuvõtlikud protokollid

Sekretariaat teeb esimehe volitusel päevakorra iga punkti arutlustest ja rühma esitatud arvamustest kokkuvõtliku protokolli. Protokollis ei märgita arutelude käigus esitatud seisukohtade esitajaid isikuliselt. Need on rühma poolt vastu võetud seisukohad.

Artikkel 10

Osalejate registreerimine

Sekretariaat koostab esimehe volitusel igal koosolekul osalejate nimekirja, märkides vajadusel ära asutuse, organisatsiooni või institutsiooni, kuhu osavõtja kuulub.

Artikkel 11

Huvide konfliktide vältimine

1.   Liige, kelle osalemine teatud päevakorrateema arutelus läheb konflikti tema huvidega, teavitab sellest esimeest iga koosoleku alguses.

2.   Liige taandab end sellise huvide konflikti puhul kõnealuse päevakorrateema arutelust ja kõikidest hääletamisest sellel teemal.

Artikkel 12

Kirjavahetus

1.   Rühma tööga seotud kirjavahetus adresseeritakse komisjonile, märkega suunata need rühma esimehele.

2.   Kirjad rühma liikmetele saadetakse selleks ettenähtud e-posti aadressile.

Artikkel 13

Läbipaistvus

1.   Üldise juurdepääsu põhimõtted ja tingimused rühma dokumentidele on samad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (1) üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. Komisjon otsustab neile dokumentidele juurdepääsu soovi üle.

2.   Rühma arutelud on konfidentsiaalsed.

3.   Töörühm võib komisjoniga kooskõlastatult otsustada liikmete lihtenamusega oma arutluste avalikustamise üle üldsusele.

Artikkel 14

Isikuandmete kaitse

Isikuandmeid töödeldakse käesoleva töökorra raames vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 (2) üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

---

(1)  EÜT L 145 31.5.2002, lk 43.

(2)  EÜT L 8 12.1.2001, lk 1.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/31

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/468/ÜVJP,

28. juuni 2007,

Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida tuleb võtta nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida tuleb võtta nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides.

| (2) | Euroopa Liit viib ELi strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit viib ELi strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid.

| (3) | ÜRO peaassamblee poolt 10. septembril 1996 vastu võetud Üldisele Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingule (Comprehensive Nuclear Test Ban Treaty – CTBT) allakirjutanud riigid on otsustanud luua juriidilise isiku staatusega ettevalmistuskomisjoni, et CTBTd kuni Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear Test Ban Treaty Organisation – CTBTO) asutamiseni tõhusalt ellu viia. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO peaassamblee poolt 10. septembril 1996 vastu võetud Üldisele Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingule (Comprehensive Nuclear Test Ban Treaty – CTBT) allakirjutanud riigid on otsustanud luua juriidilise isiku staatusega ettevalmistuskomisjoni, et CTBTd kuni Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear Test Ban Treaty Organisation – CTBTO) asutamiseni tõhusalt ellu viia.

| (4) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. (1) |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. (1)

| (5) | CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne rakendamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia olulised eesmärgid. |
| --- | --- |

(5)

CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne rakendamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia olulised eesmärgid.

| (6) | CTBTO ettevalmistuskomisjon taotleb samasid eesmärke, mis on välja toodud põhjendustes 4 ja 5, ning tegeleb juba vahendite kindlaksmääramisega, mille abil saaks tema kontrollisüsteemi parimal võimalikul viisil tugevdada kontrollisüsteemi rakendamisega seotud allakirjutanud riikide töötajatele õigeaegselt antava ekspertteabe ja koolituse kaudu. Seetõttu on kohane teha CTBTO ettevalmistuskomisjonile ülesandeks käesoleva ühismeetme tehniline rakendamine. |
| --- | --- |

(6)

CTBTO ettevalmistuskomisjon taotleb samasid eesmärke, mis on välja toodud põhjendustes 4 ja 5, ning tegeleb juba vahendite kindlaksmääramisega, mille abil saaks tema kontrollisüsteemi parimal võimalikul viisil tugevdada kontrollisüsteemi rakendamisega seotud allakirjutanud riikide töötajatele õigeaegselt antava ekspertteabe ja koolituse kaudu. Seetõttu on kohane teha CTBTO ettevalmistuskomisjonile ülesandeks käesoleva ühismeetme tehniline rakendamine.

| (7) | Nõukogu võttis 20. märtsil 2006 vastu ühismeetme 2006/243/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. (2) |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 20. märtsil 2006 vastu ühismeetme 2006/243/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. (2)

| (8) | 2006. aasta oktoobris Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt korraldatud tuumakatsetus tõi veelgi selgemalt esile CTBT kiire jõustumise tähtsuse ning CTBTO järelevalve- ja kontrollisüsteemi kiirendatud arendamise vajaduse, |
| --- | --- |

(8)

2006. aasta oktoobris Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt korraldatud tuumakatsetus tõi veelgi selgemalt esile CTBT kiire jõustumise tähtsuse ning CTBTO järelevalve- ja kontrollisüsteemi kiirendatud arendamise vajaduse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   Massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia mõnede osade viivitamatu ja praktilise rakendamise eesmärgil toetab Euroopa Liit Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevust, et edendada järgmisi eesmärke:

| a) | CTBTO järelevalve- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

CTBTO järelevalve- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas;

| b) | CTBTO järelevalve- ja kontrollisüsteemi toimimise tõhustamine, sealhulgas testides ja kinnitades kohapealse kontrolli menetlusi. |
| --- | --- |

b)

CTBTO järelevalve- ja kontrollisüsteemi toimimise tõhustamine, sealhulgas testides ja kinnitades kohapealse kontrolli menetlusi.

2.   Euroopa Liidu toetatavatel projektidel on järgmised konkreetsed eesmärgid:

| a) | nad toetavad võimekuse arendamist väärisgaasi järelevalve ja kontrolli valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

nad toetavad võimekuse arendamist väärisgaasi järelevalve ja kontrolli valdkonnas;

| b) | nad toetavad kohapealse kontrolli valdkonnas toimuva 2008. aasta integreeritud õppuse (IFE08/OSI) ettevalmistamist, läbiviimist ja hindamist. |
| --- | --- |

b)

nad toetavad kohapealse kontrolli valdkonnas toimuva 2008. aasta integreeritud õppuse (IFE08/OSI) ettevalmistamist, läbiviimist ja hindamist.

Projektide läbiviimisest saavad kasu kõik Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingule (CTBT-le) allakirjutanud riigid.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud.

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektid viib läbi CTBTO ettevalmistuskomisjon. Nimetatud komisjon täidab seda ülesannet peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all, kes abistab eesistujariiki. Selleks lepib peasekretär/kõrge esindaja CTBTO ettevalmistuskomisjoniga kokku vajalikes korraldustes.

3.   Eesistujariik, peasekretär/kõrge esindaja ja komisjon teavitavad teineteist korrapäraselt projektide edenemisest, tehes seda kooskõlas oma volitustega.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide rakendamise lähtesumma on 1 670 000 eurot.

2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavaid kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Ühenduse menetlustele ja eeskirjadele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise summad ei jää ühenduse omandisse.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud ELi rahalise abi nõuetekohase rakendamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon CTBTO ettevalmistuskomisjoniga rahastamislepingu, mis teostatakse toetuslepingu vormis. Rahastamislepingus sätestatakse, et CTBTO ettevalmistuskomisjon tagab ELi rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu nii kiiresti kui võimalik pärast käesoleva ühismeetme jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist protsessi käigus ilmnevatest raskustest ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja, annab nõukogule CTBTO ettevalmistuskomisjoni koostatud regulaarsete aruannete põhjal aru käesoleva ühismeetme rakendamise kohta. Kõnealused aruanded on aluseks nõukogu poolt läbiviidavale hindamisele. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud. Komisjon edastab teavet käesoleva ühismeetme rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolev ühismeede kaotab kehtivuse

| a) | 15 kuu möödumisel pärast komisjoni ja CTBTO ettevalmistuskomisjoni vahelise rahastamislepingu sõlmimisest või |
| --- | --- |

a)

15 kuu möödumisel pärast komisjoni ja CTBTO ettevalmistuskomisjoni vahelise rahastamislepingu sõlmimisest või

| b) | 12 kuu möödumisel ühismeetme vastuvõtmisest, kui nimetatud aja jooksul ei ole rahastamislepingut sõlmitud. |
| --- | --- |

b)

12 kuu möödumisel ühismeetme vastuvõtmisest, kui nimetatud aja jooksul ei ole rahastamislepingut sõlmitud.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 28. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GABRIEL

---

(1)  ELT L 302, 20.11.2003, lk 34.

1

(2)  ELT L 88, 25.3.2006, lk 68.

2

---

LISA

Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamiseks selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames antav ELi toetus

I.   Sissejuhatus

2006. aasta oktoobris Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRV) poolt teatavaks tehtud tuumakatsetused tõid lisaks lepingu kiire jõustumise tähtsusele esile ka vajaduse Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu (CTBT) kontrollisüsteemi kiireks loomiseks. Kõnealune sündmus kujutas endast ajutise tehnilise sekretariaadi kogu süsteemi hõlmavat reaalset proovilepanekut ning rõhutas potentsiaalset väärtust, mida ülemaailmne kontrollisüsteem võib CTBT-le allakirjutanud riikidele anda. Kõnealune sündmus näitas CTBT kontrollimiskorra tehnilist asjakohasust, sealhulgas kinnitatud ja tõhusate kohapealsete kontrollide tähtsust. Antud projekti ettepaneku puhul on ajutine tehniline sekretariaat kindlaks teinud järelevalve- ja kontrollivõimekuse valdkonna asjaolud, millele tuleb pöörata erilist tähelepanu, võttes arvesse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtumi käigus omandatud kogemusi. Ettepanek põhineb järgmisel kahel komponendil:

| a) | väärisgaasid; |
| --- | --- |

a)

väärisgaasid;

| b) | 2008. aasta integreeritud õppus (IFE 08/OSI). |
| --- | --- |

b)

2008. aasta integreeritud õppus (IFE 08/OSI).

II.   Projektide kirjeldus

1)   Väärisgaase käsitlev projekt; ajutise tehnilise sekretariaadi oskuste parandamine väärisgaaside mõõtmise valdkonnas.

| a) | Rahvusvaheline seiresüsteem on tänaseks saavutanud taseme, kus töös on umbes 2/3 seirejaamadest. Süsteemi loomist peetakse esmatähtsaks ning eesmärk on saavutada 2008. aasta alguseks olukord, kus töös on kuni 90 % seirejaamadest. Ajutise tehnilise sekretariaadi seismilised põhi- ja abijaamad registreerisid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtumi ning andsid lepingule allakirjutanud riikidele usaldusväärseid arvandmeid kõnealuse sündmuse aja, asukoha ja suuruse kohta. Seismiliste jaamade süsteem on tänaseks saavutanud ligikaudselt 80 % ulatuses nõutava taseme. |
| --- | --- |

a)

Rahvusvaheline seiresüsteem on tänaseks saavutanud taseme, kus töös on umbes 2/3 seirejaamadest. Süsteemi loomist peetakse esmatähtsaks ning eesmärk on saavutada 2008. aasta alguseks olukord, kus töös on kuni 90 % seirejaamadest. Ajutise tehnilise sekretariaadi seismilised põhi- ja abijaamad registreerisid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtumi ning andsid lepingule allakirjutanud riikidele usaldusväärseid arvandmeid kõnealuse sündmuse aja, asukoha ja suuruse kohta. Seismiliste jaamade süsteem on tänaseks saavutanud ligikaudselt 80 % ulatuses nõutava taseme.

| b) | Siiski tuleb tõhustada selliste jaamade tegevuse taset, mis on lepingu jõustumise ajal võimelised teostama seiret asjaomaste väärisgaaside olemasolu kohta atmosfääris. Praeguseks on tööd alustanud või ehitamisel 10 prototüüpjaama, mis on 25 % lepingu jõustumise ajaks ettenähtud jaamade arvust. Kõnealused jaamad annavad ajutise tehnilise sekretariaadi väärisgaaside katseprojekti raames katselisi ja esialgseid mõõtmistulemusi. Tuletatakse meelde, et kõnealune uurimistegevus ja arenguprogramm põhinevad neljal tehnoloogial, mille kasutamiseks on ettepaneku teinud järgmised neli riiki: Prantsusmaa, Venemaa, Rootsi ja Ameerika Ühendriigid. Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtumi järgselt on mitmed lepingule allakirjutanud riigid, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriigid, väljendanud oma arvamust, et ajutise tehnilise sekretariaadi võimekust teostada väärisgaaside olemasolu alast seiret tuleks tugevdada. |
| --- | --- |

b)

Siiski tuleb tõhustada selliste jaamade tegevuse taset, mis on lepingu jõustumise ajal võimelised teostama seiret asjaomaste väärisgaaside olemasolu kohta atmosfääris. Praeguseks on tööd alustanud või ehitamisel 10 prototüüpjaama, mis on 25 % lepingu jõustumise ajaks ettenähtud jaamade arvust. Kõnealused jaamad annavad ajutise tehnilise sekretariaadi väärisgaaside katseprojekti raames katselisi ja esialgseid mõõtmistulemusi. Tuletatakse meelde, et kõnealune uurimistegevus ja arenguprogramm põhinevad neljal tehnoloogial, mille kasutamiseks on ettepaneku teinud järgmised neli riiki: Prantsusmaa, Venemaa, Rootsi ja Ameerika Ühendriigid. Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtumi järgselt on mitmed lepingule allakirjutanud riigid, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriigid, väljendanud oma arvamust, et ajutise tehnilise sekretariaadi võimekust teostada väärisgaaside olemasolu alast seiret tuleks tugevdada.

| c) | Väärisgaaside seire on peamine ja väga tundlik tehnoloogia maa ja vee all teostatud tuumaplahvatuste avastamiseks. Väärisgaaside seire on koos radionukliidsete osakeste järelevalvega ainus kontrollitehnoloogia, mis omab potentsiaali anda eksimatuid tõendeid tuumaplahvatuse toimumisest. |
| --- | --- |

c)

Väärisgaaside seire on peamine ja väga tundlik tehnoloogia maa ja vee all teostatud tuumaplahvatuste avastamiseks. Väärisgaaside seire on koos radionukliidsete osakeste järelevalvega ainus kontrollitehnoloogia, mis omab potentsiaali anda eksimatuid tõendeid tuumaplahvatuse toimumisest.

| d) | Ajutise tehnilise sekretariaadi praeguse ja tulevase väärisgaaside taseme mõõtmisvõimekuse kvaliteedi ja täpsuse tagamiseks on silmapaistvalt tähtis teada „väärisgaaside fooni” taset, mille olemasolu võib eeldada maailma teistes piirkondades, kus praegu jaamasid ei ole. Seetõttu tuleb välja töötada väärisgaaside mõõtmissüsteemi poolt avastatud sündmuste liigitusmeetod. Selle saavutamiseks ja praeguseks teadmata arvandmete osas vastuse saamiseks on parimaks viisiks väärisgaaside taseme kohapealsed mõõtmised. Ajutise tehnilise sekretariaadi väärisgaaside katseprojekti jaamad koguvad praegu andmeid Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aasias ja Okeaanias. Samas on Lõuna-Aasias, Pärsia lahe piirkonnas ja Lõuna-Aafrikas tuumarajatised, kuid ei ole andmeid kiirgusksenooni fooni kohta. Lisaks on Euroopas vaja läbi viia mõõtmised spetsiifilistes asukohtades, nt radiofarmatseutiliste tehaste või tuumaelektrijaamade lähistel. |
| --- | --- |

d)

Ajutise tehnilise sekretariaadi praeguse ja tulevase väärisgaaside taseme mõõtmisvõimekuse kvaliteedi ja täpsuse tagamiseks on silmapaistvalt tähtis teada „väärisgaaside fooni” taset, mille olemasolu võib eeldada maailma teistes piirkondades, kus praegu jaamasid ei ole. Seetõttu tuleb välja töötada väärisgaaside mõõtmissüsteemi poolt avastatud sündmuste liigitusmeetod. Selle saavutamiseks ja praeguseks teadmata arvandmete osas vastuse saamiseks on parimaks viisiks väärisgaaside taseme kohapealsed mõõtmised. Ajutise tehnilise sekretariaadi väärisgaaside katseprojekti jaamad koguvad praegu andmeid Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aasias ja Okeaanias. Samas on Lõuna-Aasias, Pärsia lahe piirkonnas ja Lõuna-Aafrikas tuumarajatised, kuid ei ole andmeid kiirgusksenooni fooni kohta. Lisaks on Euroopas vaja läbi viia mõõtmised spetsiifilistes asukohtades, nt radiofarmatseutiliste tehaste või tuumaelektrijaamade lähistel.

| e) | Sel eesmärgil tuleks läbi viia mõõtmised tuumaelektrijaamade või radiofarmatseutiliste tehaste lähistel, et saada andmeid teoreetiliste kiirgusmudelite, keskmist kiirgust käsitleva aruandluse ja reaalsete katsemõõtmiste tulemuste põhjal saadud kiirgustasemete omavahelise erinevuse kohta. Lisaks tuleb uurida väärisgaaside fooni taset maailma teistes piirkondades, kus praegu jaamasid ei ole. |
| --- | --- |

e)

Sel eesmärgil tuleks läbi viia mõõtmised tuumaelektrijaamade või radiofarmatseutiliste tehaste lähistel, et saada andmeid teoreetiliste kiirgusmudelite, keskmist kiirgust käsitleva aruandluse ja reaalsete katsemõõtmiste tulemuste põhjal saadud kiirgustasemete omavahelise erinevuse kohta. Lisaks tuleb uurida väärisgaaside fooni taset maailma teistes piirkondades, kus praegu jaamasid ei ole.

| f) | Et saavutada vajalik võimekuste suurendamine eespool nimetatud väärisgaaside valdkonnas, taotleb ajutine tehniline sekretariaat toetust järgmisele projektile.






  i) | Nelja mõõtmisotstarbelise väliekspeditsiooni läbiviimine, seejuures on iga ekspeditsiooni kestus ligikaudu neli kuud. Iga ekspeditsiooni käigus registreeritakse umbes kolme nädala vältel ksenooni foon mitmes punktis, mille kaugus baaslaagrist on vahemikus 500–2 500 kilomeetrit. Lisaks tuleks igas mõõtmispunktis läbi viia detektori fooni mõõtmine. Samuti on tulevikus rahvusvahelise seiresüsteemi jaamade loomisel võimalik kasutada mõningaid mõõtmistulemusi mõõtmispunkti fooni kindlakstegemiseks. Kõiki nimetatud tegevusi viiakse läbi tihedas koostöös asjaomaste ilmaennustuse asutustega. |
| --- | --- | --- |

f)

Et saavutada vajalik võimekuste suurendamine eespool nimetatud väärisgaaside valdkonnas, taotleb ajutine tehniline sekretariaat toetust järgmisele projektile.

i)

Nelja mõõtmisotstarbelise väliekspeditsiooni läbiviimine, seejuures on iga ekspeditsiooni kestus ligikaudu neli kuud. Iga ekspeditsiooni käigus registreeritakse umbes kolme nädala vältel ksenooni foon mitmes punktis, mille kaugus baaslaagrist on vahemikus 500–2 500 kilomeetrit. Lisaks tuleks igas mõõtmispunktis läbi viia detektori fooni mõõtmine. Samuti on tulevikus rahvusvahelise seiresüsteemi jaamade loomisel võimalik kasutada mõningaid mõõtmistulemusi mõõtmispunkti fooni kindlakstegemiseks. Kõiki nimetatud tegevusi viiakse läbi tihedas koostöös asjaomaste ilmaennustuse asutustega.

| ii) | Mõõtmised viiakse läbi Euroopas toodetud mobiilsete väärisgaaside mõõtmisseadmetega (Rootsi SAUNA ja/või Prantsusmaa SPALAX süsteemid), mida ajutisele tehnilisele sekretariaadile laenatakse käesoleva ühismeetme kehtivusajal tasuta. |
| --- | --- |

ii)

Mõõtmised viiakse läbi Euroopas toodetud mobiilsete väärisgaaside mõõtmisseadmetega (Rootsi SAUNA ja/või Prantsusmaa SPALAX süsteemid), mida ajutisele tehnilisele sekretariaadile laenatakse käesoleva ühismeetme kehtivusajal tasuta.

| iii) | Prantsusmaa süsteem SPALAX on väga hästi toimiv süsteem, mida on mitme aasta jooksul kasutatud mitmes jaamas (sealhulgas rahvusvahelise seiresüsteemi jaamades). Kõnealusel süsteemil on olemas ka mobiilne mudel, mis annab sama täpseid andmeid. Ekspeditsioonide ajal võib sõltuvalt piirkonna logistilistest tingimustest süsteemi erinevatesse mõõtmispunktidesse transportida kas tervikuna või selle baaslaagris lahti võtta eraldi transporditavateks proovi- ja detektormooduliks. |
| --- | --- |

iii)

Prantsusmaa süsteem SPALAX on väga hästi toimiv süsteem, mida on mitme aasta jooksul kasutatud mitmes jaamas (sealhulgas rahvusvahelise seiresüsteemi jaamades). Kõnealusel süsteemil on olemas ka mobiilne mudel, mis annab sama täpseid andmeid. Ekspeditsioonide ajal võib sõltuvalt piirkonna logistilistest tingimustest süsteemi erinevatesse mõõtmispunktidesse transportida kas tervikuna või selle baaslaagris lahti võtta eraldi transporditavateks proovi- ja detektormooduliks.

| iv) | Rootsi SAUNA süsteem on juba kasutusel olnud mitme väliekspeditsiooni käigus ning on seega kõrgelt hinnatud. Süsteem annab andmeid, mille avastamiskünnis on nelja asjaomase isotoobi osas sarnane rahvusvahelise seiresüsteemi (SAUNA-II) omaga ning andmeid on seetõttu võimalik otse kasutada rahvusvahelise seiresüsteemi mõõtmisstsenaariumis. Iga ekspeditsiooni käigus paigaldatakse baaslaager ühte asukohta ja mobiilsed katsemõõtmised viiakse läbi selle lähedal asuvas kahes või kolmes mõõtmispunktis. |
| --- | --- |

iv)

Rootsi SAUNA süsteem on juba kasutusel olnud mitme väliekspeditsiooni käigus ning on seega kõrgelt hinnatud. Süsteem annab andmeid, mille avastamiskünnis on nelja asjaomase isotoobi osas sarnane rahvusvahelise seiresüsteemi (SAUNA-II) omaga ning andmeid on seetõttu võimalik otse kasutada rahvusvahelise seiresüsteemi mõõtmisstsenaariumis. Iga ekspeditsiooni käigus paigaldatakse baaslaager ühte asukohta ja mobiilsed katsemõõtmised viiakse läbi selle lähedal asuvas kahes või kolmes mõõtmispunktis.

| v) | Iga mõõtmisekspeditsiooni läbiviimine eeldab:






  — | ettevalmistusi ja hoolikat logistikat (seadmete hooldus, logistiline planeerimine, kokkulepped kohalike institutsioonidega, transport jne); |
| --- | --- | --- |

v)

Iga mõõtmisekspeditsiooni läbiviimine eeldab:

—

ettevalmistusi ja hoolikat logistikat (seadmete hooldus, logistiline planeerimine, kokkulepped kohalike institutsioonidega, transport jne);

| — | paigaldamist, kalibreerimist ja andmete kogumist; |
| --- | --- |

—

paigaldamist, kalibreerimist ja andmete kogumist;

| — | seadmete kalibreerimist, pakkimist, transporti tagasi koju; |
| --- | --- |

—

seadmete kalibreerimist, pakkimist, transporti tagasi koju;

| — | andmete analüüsi. |
| --- | --- |

—

andmete analüüsi.

| vi) | Kõnealuse projekti eeldatavad kuluelemendid sisaldavad:






  — | personali- (sealhulgas logistikaküsimustega tegelev ajutine abitöötaja) ja reisikulusid; |
| --- | --- | --- |

vi)

Kõnealuse projekti eeldatavad kuluelemendid sisaldavad:

—

personali- (sealhulgas logistikaküsimustega tegelev ajutine abitöötaja) ja reisikulusid;

| — | seadmetega seotud kulusid (nt proovide võtmise sammaste või samaväärse valmistamine, katkestamatu toiteallikaga varustamine); |
| --- | --- |

—

seadmetega seotud kulusid (nt proovide võtmise sammaste või samaväärse valmistamine, katkestamatu toiteallikaga varustamine);

| — | tarvikutega seotud kulusid (nt elekter ja heelium); |
| --- | --- |

—

tarvikutega seotud kulusid (nt elekter ja heelium);

| — | teenuste ja varuosadega seotud kulusid; |
| --- | --- |

—

teenuste ja varuosadega seotud kulusid;

| — | seadmete transpordiga seotud kulusid; |
| --- | --- |

—

seadmete transpordiga seotud kulusid;

| — | kohaliku transpordi ja logistikaga seotud kulusid; |
| --- | --- |

—

kohaliku transpordi ja logistikaga seotud kulusid;

| — | hindamisseminariga seotud kulusid. |
| --- | --- |

—

hindamisseminariga seotud kulusid.

| g) | Mõõtmiste läbiviimist kavandatakse järgmistes piirkondades: Euroopa (1), Pärsia lahe piirkond (2), Lõuna-Aafrika (3) ja Lõuna-Aasia (4). Piirkonnas 3 ja osaliselt ka piirkonnas 1 toimuvaid mõõtmisi teostatakse eeldatavalt CEA (Prantsusmaa) seadmetega ning piirkondades 2 ja 4 ja osaliselt ka piirkonnas 1 toimuvaid mõõtmisi teostatakse eeldatavalt FOI (Rootsi) seadmetega. |
| --- | --- |

g)

Mõõtmiste läbiviimist kavandatakse järgmistes piirkondades: Euroopa (1), Pärsia lahe piirkond (2), Lõuna-Aafrika (3) ja Lõuna-Aasia (4). Piirkonnas 3 ja osaliselt ka piirkonnas 1 toimuvaid mõõtmisi teostatakse eeldatavalt CEA (Prantsusmaa) seadmetega ning piirkondades 2 ja 4 ja osaliselt ka piirkonnas 1 toimuvaid mõõtmisi teostatakse eeldatavalt FOI (Rootsi) seadmetega.

| h) | Käesoleva projekti läbiviimiseks vajalikud seadmed antakse tasuta CEA (Prantsusmaa) ja FOI (Rootsi) poolt, kellega ajutine tehniline sekretariaat sõlmib projekti kehtivuse ja tegevuse ajaks lepingu. |
| --- | --- |

h)

Käesoleva projekti läbiviimiseks vajalikud seadmed antakse tasuta CEA (Prantsusmaa) ja FOI (Rootsi) poolt, kellega ajutine tehniline sekretariaat sõlmib projekti kehtivuse ja tegevuse ajaks lepingu.

| i) | Käesoleva projekti eeldatav kestus on umbes üks aasta kuni poolteist aastat. |
| --- | --- |

i)

Käesoleva projekti eeldatav kestus on umbes üks aasta kuni poolteist aastat.

| j) | Eeldatav kulude prognoos: 960 507 eurot. |
| --- | --- |

j)

Eeldatav kulude prognoos: 960 507 eurot.

2)   Kohapealset kontrolli käsitlev projekt; 2008. aasta integreeritud õppuse ettevalmistamise toetamine.

| a) | Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtum rõhutas taas kohapealsete kontrollide tähtsust, mis on CTBT kontrollisüsteemi võtmetähtsusega sambaks. Kuigi rahvusvahelise seiresüsteemi ja Rahvusvahelise Andmekeskuse poolt süsteemi ajutise toimimise ja testimise raames edastatud andmed Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtumi kohta olid väga väärtuslikud ja usaldusväärsed, on lõplikku selgust vahejuhtumi kohta võimalik saada üksnes kohapealse kontrolli kaudu kindlaksmääratud asukohas. Ettevalmistuskomisjoni üheks tähtsaimaks ülesandeks on lepingu jõustumise ajaks saavutada kohapealsete kontrollide süsteemi toimimisvalmiduse kõrgeim tase. |
| --- | --- |

a)

Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtum rõhutas taas kohapealsete kontrollide tähtsust, mis on CTBT kontrollisüsteemi võtmetähtsusega sambaks. Kuigi rahvusvahelise seiresüsteemi ja Rahvusvahelise Andmekeskuse poolt süsteemi ajutise toimimise ja testimise raames edastatud andmed Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahejuhtumi kohta olid väga väärtuslikud ja usaldusväärsed, on lõplikku selgust vahejuhtumi kohta võimalik saada üksnes kohapealse kontrolli kaudu kindlaksmääratud asukohas. Ettevalmistuskomisjoni üheks tähtsaimaks ülesandeks on lepingu jõustumise ajaks saavutada kohapealsete kontrollide süsteemi toimimisvalmiduse kõrgeim tase.

| b) | Ettevalmistuskomisjoni poliitikakujundamisorganid, eelkõige töörühm B, on korduvalt rõhutanud, et vajaliku valmidustaseme saavutamiseks on kõige tõhusam moodus kohapealsete kontrollide õppuste läbiviimine. Esimene selline suuremahuline õppus, 2008. aasta integreeritud õppus (IFE08), toimub 2008. aasta septembris Kasahstanis. Tegemist on esimese katsega jäljendada reaalset kohapealset kontrolli, integreerides kohapealsete kontrollide süsteemi peamised kolm sammast, milleks on:






  i) | väljaõppe saanud inspektorid (umbes 50); |
| --- | --- | --- |

b)

Ettevalmistuskomisjoni poliitikakujundamisorganid, eelkõige töörühm B, on korduvalt rõhutanud, et vajaliku valmidustaseme saavutamiseks on kõige tõhusam moodus kohapealsete kontrollide õppuste läbiviimine. Esimene selline suuremahuline õppus, 2008. aasta integreeritud õppus (IFE08), toimub 2008. aasta septembris Kasahstanis. Tegemist on esimese katsega jäljendada reaalset kohapealset kontrolli, integreerides kohapealsete kontrollide süsteemi peamised kolm sammast, milleks on:

i)

väljaõppe saanud inspektorid (umbes 50);

| ii) | kohapealsete kontrollide seadmed; |
| --- | --- |

ii)

kohapealsete kontrollide seadmed;

| iii) | kohapealsete kontrollide käsiraamatu testimine. |
| --- | --- |

iii)

kohapealsete kontrollide käsiraamatu testimine.

| c) | IFE08 kõikehõlmavad ettevalmistused ja edukas läbiviimine on kohapealsete kontrollide süsteemi lähitulevikus käivitamise eelduseks. IFE08 tulemuste hindamine ja selle käigus omandatud kogemused annavad ajutisele tehnilisele sekretariaadile vajalikud teadmised selle osas, milliseid meetmeid tuleb veel võtta, et saavutada kohapealsete kontrollide süsteemi toimimisvalmidus. IFE08 edukaks läbiviimiseks on vaja asjaomaste ressursside (rahaliste- ja inimressursside) kättesaadavust ning lepingule allakirjutanud riikide mitterahalisi sissemakseid, mis tehakse seadmete, koolituse ja logistilise abi vormis. |
| --- | --- |

c)

IFE08 kõikehõlmavad ettevalmistused ja edukas läbiviimine on kohapealsete kontrollide süsteemi lähitulevikus käivitamise eelduseks. IFE08 tulemuste hindamine ja selle käigus omandatud kogemused annavad ajutisele tehnilisele sekretariaadile vajalikud teadmised selle osas, milliseid meetmeid tuleb veel võtta, et saavutada kohapealsete kontrollide süsteemi toimimisvalmidus. IFE08 edukaks läbiviimiseks on vaja asjaomaste ressursside (rahaliste- ja inimressursside) kättesaadavust ning lepingule allakirjutanud riikide mitterahalisi sissemakseid, mis tehakse seadmete, koolituse ja logistilise abi vormis.

| d) | IFE08 ettevalmistamise praeguses faasis on ajutine tehniline sekretariaat kindlaks teinud järgmised valdkonnad, milles on eriti oluline saada toetust lepingule allakirjutanud riikidelt.






  i) | Transport

  IFE08 läbiviimiseks on vaja transportida 20–30 tonni seadmeid Viinist Kasahstani piiripunkti. Lisaks peab IFE08 asukohta reisima 80 isikut (40 inspektorit ja 40 teist isikut, sealhulgas õppuse juhtkond, kontrollirühm, vaatlejad ja hindajad). Lepingule allakirjutanud riikide poolt tõenäoliselt heakskiidetavas IFE08 eelarves nähakse ette kokkuhoid, mis saavutatakse seadmete maatranspordi kasutamisega. Ajutise tehnilise sekretariaadi hinnangul toob see endaga siiski kaasa tõsiseid puudusi, eelkõige transpordi kestuse ja usaldusväärsuse osas ning kohapealsete kontrollide seadmete ohutuse ja julgeoleku osas. Kohapealsete kontrollide ekspertide nõuanderühm (mis abistab ajutist tehnilist sekretariaati IFE08 ettevalmistamisel) kinnitas kõnealust hinnangut oma 5.–6. detsembri 2006. aasta koosolekul. Seetõttu taotleb ajutine tehniline sekretariaat toetust, et kasutada seadmete ja personali õhutransporti Kasahstani ja sealt tagasi. Võttes arvesse IFE08 logistilisi ja operatiivvajadusi ning vastuvõtjariigiga sõlmitud kokkuleppeid, võib osutuda vajalikuks kasutada õhutranspordi organiseerimisel äriühinguid, mis ei ole registreeritud ELis. |
| --- | --- | --- |

d)

IFE08 ettevalmistamise praeguses faasis on ajutine tehniline sekretariaat kindlaks teinud järgmised valdkonnad, milles on eriti oluline saada toetust lepingule allakirjutanud riikidelt.

i)

Transport

IFE08 läbiviimiseks on vaja transportida 20–30 tonni seadmeid Viinist Kasahstani piiripunkti. Lisaks peab IFE08 asukohta reisima 80 isikut (40 inspektorit ja 40 teist isikut, sealhulgas õppuse juhtkond, kontrollirühm, vaatlejad ja hindajad). Lepingule allakirjutanud riikide poolt tõenäoliselt heakskiidetavas IFE08 eelarves nähakse ette kokkuhoid, mis saavutatakse seadmete maatranspordi kasutamisega. Ajutise tehnilise sekretariaadi hinnangul toob see endaga siiski kaasa tõsiseid puudusi, eelkõige transpordi kestuse ja usaldusväärsuse osas ning kohapealsete kontrollide seadmete ohutuse ja julgeoleku osas. Kohapealsete kontrollide ekspertide nõuanderühm (mis abistab ajutist tehnilist sekretariaati IFE08 ettevalmistamisel) kinnitas kõnealust hinnangut oma 5.–6. detsembri 2006. aasta koosolekul. Seetõttu taotleb ajutine tehniline sekretariaat toetust, et kasutada seadmete ja personali õhutransporti Kasahstani ja sealt tagasi. Võttes arvesse IFE08 logistilisi ja operatiivvajadusi ning vastuvõtjariigiga sõlmitud kokkuleppeid, võib osutuda vajalikuks kasutada õhutranspordi organiseerimisel äriühinguid, mis ei ole registreeritud ELis.

| ii) | Tegutsevate baaslaagrite asutamine

  IFE08 käigus peab ajutine tehniline sekretariaat asutama kaks baaslaagrit kontrollimiste piirkonnast eemalasuval Semipalatinski endise nõukogude tuumakatsetuskoha territooriumil. Esimene baaslaager on mõeldud kontrollirühma majutamiseks, teine baaslaager IFE08 hindajate ja vaatlejate majutamiseks. Kõnealused baaslaagrid on varustatud vajaliku infrastruktuuriga nagu kontorid, sidevahendid jne, toimivad IFE08 peakorterina ning täidavad olulist ülesannet kontrollipiirkonnas tehtava tegevuse läbiviimisel ja selle üle kontrolli teostamisel. Ajutine tehniline sekretariaat suudab kindlaks määrata ressursid, mis on vajalikud, et asutada esimene baaslaager, mis on mõeldud kontrollirühma majutamiseks. Korraline eelarve ei võimalda siiski asutada teist baaslaagrit. Seetõttu tuleks teise baaslaagri asutamiseks kasutada ressursse, mida ei saa katta IFE08 eelarvest. Kaugelasuva infrastruktuuri kasutamine toob endaga kaasa ajakaotuse transpordi käigus, sellega seonduvad täiendavad kulud ning õppuste läbiviimise eesmärgil kasulikult kasutatavate töötundide arvu vähenemise. |
| --- | --- |

ii)

Tegutsevate baaslaagrite asutamine

IFE08 käigus peab ajutine tehniline sekretariaat asutama kaks baaslaagrit kontrollimiste piirkonnast eemalasuval Semipalatinski endise nõukogude tuumakatsetuskoha territooriumil. Esimene baaslaager on mõeldud kontrollirühma majutamiseks, teine baaslaager IFE08 hindajate ja vaatlejate majutamiseks. Kõnealused baaslaagrid on varustatud vajaliku infrastruktuuriga nagu kontorid, sidevahendid jne, toimivad IFE08 peakorterina ning täidavad olulist ülesannet kontrollipiirkonnas tehtava tegevuse läbiviimisel ja selle üle kontrolli teostamisel. Ajutine tehniline sekretariaat suudab kindlaks määrata ressursid, mis on vajalikud, et asutada esimene baaslaager, mis on mõeldud kontrollirühma majutamiseks. Korraline eelarve ei võimalda siiski asutada teist baaslaagrit. Seetõttu tuleks teise baaslaagri asutamiseks kasutada ressursse, mida ei saa katta IFE08 eelarvest. Kaugelasuva infrastruktuuri kasutamine toob endaga kaasa ajakaotuse transpordi käigus, sellega seonduvad täiendavad kulud ning õppuste läbiviimise eesmärgil kasulikult kasutatavate töötundide arvu vähenemise.

| iii) | IFE08 hindamisseminar

  Eesmärk: tõhustada 2008. aasta detsembris läbiviidava IFE08 hindamist ja tulemuslikkust. Hindamisseminar annab ekspertidele võimaluse vaadata läbi ja arutada õppuse vahetuid tulemusi, et aidata ajutisel tehnilisel sekretariaadil koostada esialgset aruannet, mis esitatakse 2009. aastal asetleidvale töörühma B esimesele koosolekule, ning et määrata kindlaks ajutise tehnilise sekretariaadi edasiste jõupingutuste prioriteedid. Lisaks saab eeldada, et eksperdid käsitlevad seminari käigus IFE08 käigus saadud väärtuslikke kogemusi ning määratlevad esialgsed suunised õppuste järgmise tsükli läbiviimiseks. Seminaril käsitletakse järgmisi küsimusi:






  — | logistika, sealhulgas baaslaagri asutamine ja toimimine; |
| --- | --- | --- |

iii)

IFE08 hindamisseminar

Eesmärk: tõhustada 2008. aasta detsembris läbiviidava IFE08 hindamist ja tulemuslikkust. Hindamisseminar annab ekspertidele võimaluse vaadata läbi ja arutada õppuse vahetuid tulemusi, et aidata ajutisel tehnilisel sekretariaadil koostada esialgset aruannet, mis esitatakse 2009. aastal asetleidvale töörühma B esimesele koosolekule, ning et määrata kindlaks ajutise tehnilise sekretariaadi edasiste jõupingutuste prioriteedid. Lisaks saab eeldada, et eksperdid käsitlevad seminari käigus IFE08 käigus saadud väärtuslikke kogemusi ning määratlevad esialgsed suunised õppuste järgmise tsükli läbiviimiseks. Seminaril käsitletakse järgmisi küsimusi:

—

logistika, sealhulgas baaslaagri asutamine ja toimimine;

| — | meeskonna juhtimine; |
| --- | --- |

—

meeskonna juhtimine;

| — | suhted inspekteeritava riigiga, sealhulgas eelkõige konfidentsiaalsus ja kontrollitud juurdepääs andmetele; |
| --- | --- |

—

suhted inspekteeritava riigiga, sealhulgas eelkõige konfidentsiaalsus ja kontrollitud juurdepääs andmetele;

| — | visuaalne vaatlus, sealhulgas ülelendamise ajal; |
| --- | --- |

—

visuaalne vaatlus, sealhulgas ülelendamise ajal;

| — | seismilised küsimused; |
| --- | --- |

—

seismilised küsimused;

| — | geofüüsilised tehnoloogiad; |
| --- | --- |

—

geofüüsilised tehnoloogiad;

| — | tervisekaitse ja ohutus; |
| --- | --- |

—

tervisekaitse ja ohutus;

| — | sidepidamine; |
| --- | --- |

—

sidepidamine;

| — | navigatsioon. |
| --- | --- |

—

navigatsioon.

Lisaks tuleks koostöös hindajate sekretariaadiga arutada õppuse enda hindamist.

| e) | IFE08 läbiviimist toetava kahe projekti eeldatav kulu on järgmine:






  250 000 eurot | (õhutransport kaubanduslikel alustel. Lahenduseks võib olla mitterahaline sissemakse nt kaubalennuki tšarterlennu kujul) |
| --- | --- | --- |
| 269 249 eurot | (teise tegutseva baaslaagri rent, püstipanek ja käivitamine) |
| 152 965 eurot | IFE08 hindamisseminar |
| 672 214 eurot | (kokku) |

e)

IFE08 läbiviimist toetava kahe projekti eeldatav kulu on järgmine:

250 000 eurot

(õhutransport kaubanduslikel alustel. Lahenduseks võib olla mitterahaline sissemakse nt kaubalennuki tšarterlennu kujul)

269 249 eurot

(teise tegutseva baaslaagri rent, püstipanek ja käivitamine)

152 965 eurot

IFE08 hindamisseminar

672 214 eurot

(kokku)

III.   Kestus

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 15 kuud.

IV.   Abisaajad

Käesolevas ühismeetmes ettenähtud projektide (mis tugevdavad CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollivõimekust) abisaajateks on kõik CTBT lepingule allakirjutanud riigid.

V.   Rakendusüksus

Projektide rakendamine tehakse ülesandeks CTBTO ettevalmistuskomisjonile. Projektide rakendamises osalevad vahetult CTBTO ettevalmistuskomisjoni ajutise tehnilise sekretariaadi töötajad, CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuses osalevate allakirjutanud riikide eksperdid või töövõtjad. Töövõtjate kasutamise korral viib CTBTO ettevalmistuskomisjon käesoleva ühismeetme raames teostatavad kaupade, tööde või teenuste hanked läbi vastavalt rahastamislepingule, mis sõlmitakse Euroopa Komisjoni ja CTBTO ettevalmistuskomisjoni vahel.

Rakendusüksus koostab:

| a) | vahearuande pärast kuue kuu möödumist projektide teostamise algusest; |
| --- | --- |

a)

vahearuande pärast kuue kuu möödumist projektide teostamise algusest;

| b) | lõpparuande hiljemalt üks kuu enne projektide teostamise lõppemist. |
| --- | --- |

b)

lõpparuande hiljemalt üks kuu enne projektide teostamise lõppemist.

Aruanded saadetakse eesistujariigile, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.

VI.   Kolmandad osapooled

Projekte rahastatakse 100 % ulatuses käesoleva ühismeetme alusel. CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuses osalevate CTBTle allakirjutanud riikide eksperte võib lugeda kolmandateks osapoolteks. Nad töötavad vastavalt CTBTO ettevalmistuskomisjoni ekspertide töö standardeeskirjadele.

VII.   Vajalike rahaliste vahendite hinnanguline suurus

ELi toetusest rahastatakse käesolevas lisas kirjeldatud projekti rakendamist täies mahus. Kulude prognoos on järgmine:

| Väärisgaase käsitlev projekt: | 960 507 eurot |
| --- | --- |
| Kohapealset kontrolli käsitlev projekt: | 672 214 eurot |
| Kokku: | 1 632 721 eurot |

Väärisgaase käsitlev projekt:

960 507 eurot

Kohapealset kontrolli käsitlev projekt:

672 214 eurot

Kokku:

1 632 721 eurot

Lisaks on projekti sisse arvestatud ettenägematute kulude reserv 3 % abikõlblikest kuludest (kogusummas 37 279 eurot).

VIII.   Projektide kulusid kattev lähtesumma

Projekti kogumaksumus on 1 670 000 eurot.

---

| 6.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/39

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2007/469/ÜVJP,

28. juuni 2007,

mis käsitleb keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni (CWC) 2008. aasta läbivaatamiskonverentsi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsioon (CWC) jõustus 29. aprillil 1997. Konventsiooni eesmärk on osalisriikide poolt keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, omandamise, varumise, säilitamise, üleandmise või kasutamise keelamise abil ühe massihävitusrelvade kategooria täielik kaotamine. Osalisriigid peavad omalt poolt võtma kõik vajalikud meetmed nimetatud keelu jõustamiseks tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsioon (CWC) jõustus 29. aprillil 1997. Konventsiooni eesmärk on osalisriikide poolt keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, omandamise, varumise, säilitamise, üleandmise või kasutamise keelamise abil ühe massihävitusrelvade kategooria täielik kaotamine. Osalisriigid peavad omalt poolt võtma kõik vajalikud meetmed nimetatud keelu jõustamiseks tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes.

| (2) | Euroopa Liit on seisukohal, et CWC on rahvusvahelise massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise raamistiku põhikomponent ning desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlev dokument, mille terviklikkus ja range kohaldamine tuleb täielikult tagada. Konventsiooniga on liitunud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit on seisukohal, et CWC on rahvusvahelise massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise raamistiku põhikomponent ning desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlev dokument, mille terviklikkus ja range kohaldamine tuleb täielikult tagada. Konventsiooniga on liitunud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid.

| (3) | Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) osalisriigid osalesid alates 28. aprillist kuni 9. maini 2003 Haagis toimunud CWC esimesel läbivaatamiskonverentsil. Esimesel läbivaatamiskonverentsil hinnati eelkõige deklareeritud relvastuse hävitamise protsessi. Sellel võeti arvesse alates konventsiooni koostamisest toimunud asjakohase teaduse ja tehnika areng. Sellel vaadati läbi keemiatööstuses toimuva kontrollimisega seotud konventsiooni sätted. Konverents andis strateegilised suunised CWC rakendamise järgmiseks etapiks. |
| --- | --- |

(3)

Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) osalisriigid osalesid alates 28. aprillist kuni 9. maini 2003 Haagis toimunud CWC esimesel läbivaatamiskonverentsil. Esimesel läbivaatamiskonverentsil hinnati eelkõige deklareeritud relvastuse hävitamise protsessi. Sellel võeti arvesse alates konventsiooni koostamisest toimunud asjakohase teaduse ja tehnika areng. Sellel vaadati läbi keemiatööstuses toimuva kontrollimisega seotud konventsiooni sätted. Konverents andis strateegilised suunised CWC rakendamise järgmiseks etapiks.

| (4) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Selle ühise seisukoha kohaselt on CWC üks nimetatud mitmepoolsetest lepingutest. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Selle ühise seisukoha kohaselt on CWC üks nimetatud mitmepoolsetest lepingutest.

| (5) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mis kinnitab taas ELi pühendumust mitmepoolsete lepingute süsteemile, ja rõhutab muu hulgas CWC ja OPCW otsustavat rolli keemiarelvavaba maailma loomisel. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mis kinnitab taas ELi pühendumust mitmepoolsete lepingute süsteemile, ja rõhutab muu hulgas CWC ja OPCW otsustavat rolli keemiarelvavaba maailma loomisel.

| (6) | ÜRO julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 ühehäälselt vastu resolutsiooni 1540 (2004), milles nimetatakse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut ohuks rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Nimetatud resolutsiooni sätete rakendamine aitab kaasa CWC rakendamisele. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 ühehäälselt vastu resolutsiooni 1540 (2004), milles nimetatakse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut ohuks rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Nimetatud resolutsiooni sätete rakendamine aitab kaasa CWC rakendamisele.

| (7) | Nõukogu võttis 22. novembril 2004 vastu esimese ühismeetme 2004/797/ÜVJP OPCW tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. (2) Nimetatud ühismeetmele järgnes 12. detsembril 2005 vastu võetud ühismeede 2005/913/ÜVJP (3) ja 19. märtsil 2007 vastu võetud ühismeede 2007/185/ÜVJP. (4) |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 22. novembril 2004 vastu esimese ühismeetme 2004/797/ÜVJP OPCW tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. (2) Nimetatud ühismeetmele järgnes 12. detsembril 2005 vastu võetud ühismeede 2005/913/ÜVJP (3) ja 19. märtsil 2007 vastu võetud ühismeede 2007/185/ÜVJP. (4)

| (8) | ÜRO peaassamblee võttis 6. detsembril 2006 konsensuse alusel vastu resolutsiooni keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

ÜRO peaassamblee võttis 6. detsembril 2006 konsensuse alusel vastu resolutsiooni keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni rakendamise kohta.

| (9) | Seoses CWC eelseisva teise läbivaatamiskonverentsiga 7.–18. aprillini 2008 on asjakohane määratleda Euroopa Liidu lähenemisviis, mis oleks ELi liikmesriikidele suuniseks nimetatud konverentsil, |
| --- | --- |

(9)

Seoses CWC eelseisva teise läbivaatamiskonverentsiga 7.–18. aprillini 2008 on asjakohane määratleda Euroopa Liidu lähenemisviis, mis oleks ELi liikmesriikidele suuniseks nimetatud konverentsil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eesmärk on tugevdada keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ja nende hävitamise konventsiooni (CWC), edendades eelkõige CWC järgimist, sealhulgas kõikide keemiarelvade õigeaegset hävitamist, ning edendades selle kontrollisüsteemi ja püüet ülemaailmse kohaldamise poole.

Seepärast püüab Euroopa Liit kaasa aidata 2008. aasta teise läbivaatamiskonverentsi tulemuslikkusele.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestanud eesmärkide saavutamiseks Euroopa Liit:

| a) | aitab kaasa CWC toimimise täielikule läbivaatamisele teisel läbivaatamiskonverentsil, sealhulgas nende kohustuste rakendamisele, mis nimetatud lepingu osalisriigid on võtnud, ning samuti nende valdkondade identifitseerimisele, milles peaks püüdma teha tulevikus edusamme, ning nende vahendite identifitseerimisele, mille kaudu nimetatud edusamme teha; |
| --- | --- |

a)

aitab kaasa CWC toimimise täielikule läbivaatamisele teisel läbivaatamiskonverentsil, sealhulgas nende kohustuste rakendamisele, mis nimetatud lepingu osalisriigid on võtnud, ning samuti nende valdkondade identifitseerimisele, milles peaks püüdma teha tulevikus edusamme, ning nende vahendite identifitseerimisele, mille kaudu nimetatud edusamme teha;

| b) | aitab esimese läbivaatamiskonverentsi loodud raamistiku alusel saavutada konsensust teise läbivaatamiskonverentsi tulemuslikkuse tagamiseks ja edendab muu hulgas järgmisi olulisi küsimusi:






  i) | keemiarelvade keelustamise kõikehõlmavuse taaskinnitamine, mis on sätestatud universaalkriteeriumis,






  — | kinnitades veel kord, et konventsioonis olevaid keelde kohaldatakse kõikide mürgiste kemikaalide suhtes, välja arvatud juhul, kui selline kemikaal on kavandatud konventsioonis mittekeelatud eesmärgil kasutamiseks juhul, kui ainete liigid ja kogused on kohased nimetatud eesmärkidega, ja võetakse arvesse alates esimesest läbivaatamiskonverentsist toimunud teaduse ja tehnika arengut, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

aitab esimese läbivaatamiskonverentsi loodud raamistiku alusel saavutada konsensust teise läbivaatamiskonverentsi tulemuslikkuse tagamiseks ja edendab muu hulgas järgmisi olulisi küsimusi:

i)

keemiarelvade keelustamise kõikehõlmavuse taaskinnitamine, mis on sätestatud universaalkriteeriumis,

—

kinnitades veel kord, et konventsioonis olevaid keelde kohaldatakse kõikide mürgiste kemikaalide suhtes, välja arvatud juhul, kui selline kemikaal on kavandatud konventsioonis mittekeelatud eesmärgil kasutamiseks juhul, kui ainete liigid ja kogused on kohased nimetatud eesmärkidega, ja võetakse arvesse alates esimesest läbivaatamiskonverentsist toimunud teaduse ja tehnika arengut,

| — | rõhutades osalisriikide kohustust kajastada universaalkriteeriumi oma siseriiklikes rakendusaktides ja haldustegevuses, |
| --- | --- |

—

rõhutades osalisriikide kohustust kajastada universaalkriteeriumi oma siseriiklikes rakendusaktides ja haldustegevuses,

| — | rõhutades osalisriikide kohustust deklareerida massirahutuste kontrollimiseks mõeldud keemilisi ühendeid; |
| --- | --- |

—

rõhutades osalisriikide kohustust deklareerida massirahutuste kontrollimiseks mõeldud keemilisi ühendeid;

| ii) | kinnitada taas keemiarelvi valdavate riikide poolset kohustust hävitada oma keemiarelvad kooskõlas CWC tähtaegadega,






  — | tervitades valdajariikides saavutatud edu ja tehtud jõupingutusi, et pidada kinni tähtaegadest, nõudes samal ajal toimetulemist hävitamisel esinevate hilinemistega, |
| --- | --- | --- |

ii)

kinnitada taas keemiarelvi valdavate riikide poolset kohustust hävitada oma keemiarelvad kooskõlas CWC tähtaegadega,

—

tervitades valdajariikides saavutatud edu ja tehtud jõupingutusi, et pidada kinni tähtaegadest, nõudes samal ajal toimetulemist hävitamisel esinevate hilinemistega,

| — | rõhutades keemiarelvade hävitamise kohapeal jätkuvate inspekteerimistena toimuva süstemaatilise kontrolli tähtsust, |
| --- | --- |

—

rõhutades keemiarelvade hävitamise kohapeal jätkuvate inspekteerimistena toimuva süstemaatilise kontrolli tähtsust,

| — | hinnates edusamme keemiarelvade hävitamisel, võttes muu hulgas arvesse osalisriikide konverentsi 11. istungi otsuse kohaseid täitevnõukogu esindajate külastuste tulemusi, |
| --- | --- |

—

hinnates edusamme keemiarelvade hävitamisel, võttes muu hulgas arvesse osalisriikide konverentsi 11. istungi otsuse kohaseid täitevnõukogu esindajate külastuste tulemusi,

| — | rõhutades poliitikat kujundavate organite vastutust osalisriikide vastavuse õigeaegsel hindamisel kokkulepitud tähtaegadest kinnipidamise osas; |
| --- | --- |

—

rõhutades poliitikat kujundavate organite vastutust osalisriikide vastavuse õigeaegsel hindamisel kokkulepitud tähtaegadest kinnipidamise osas;

| iii) | kontrollisüsteemi edasine tugevdamine konventsiooniga mittekeelatud tegevuste suhtes, et parandada keemiarelvade leviku tõkestamise usaldusväärsust ja edendades koostööd tööstusega,






  — | jätkates konventsiooni keeldude suhtes teadlikkuse parandamist valitsuse, tööstuse, teadusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide poolt, |
| --- | --- | --- |

iii)

kontrollisüsteemi edasine tugevdamine konventsiooniga mittekeelatud tegevuste suhtes, et parandada keemiarelvade leviku tõkestamise usaldusväärsust ja edendades koostööd tööstusega,

—

jätkates konventsiooni keeldude suhtes teadlikkuse parandamist valitsuse, tööstuse, teadusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide poolt,

| — | rõhutades vajadust suurendada kontrollide arvu muudes keemiatööstuse rajatistes (OCPF) ja parandada vajaduse korral kontrollisüsteemi tõhusust, lugedes esmatähtsaks neid objekte, mis on konventsiooni seisukohalt väga olulised, ja parandades osalisriikide deklaratsioone OCPFdega seotud objektide kohta; |
| --- | --- |

—

rõhutades vajadust suurendada kontrollide arvu muudes keemiatööstuse rajatistes (OCPF) ja parandada vajaduse korral kontrollisüsteemi tõhusust, lugedes esmatähtsaks neid objekte, mis on konventsiooni seisukohalt väga olulised, ja parandades osalisriikide deklaratsioone OCPFdega seotud objektide kohta;

| iv) | konventsiooni konsulteerimist, koostööd ja teabe kogumist käsitlevate sätete, eelkõige etteteatamata kontrolle käsitlevate sätete rakendamine, mis on OPCW kontrollisüsteemi asendamatu ja kasutusvalmis vahend ning otstarbekas ja kasutatav tööriist; rõhutades osalisriikide seaduslikku õigust nõuda etteteatamata kontrolli ilma eelneva konsulteerimiseta; ja julgustades vajaduse korral enesestmõistetavalt mehhanismi kasutamist; |
| --- | --- |

iv)

konventsiooni konsulteerimist, koostööd ja teabe kogumist käsitlevate sätete, eelkõige etteteatamata kontrolle käsitlevate sätete rakendamine, mis on OPCW kontrollisüsteemi asendamatu ja kasutusvalmis vahend ning otstarbekas ja kasutatav tööriist; rõhutades osalisriikide seaduslikku õigust nõuda etteteatamata kontrolli ilma eelneva konsulteerimiseta; ja julgustades vajaduse korral enesestmõistetavalt mehhanismi kasutamist;

| v) | kohandatud strateegiate väljatöötamine CWC kõikehõlmavuse saavutamiseks, eelkõige Lähis-Idas, sealhulgas piirkondlikud seminarid asjaomastes piirkondades; |
| --- | --- |

v)

kohandatud strateegiate väljatöötamine CWC kõikehõlmavuse saavutamiseks, eelkõige Lähis-Idas, sealhulgas piirkondlikud seminarid asjaomastes piirkondades;

| vi) | siseriiklike rakendusmeetmete pidev parandamine, ja meenutamine, et täielik vastavus VII artikliga on CWC kontrollisüsteemi praeguse ja tulevase tõhususe jaoks ülioluline tegur, sealhulgas:






  — | abistades abi vajavaid osalisriike, näiteks Euroopa Liidu ühismeetmete abil; ja |
| --- | --- | --- |

vi)

siseriiklike rakendusmeetmete pidev parandamine, ja meenutamine, et täielik vastavus VII artikliga on CWC kontrollisüsteemi praeguse ja tulevase tõhususe jaoks ülioluline tegur, sealhulgas:

—

abistades abi vajavaid osalisriike, näiteks Euroopa Liidu ühismeetmete abil; ja

| — | tugevdades keemiarelvade omandamise tõkestamiseks vajalikku riiklikku ekspordikontrolli; |
| --- | --- |

—

tugevdades keemiarelvade omandamise tõkestamiseks vajalikku riiklikku ekspordikontrolli;

| vii) | tagades OPCW abi osutamise ja kaitse suutlikkust; |
| --- | --- |

vii)

tagades OPCW abi osutamise ja kaitse suutlikkust;

| viii) | rahvusvahelise koostöö edendamine kooskõlas konventsiooniga, ja eelkõige OPCW tegevuses osalisriikide suutlikkuse suurendamiseks, arendades nende keemiatööstust ja kaubandust; |
| --- | --- |

viii)

rahvusvahelise koostöö edendamine kooskõlas konventsiooniga, ja eelkõige OPCW tegevuses osalisriikide suutlikkuse suurendamiseks, arendades nende keemiatööstust ja kaubandust;

| ix) | alustada tööd tagamaks, et pärast kõikide keemiarelvade täielikku hävitamist oleks OPCW valmis keskenduma ülejäänud ülesannetele, eelkõige oma rollile massihävitusrelvade leviku tõkestamisel; |
| --- | --- |

ix)

alustada tööd tagamaks, et pärast kõikide keemiarelvade täielikku hävitamist oleks OPCW valmis keskenduma ülejäänud ülesannetele, eelkõige oma rollile massihävitusrelvade leviku tõkestamisel;

| x) | kooskõla ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1540 (2004) ja 1673 (2006) võetud kohustustega, eelkõige kutsuda üles praktilisele koostööle OPCW ja ÜRO 1540 komitee vahel, ning koostööle muudel foorumitel eesmärgiga vältida riski, et keemiarelvi omandatakse või kasutatakse terroristlikel eesmärkidel, sealhulgas riski, et terroristid pääsevad juurde materjalidele, seadmetele või teadmistele, mida saaks kasutada keemiarelvade väljatöötamiseks ja tootmiseks; |
| --- | --- |

x)

kooskõla ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1540 (2004) ja 1673 (2006) võetud kohustustega, eelkõige kutsuda üles praktilisele koostööle OPCW ja ÜRO 1540 komitee vahel, ning koostööle muudel foorumitel eesmärgiga vältida riski, et keemiarelvi omandatakse või kasutatakse terroristlikel eesmärkidel, sealhulgas riski, et terroristid pääsevad juurde materjalidele, seadmetele või teadmistele, mida saaks kasutada keemiarelvade väljatöötamiseks ja tootmiseks;

| xi) | G8 ülemaailmsed partnerlusprogrammid, mis on suunatud massihävitusrelvade leviku tõkestamisele desarmeerimise ning sensitiivsete materjalide, seadmete ja teadmiste kontrollimise ning turvalisuse toetamise kaudu. |
| --- | --- |

xi)

G8 ülemaailmsed partnerlusprogrammid, mis on suunatud massihävitusrelvade leviku tõkestamisele desarmeerimise ning sensitiivsete materjalide, seadmete ja teadmiste kontrollimise ning turvalisuse toetamise kaudu.

Artikkel 3

Euroopa Liidu poolt artikli 2 kohaldamiseks võetavad meetmed sisaldavad:

| a) | liikmesriikide kokkulepet sisulisi küsimusi käsitlevate ettepanekute kohta nende esitamiseks Euroopa Liidu poolt konventsiooni osalisriikidele arutamiseks ettevalmistusetapis ja teisel läbivaatamiskonverentsil; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide kokkulepet sisulisi küsimusi käsitlevate ettepanekute kohta nende esitamiseks Euroopa Liidu poolt konventsiooni osalisriikidele arutamiseks ettevalmistusetapis ja teisel läbivaatamiskonverentsil;

| b) | kui see on asjakohane, siis Euroopa Liidu lepingu artikli 18 kohaseid eesistujariigi algatusi eesmärgiga:






  i) | edendada maailma kõikide riikide ühinemist CWCga, |
| --- | --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, siis Euroopa Liidu lepingu artikli 18 kohaseid eesistujariigi algatusi eesmärgiga:

i)

edendada maailma kõikide riikide ühinemist CWCga,

| ii) | edendada CWC tõhusat rakendamist osalisriikides, |
| --- | --- |

ii)

edendada CWC tõhusat rakendamist osalisriikides,

| iii) | kutsuda osalisriike toetama CWC tõhusat ja täielikku läbivaatamist ning osalema sellises läbivaatamises ja oma osalemisega kinnitama kindlat soovi järgida nimetatud rahvusvahelist keemiarelvadevastast põhinormi, |
| --- | --- |

iii)

kutsuda osalisriike toetama CWC tõhusat ja täielikku läbivaatamist ning osalema sellises läbivaatamises ja oma osalemisega kinnitama kindlat soovi järgida nimetatud rahvusvahelist keemiarelvadevastast põhinormi,

| iv) | edendada eespool nimetatud, Euroopa Liidu poolt osalisriikidele kaalumiseks esitatud, CWC edasisele tugevdamisele suunatud ettepanekute vastuvõtmist, |
| --- | --- |

iv)

edendada eespool nimetatud, Euroopa Liidu poolt osalisriikidele kaalumiseks esitatud, CWC edasisele tugevdamisele suunatud ettepanekute vastuvõtmist,

| c) | teise läbivaatamiskonverentsi eel ja selle ajal eesistujariigi esitatud Euroopa Liidu avaldusi. |
| --- | --- |

c)

teise läbivaatamiskonverentsi eel ja selle ajal eesistujariigi esitatud Euroopa Liidu avaldusi.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 28. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GABRIEL

---

(1)  ELT L 302, 20.11.2003, lk 34.

1

(2)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 63.

2

(3)  ELT L 331, 17.12.2005, lk 34.

3

(4)  ELT L 85, 27.3.2007, lk 10.

4

---