# Euroopa Liidu L 183/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 183 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide13. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 183

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide13. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 814/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 815/2007, 12. juuli 2007, millega teatav nimetus registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (exeretiko partheno eleolado Trizinia) (KPN)) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 816/2007, 12. juuli 2007, millega avatakse iga-aastased tariifikvoodid põllumajandussaaduste töötlemisel saadud ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud teatavate kaupade importimiseks Türgist | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 817/2007, 12. juuli 2007, millega otsustatakse mitte maksta või eksporditoetust määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 818/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad) | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 819/2007, 12. juuli 2007, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud) | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 820/2007, 12. juuli 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 821/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 822/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 38/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 823/2007, 12. juuli 2007, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük ICESi VIII ja IX püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) | 21 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 814/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 815/2007, 12. juuli 2007, millega teatav nimetus registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (exeretiko partheno eleolado Trizinia) (KPN))

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 816/2007, 12. juuli 2007, millega avatakse iga-aastased tariifikvoodid põllumajandussaaduste töötlemisel saadud ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud teatavate kaupade importimiseks Türgist

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 817/2007, 12. juuli 2007, millega otsustatakse mitte maksta või eksporditoetust määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 818/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 819/2007, 12. juuli 2007, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 820/2007, 12. juuli 2007, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 821/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 822/2007, 12. juuli 2007, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 38/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 823/2007, 12. juuli 2007, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük ICESi VIII ja IX püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

21

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/490/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, millega tühistatakse otsus 2003/89/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Saksamaal | 23 |
| | | 2007/491/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 10. juuli 2007, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta | 25 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/492/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. jaanuar 2007, mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/2005 (ex NN 52/2004)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 130 all)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/493/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. veebruar 2007, abikava nr C 34/2005 (ex N 113/2005) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia maakonna seaduse nr 17/2004 artikli 60 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 284 all)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/494/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. märts 2007, Riigiabi nr C 41/2004 (ex N 221/2004) kohta – Portugal – investeerimisabi ettevõttele ORFAMA (Organização Fabril de Malhas S.A)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 638 all)

   (
  1
  ) | 46 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/490/EÜ

*

Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, millega tühistatakse otsus 2003/89/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Saksamaal

23

2007/491/EÜ

*

Nõukogu otsus, 10. juuli 2007, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

25

Komisjon

2007/492/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. jaanuar 2007, mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/2005 (ex NN 52/2004)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 130 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 130 all)

1

27

2007/493/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. veebruar 2007, abikava nr C 34/2005 (ex N 113/2005) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia maakonna seaduse nr 17/2004 artikli 60 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 284 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 284 all)

1

41

2007/494/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. märts 2007, Riigiabi nr C 41/2004 (ex N 221/2004) kohta – Portugal – investeerimisabi ettevõttele ORFAMA (Organização Fabril de Malhas S.A)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 638 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 638 all)

1

46

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2005/495/ÜVJP, 11. oktoober 2005, kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe kohta Euroopa Liidu ning Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinide vahel seoses nende riikide osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM) | 51 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Brunei Darussalami Riigi vahel seoses Brunei Darussalami Riigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM) | 52 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahel seoses Singapuri Vabariigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM) | 58 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Malaisia vahel seoses Malaisia osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM) | 64 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Tai Kuningriigi vahel seoses Tai Kuningriigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM) | 70 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi vahel seoses Filipiini Vabariigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM) | 76 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2005/495/ÜVJP, 11. oktoober 2005, kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe kohta Euroopa Liidu ning Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinide vahel seoses nende riikide osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

51

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Brunei Darussalami Riigi vahel seoses Brunei Darussalami Riigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

52

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahel seoses Singapuri Vabariigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

58

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Malaisia vahel seoses Malaisia osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

64

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Tai Kuningriigi vahel seoses Tai Kuningriigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

70

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi vahel seoses Filipiini Vabariigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 814/2007,

12. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 12. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 48,1 |
| TR | 83,4 |
| XS | 23,6 |
| ZZ | 51,7 |
| 0707 00 05 | TR | 108,0 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 87,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | AR | 54,6 |
| UY | 71,5 |
| ZA | 55,4 |
| ZZ | 60,5 |
| 0808 10 80 | AR | 86,8 |
| BR | 83,3 |
| CL | 95,4 |
| CN | 104,9 |
| NZ | 97,9 |
| US | 104,5 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,4 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,2 |
| CL | 87,7 |
| CN | 59,8 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 96,9 |
| 0809 10 00 | TR | 202,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0809 20 95 | TR | 284,1 |
| US | 501,5 |
| ZZ | 392,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

48,1

TR

83,4

XS

23,6

ZZ

51,7

0707 00 05

TR

108,0

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

87,6

ZZ

87,6

0805 50 10

AR

54,6

UY

71,5

ZA

55,4

ZZ

60,5

0808 10 80

AR

86,8

BR

83,3

CL

95,4

CN

104,9

NZ

97,9

US

104,5

UY

60,7

ZA

88,4

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

78,2

CL

87,7

CN

59,8

NZ

144,9

ZA

114,1

ZZ

96,9

0809 10 00

TR

202,1

ZZ

202,1

0809 20 95

TR

284,1

US

501,5

ZZ

392,8

0809 30 10, 0809 30 90

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 815/2007,

12. juuli 2007,

millega teatav nimetus registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία” (exeretiko partheno eleolado „Trizinia”) (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kooskõlas sama määruse artikli 17 lõikega 2 avaldati Kreeka avaldus nimetuse „Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία” (exeretiko partheno eleolado „Trizinia”)” registreerimise kohta Euroopa Liidu Teatajas.
   (2) |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kooskõlas sama määruse artikli 17 lõikega 2 avaldati Kreeka avaldus nimetuse „Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία” (exeretiko partheno eleolado „Trizinia”)” registreerimise kohta Euroopa Liidu Teatajas.
   (2)

| (2) | Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus on registreeritud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT C 128, 1.6.2006, lk 11 (parandus ELT C 63, 17.3.2007, lk 7).

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

| Rühm 1.5. | Õli ja rasvad – ekstra-neitsioliiviõli |
| --- | --- |

Rühm 1.5.

Õli ja rasvad – ekstra-neitsioliiviõli

KREEKA

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία” (exeretiko partheno eleolado „Trizinia”) (KPN)

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 816/2007,

12. juuli 2007,

millega avatakse iga-aastased tariifikvoodid põllumajandussaaduste töötlemisel saadud ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud teatavate kaupade importimiseks Türgist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/95 (2) rakendatakse tolliliidu lõppetappi. Selle V osaga kehtestatakse töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/95 (2) rakendatakse tolliliidu lõppetappi. Selle V osaga kehtestatakse töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord.

| (2) | EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/97 (3) kehtestatakse teatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatav kord. |
| --- | --- |

(2)

EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/97 (3) kehtestatakse teatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatav kord.

| (3) | EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/2007 (4) nähakse ette teatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate kaubavahetuse tingimuste parandamine, mille eesmärk on süvendada ja laiendada tolliliitu ning parandada majanduslikku lähenemist 1. mail 2004 toimunud ühenduse laienemise järel. Nimetatud parandustega kehtestatakse soodustused tollimaksuvabade tariifikvootide kujul. Väljapoole kvoote jääva impordi suhtes jätkatakse kehtivate kaubandussätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/2007 (4) nähakse ette teatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate kaubavahetuse tingimuste parandamine, mille eesmärk on süvendada ja laiendada tolliliitu ning parandada majanduslikku lähenemist 1. mail 2004 toimunud ühenduse laienemise järel. Nimetatud parandustega kehtestatakse soodustused tollimaksuvabade tariifikvootide kujul. Väljapoole kvoote jääva impordi suhtes jätkatakse kehtivate kaubandussätete kohaldamist.

| (4) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (5) sätestatakse tariifikvootide haldamise eeskirjad. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatud tariifikvoote tuleb hallata vastavalt kõnealustele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (5) sätestatakse tariifikvootide haldamise eeskirjad. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatud tariifikvoote tuleb hallata vastavalt kõnealustele eeskirjadele.

| (5) | Komisjoni 13. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2026/2005 2006. ja järgnevate aastate tariifikvoodi avamise kohta teatavate nõukogu määruses (EÜ) nr 3448/93 nimetatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupade Türgist Euroopa Ühendusse importimiseks, (6) tuleks kehtetuks tunnistada. 1. jaanuari 2007 ja kehtetuks tunnistamise vahelisel ajavahemikul käesoleva määruse alusel imporditud kogused tuleb uue vastava kvoodi kogusest maha arvestada. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 13. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2026/2005 2006. ja järgnevate aastate tariifikvoodi avamise kohta teatavate nõukogu määruses (EÜ) nr 3448/93 nimetatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupade Türgist Euroopa Ühendusse importimiseks, (6) tuleks kehtetuks tunnistada. 1. jaanuari 2007 ja kehtetuks tunnistamise vahelisel ajavahemikul käesoleva määruse alusel imporditud kogused tuleb uue vastava kvoodi kogusest maha arvestada.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühenduse tariifikvoodid lisas sätestatud kaupade importimiseks Türgist avatakse igal aastal ajavahemikuks 1. jaanuar – 31. detsember alates aastast 2007 lisas nimetatud tingimustel.

Vastavalt EÜ–Türgi tollikoostöö komitee otsusele nr 1/2006 on kvoodi kasutamise õigus A.TR. liikumissertifikaadi esitajal.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud ühenduse tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a–308c.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 2026/2005 tunnistatakse kehtetuks. Järjekorranumbriga 09.0232 tariifkvoodi kogust vähendatakse makarontoodete koguse võrra, mida imporditakse määruse (EÜ) nr 2026/2005 (järjekorranumber 09.0205) alusel, 1. jaanuarist 2007 kuni käesoleva määruse jõustumiseni.

Artikkel 4

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  EÜT L 35, 13.2.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 126, 17.5.1997, lk 26.

3

(4)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

4

(5)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

5

(6)  ELT L 327, 14.12.2005, lk 3.

6

---

LISA

Tollimaksuvabad tariifikvoodid, mida kohaldatakse töödeldud põllumajandussaaduste impordil Türgist Euroopa Liitu

| Järjekorranumber | CN-kood | Toote kirjeldus | Iga-aastane tollimaksuvaba tariifikvoot
  (netokaal tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (1) | (2) | (3) |
| 09.0228 | 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: | 5 000 |
| 1704 10 | – närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata: |
| | – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 60 % massist: |
| 1704 10 11 | – – – närimiskumm lehtedena |
| 1704 10 19 | – – – muud |
| | – – sahharoosisisaldusega (sh invertsuhkur väljendatuna sahharoosina) vähemalt 60 % massist: |
| 1704 10 91 | – – – närimiskumm lehtedena |
| 1704 10 99 | – – – muud |
| 09.0229 | 1704 90 | – muud: | 10 000 |
| 1704 90 30 | – – valge šokolaad |
| | – – muud: |
| 1704 90 51 | – – – kondiitritootemass, k.a martsipan, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg |
| 1704 90 55 | – – – kurgupastillid ja köhatropsid |
| 1704 90 61 | – – – dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted) |
| | – – – muud: |
| 1704 90 65 | – – – – kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa |
| 1704 90 71 | – – – – karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell) |
| 1704 90 75 | – – – – iirised (toffee) jms maiustused |
| | – – – – muud: |
| 1704 90 81 | – – – – – pressitud tabletid |
| ex 1704 90 99 | – – – – – muu: |
| | – – – – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist |
| | – – – – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) 70 % massist või rohkem: |
| | – – – – – – – halvaa and lokoum |
| 09.0230 | 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised: | 5 000 |
| 1806 10 | – kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga: |
| 1806 10 20 | – – sahharoosisisaldusega (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist |
| 1806 20 | – muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg: |
| 1806 20 10 | – – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist |
| 1806 20 30 | – – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist |
| | – – muud: |
| 1806 20 50 | – – – mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist |
| 1806 20 70 | – – – granuleeritud piimašokolaad |
| ex 1806 20 80 | – – – maitsestatud šokolaadiglasuur |
| | – – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist: |
| ex 1806 20 95 | – – – muud: |
| | – – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist: |
| | – muud, plokkide, tahvlite või batoonidena: |
| 1806 31 00 | – – täidisega |
| 1806 32 | – – täidiseta: |
| 1806 32 10 | – – – teravilja-, puuvilja-, marja- või pähklilisandiga |
| 1806 32 90 | – – – muud |
| 1806 90 | – muud: |
| | – – šokolaad ja šokolaaditooted: |
| | – – – šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta: |
| 1806 90 11 | – – – – alkoholi sisaldavad |
| 1806 90 19 | – – – – muud |
| | – – – muud: |
| 1806 90 31 | – – – – täidisega |
| 1806 90 39 | – – – – täidiseta |
| 1806 90 50 | – – kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkruasendajatest valmistatud kondiitritooted |
| 1806 90 60 | – – kakaovõided |
| 1806 90 70 | – – kakaod sisaldavad tooted jookide valmistamiseks |
| ex 1806 90 90 | – – muud: |
| | – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist |
| 09.0231 | 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt: | 900 |
| 1901 20 00 | – segud ja taignad rubriigis nimetatud 1905 pagaritoodete valmistamiseks |
| 09.0232 | 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: | 20 000 |
| | – täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |
| 1902 11 00 | – – muna sisaldavad |
| 1902 19 | – – muud: |
| 1902 19 10 | – – – mis ei sisalda harilikku nisujahu või -püüli |
| 1902 19 90 | – – – muud |
| 1902 20 | – täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| | – – muud: |
| 1902 20 91 | – – – kuumtöödeldud |
| 1902 20 99 | – – – muud |
| 1902 30 | – muud pastatooted: |
| 1902 30 10 | – – kuivatatud |
| 1902 30 90 | – – muud |
| 1902 40 | – kuskuss: |
| 1902 40 10 | – – töötlemata |
| 1902 40 90 | – – muud |
| 09.0233 | 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad: | 500 |
| 1904 10 | – teraviljade või teraviljasaaduste paisutamisel või röstimisel saadud toidukaubad: |
| 1904 10 10 | – – maisist |
| 1904 10 30 | – – riisist |
| 1904 10 90 | – – muud |
| 09.0234 | 1904 20 | – röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad: | 100 |
| 1904 20 10 | – – müsli tüüpi tooted röstimata teraviljahelvestest |
| | – – muud: |
| 1904 20 91 | – – – maisist |
| 1904 20 95 | – – – riisist |
| 1904 20 99 | – – – muud |
| 09.0235 | 1904 30 00 | Bulgurnisu | 10 000 |
| 09.0236 | 1904 90 | – muud: | 2 500 |
| 1904 90 10 | – – riis |
| 1904 90 80 | – – muud |
| 09.0237 | 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms: | 10 000 |
| | – magusad küpsised; vahvlid: |
| 1905 31 | – – magusad küpsised: |
| | – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud: |
| 1905 31 11 | – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 85 g |
| 1905 31 19 | – – – – muud |
| | – – – muud: |
| 1905 31 30 | – – – – sisaldavad piimarasva vähemalt 8 % massist |
| | – – – – muud: |
| 1905 31 91 | – – – – – kihilised küpsised |
| 1905 31 99 | – – – – – muud |
| 09.0238 | 1905 32 | – – vahvlid: | 3 000 |
| 1905 32 05 | – – – veesisaldusega üle 10 % massist |
| | – – – muud: |
| | – – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud: |
| 1905 32 11 | – – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 85 g |
| 1905 32 19 | – – – – – muud |
| | – – – – muud: |
| 1905 32 91 | – – – – – soolased, täidisega või täidiseta |
| 1905 32 99 | – – – – – muud |
| 09.0239 | 1905 40 | – kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted: | 120 |
| 1905 40 10 | – – kuivikud |
| 1905 40 90 | – – muud |
| 09.0240 | 1905 90 | – muud: | 10 000 |
| 1905 90 10 | – – matsa |
| 1905 90 20 | – – armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms |
| | – – muud: |
| 1905 90 30 | – – – leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist |
| 1905 90 45 | – – – küpsised (kreekerid jms) |
| 1905 90 55 | – – – pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased |
| | – – – muud: |
| 1905 90 60 | – – – – magusainelisanditega |
| 09.0242 | 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: | 4 000 |
| 2106 10 | – valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained: |
| 2106 10 80 | – – muud |
| 2106 90 | – muud: |
| 2106 90 98 | – – – muud |

Järjekorranumber

CN-kood

Toote kirjeldus

Iga-aastane tollimaksuvaba tariifikvoot

(netokaal tonnides)

(1)

(2)

(3)

09.0228

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

5 000

1704 10

– närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata:

– – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 60 % massist:

1704 10 11

– – – närimiskumm lehtedena

1704 10 19

– – – muud

– – sahharoosisisaldusega (sh invertsuhkur väljendatuna sahharoosina) vähemalt 60 % massist:

1704 10 91

– – – närimiskumm lehtedena

1704 10 99

– – – muud

09.0229

1704 90

– muud:

10 000

1704 90 30

– – valge šokolaad

– – muud:

1704 90 51

– – – kondiitritootemass, k.a martsipan, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg

1704 90 55

– – – kurgupastillid ja köhatropsid

1704 90 61

– – – dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted)

– – – muud:

1704 90 65

– – – – kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa

1704 90 71

– – – – karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell)

1704 90 75

– – – – iirised (toffee) jms maiustused

– – – – muud:

1704 90 81

– – – – – pressitud tabletid

ex 1704 90 99

– – – – – muu:

– – – – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist

– – – – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) 70 % massist või rohkem:

– – – – – – – halvaa and lokoum

09.0230

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised:

5 000

1806 10

– kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga:

1806 10 20

– – sahharoosisisaldusega (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist

1806 20

– muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg:

1806 20 10

– – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist

1806 20 30

– – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist

– – muud:

1806 20 50

– – – mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist

1806 20 70

– – – granuleeritud piimašokolaad

ex 1806 20 80

– – – maitsestatud šokolaadiglasuur

– – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist:

ex 1806 20 95

– – – muud:

– – – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist:

– muud, plokkide, tahvlite või batoonidena:

1806 31 00

– – täidisega

1806 32

– – täidiseta:

1806 32 10

– – – teravilja-, puuvilja-, marja- või pähklilisandiga

1806 32 90

– – – muud

1806 90

– muud:

– – šokolaad ja šokolaaditooted:

– – – šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta:

1806 90 11

– – – – alkoholi sisaldavad

1806 90 19

– – – – muud

– – – muud:

1806 90 31

– – – – täidisega

1806 90 39

– – – – täidiseta

1806 90 50

– – kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkruasendajatest valmistatud kondiitritooted

1806 90 60

– – kakaovõided

1806 90 70

– – kakaod sisaldavad tooted jookide valmistamiseks

ex 1806 90 90

– – muud:

– – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 70 % massist

09.0231

1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt:

900

1901 20 00

– segud ja taignad rubriigis nimetatud 1905 pagaritoodete valmistamiseks

09.0232

1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

20 000

– täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata:

1902 11 00

– – muna sisaldavad

1902 19

– – muud:

1902 19 10

– – – mis ei sisalda harilikku nisujahu või -püüli

1902 19 90

– – – muud

1902 20

– täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

– – muud:

1902 20 91

– – – kuumtöödeldud

1902 20 99

– – – muud

1902 30

– muud pastatooted:

1902 30 10

– – kuivatatud

1902 30 90

– – muud

1902 40

– kuskuss:

1902 40 10

– – töötlemata

1902 40 90

– – muud

09.0233

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad:

500

1904 10

– teraviljade või teraviljasaaduste paisutamisel või röstimisel saadud toidukaubad:

1904 10 10

– – maisist

1904 10 30

– – riisist

1904 10 90

– – muud

09.0234

1904 20

– röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad:

100

1904 20 10

– – müsli tüüpi tooted röstimata teraviljahelvestest

– – muud:

1904 20 91

– – – maisist

1904 20 95

– – – riisist

1904 20 99

– – – muud

09.0235

1904 30 00

Bulgurnisu

10 000

09.0236

1904 90

– muud:

2 500

1904 90 10

– – riis

1904 90 80

– – muud

09.0237

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

10 000

– magusad küpsised; vahvlid:

1905 31

– – magusad küpsised:

– – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

1905 31 11

– – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 85 g

1905 31 19

– – – – muud

– – – muud:

1905 31 30

– – – – sisaldavad piimarasva vähemalt 8 % massist

– – – – muud:

1905 31 91

– – – – – kihilised küpsised

1905 31 99

– – – – – muud

09.0238

1905 32

– – vahvlid:

3 000

1905 32 05

– – – veesisaldusega üle 10 % massist

– – – muud:

– – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

1905 32 11

– – – – – kontaktpakendis netomassiga kuni 85 g

1905 32 19

– – – – – muud

– – – – muud:

1905 32 91

– – – – – soolased, täidisega või täidiseta

1905 32 99

– – – – – muud

09.0239

1905 40

– kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted:

120

1905 40 10

– – kuivikud

1905 40 90

– – muud

09.0240

1905 90

– muud:

10 000

1905 90 10

– – matsa

1905 90 20

– – armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms

– – muud:

1905 90 30

– – – leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist

1905 90 45

– – – küpsised (kreekerid jms)

1905 90 55

– – – pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

– – – muud:

1905 90 60

– – – – magusainelisanditega

09.0242

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

4 000

2106 10

– valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained:

2106 10 80

– – muud

2106 90

– muud:

2106 90 98

– – – muud

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 817/2007,

12. juuli 2007,

millega otsustatakse mitte maksta või eksporditoetust määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 10. juulil 2007. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 10. juulil 2007.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 10. juulil 2007 ei maksta eksporditoetust sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete ja sihtkohtade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 276/2007 (ELT L 76, 16.3.2007, lk 16).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 128/2007 (ELT L 41, 13.2.2007, lk 6).

3

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 818/2007,

12. juuli 2007,

millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1961/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/2007 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/2007 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse.

| (2) | B-süsteemi alusel 1. märtsist kuni 30. juunini 2007 taotletud litsentsidega hõlmatud tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte lõplik toetusemäär tuleks kehtestada soovitusliku määra tasemel ning tuleks ette näha protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletavatele kogustele, |
| --- | --- |

(2)

B-süsteemi alusel 1. märtsist kuni 30. juunini 2007 taotletud litsentsidega hõlmatud tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte lõplik toetusemäär tuleks kehtestada soovitusliku määra tasemel ning tuleks ette näha protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletavatele kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 134/2007 artikli 1 alusel 1. märtsist kuni 30. juunini 2007 esitatud B-süsteemi ekspordilitsentside taotluste puhul on väljaantavate litsentside protsendimäär ja kohaldatavad toetusemäärad kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  ELT L 52, 21.2.2007, lk 12.

3

---

LISA

1. märtsist kuni 30. juunini 2007 taotletud B-süsteemi litsentside väljaandmise protsendimäärad ja kohaldatavad toetusemäärad (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

| Toode | Toetusemäär
  (EUR/t, neto) | Protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletud koguste suhtes |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 20 | 100 % |
| Apelsinid | 28 | 100 % |
| Sidrunid | 50 | 100 % |
| Õunad | 22 | 100 % |

Toode

Toetusemäär

(EUR/t, neto)

Protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletud koguste suhtes

Tomatid

20

100 %

Apelsinid

28

100 %

Sidrunid

50

100 %

Õunad

22

100 %

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 819/2007,

12. juuli 2007,

süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96, millega sätestatakse puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 678/2007 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 678/2007 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid.

| (2) | Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul.

| (3) | Tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda, |
| --- | --- |

(3)

Tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tomatite, apelsinide, sidrunite, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute puhul kohaldatavad suurimad toetusemäärad ning määrusega (EÜ) nr 678/2007 avatud pakkumiskutse alusel lubatud koguste vähendamise protsendimäärad on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 157, 11.6.2007, lk 9.

2

---

LISA

Süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmine puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

| Toode | Suurim toetusemäär
  (EUR/t netokaalu) | Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 30 | 100 % |
| Apelsinid | — | 100 % |
| Sidrunid | 60 | 100 % |
| Lauaviinamarjad | 23 | 100 % |
| Õunad | 35 | 100 % |
| Virsikud | 20 | 100 % |

Toode

Suurim toetusemäär

(EUR/t netokaalu)

Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad

Tomatid

30

100 %

Apelsinid

—

100 %

Sidrunid

60

100 %

Lauaviinamarjad

23

100 %

Õunad

35

100 %

Virsikud

20

100 %

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 820/2007,

12. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 13. juulist 2007 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,45 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 31,56 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,45 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 31,56 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3311 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 33,11 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 34,31 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 34,31 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3311 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linn), Liechtenstein, Livigno ja Campioned’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

30,45 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

31,56 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

30,45 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

31,56 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3311

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

33,11

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

34,31

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

34,31

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3311

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linn), Liechtenstein, Livigno ja Campioned’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 821/2007,

12. juuli 2007,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 12. juulil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 12. juulil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

12. juulil 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 39,313 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

(2)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 49. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 203/2007 (ELT L 61, 28.2.2007, lk 3).

2

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 822/2007,

12. juuli 2007,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 38/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 38/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 38/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 38/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 11. juuli 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 38/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 11. juuli 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

11. juuli 2007. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 38/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 445,05 EUR/tonni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

(2)  ELT L 11, 18.1.2007, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 203/2007 (ELT L 61, 28.2.2006, lk 3).

2

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 823/2007,

12. juuli 2007,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük ICESi VIII ja IX püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on kehtestatud kvoodid 2007. ja 2008. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on kehtestatud kvoodid 2007. ja 2008. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealuste laevade püütud sellist kalavaru on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 9, parandatud: ELT L 36, 8.2.2007, lk 6).

2

(3)  ELT L 384, 29.12.2006, lk 28.

3

---

LISA

| nr | 19 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | PRANTSUSMAA |
| Kalavaru | GFB/89- |
| Liik | Niituimluts (Phycis blennoides) |
| Piirkond | Ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla VIII ja IX püügipiirkonnas |
| Kuupäev | 17.6.2007 |

nr

19

Liikmesriik

PRANTSUSMAA

Kalavaru

GFB/89-

Liik

Niituimluts (Phycis blennoides)

Piirkond

Ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla VIII ja IX püügipiirkonnas

Kuupäev

17.6.2007

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/23

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuni 2007,

millega tühistatakse otsus 2003/89/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Saksamaal

(2007/490/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2003/89/EÜ, (1) järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustas nõukogu, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2002. aastal 3,7 % SKPst, mis ületab oluliselt asutamislepingus sätestatud 3 %list kontrollväärtust, ning valitsemissektori koguvõla suuruseks hinnati 60,9 % SKPst, mis ületab veidi asutamislepingus sätestatud 60 %st kontrollväärtust. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2003/89/EÜ, (1) järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustas nõukogu, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2002. aastal 3,7 % SKPst, mis ületab oluliselt asutamislepingus sätestatud 3 %list kontrollväärtust, ning valitsemissektori koguvõla suuruseks hinnati 60,9 % SKPst, mis ületab veidi asutamislepingus sätestatud 60 %st kontrollväärtust.

| (2) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt edastas nõukogu 21. jaanuaril 2003. aastal Saksamaale soovituse, mille eesmärk oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2004. aastaks. Soovitus avalikustati. Silmas pidades ainulaadset olukorda, mis oli tekkinud nõukogu 25. novembri 2003. aasta järelduste ja Euroopa Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsuse (3) tagajärjel, tuleks 2005. aastat pidada sobivaks ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajaks. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt edastas nõukogu 21. jaanuaril 2003. aastal Saksamaale soovituse, mille eesmärk oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2004. aastaks. Soovitus avalikustati. Silmas pidades ainulaadset olukorda, mis oli tekkinud nõukogu 25. novembri 2003. aasta järelduste ja Euroopa Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsuse (3) tagajärjel, tuleks 2005. aastat pidada sobivaks ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajaks.

| (3) | Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning nendega seotud muud näitajad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning nendega seotud muud näitajad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit.

| (4) | Pärast Saksamaa 2006. aasta veebruaris saadetud esialgset teadet ilmnes komisjoni (Eurostat) esitatud tegelikest andmetest, et ülemäärast eelarvepuudujääki ei olnud 2005. aasta lõpuks korrigeeritud. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikele 3 ja komisjoni soovitusest lähtudes võttis nõukogu 14. märtsil 2006 viivitamata vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohase otsuse, milles teatas Saksamaale, et tal tuleb võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida peetakse vajalikuks ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2007. aastaks. (5) Täpsemalt nõudis nõukogu, et aastatel 2006 ja 2007 tagaks Saksamaa oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu (ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivse paranemise vähemalt ühe protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Saksamaa 2006. aasta veebruaris saadetud esialgset teadet ilmnes komisjoni (Eurostat) esitatud tegelikest andmetest, et ülemäärast eelarvepuudujääki ei olnud 2005. aasta lõpuks korrigeeritud. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikele 3 ja komisjoni soovitusest lähtudes võttis nõukogu 14. märtsil 2006 viivitamata vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohase otsuse, milles teatas Saksamaale, et tal tuleb võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida peetakse vajalikuks ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2007. aastaks. (5) Täpsemalt nõudis nõukogu, et aastatel 2006 ja 2007 tagaks Saksamaa oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu (ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivse paranemise vähemalt ühe protsendipunkti võrra.

| (5) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõnealuses liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõnealuses liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

| (6) | Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Saksamaa enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | pärast suurenemist 3,7 %lt SKPst 2002. aastal 4,0 %ni SKPst 2003. aastal vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3,7 %ni SKPst, 2005. aastal 3,2 %ni SKPst ning 2006. aastal viimaks 1,7 %ni SKPst. See jääb allapoole 2006. aasta veebruaris ajakohastatud stabiilsusprogrammis ettenähtud 3,3 % eesmärki ja tunduvalt allapoole eelarvepuudujäägi 3 % kontrollväärtust aasta enne nõukogu määratud tähtaega, |
| --- | --- | --- |

(6)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Saksamaa enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

pärast suurenemist 3,7 %lt SKPst 2002. aastal 4,0 %ni SKPst 2003. aastal vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3,7 %ni SKPst, 2005. aastal 3,2 %ni SKPst ning 2006. aastal viimaks 1,7 %ni SKPst. See jääb allapoole 2006. aasta veebruaris ajakohastatud stabiilsusprogrammis ettenähtud 3,3 % eesmärki ja tunduvalt allapoole eelarvepuudujäägi 3 % kontrollväärtust aasta enne nõukogu määratud tähtaega,

| — | eelnevate soodsate tsükliliste tingimustega aastate jooksul ei loonud Saksamaa eelarve jaoks piisavaid reserve, et tulla toime majanduskasvu pikemaajalise aeglustumisega aastatel 2002–2005, mil SKP keskmine reaalkasv oli 0,5 % aastas. Rida maksukärpeid, mis viidi läbi 2005. aastani, pingestasid eelarvet veelgi, samas kui kulutuste poolel rakendati vastumeetmeid alles mõningase viivitusega. Eelarve tasakaalustamise meetmete hulka kuulusid avaliku sektori palgakasvu piiramine koos töötajate arvu vähendamisega, riikliku tervishoiusüsteemi reform 2004. aastal, toetuste ja riiklike investeeringute vähendamine ning samuti asjaolu, et palkade aeglane kasv erasektoris vähendas pensionikulusid. Lisaks laekus 2006. aastal otsestest maksudest (eelkõige kasumiga seotud maksudest) rohkem tulusid kui majandusareng oleks andnud alust arvata. Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paranes alates 2002. aastast ilma märkimisväärseid ühekordseid meetmeid kasutamata. Eelkõige 2006. aastal paranes eelarve hinnanguline struktuuriline tasakaal (st ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) SKP suhtes ligi ühe protsendipunkti võrra, |
| --- | --- |

—

eelnevate soodsate tsükliliste tingimustega aastate jooksul ei loonud Saksamaa eelarve jaoks piisavaid reserve, et tulla toime majanduskasvu pikemaajalise aeglustumisega aastatel 2002–2005, mil SKP keskmine reaalkasv oli 0,5 % aastas. Rida maksukärpeid, mis viidi läbi 2005. aastani, pingestasid eelarvet veelgi, samas kui kulutuste poolel rakendati vastumeetmeid alles mõningase viivitusega. Eelarve tasakaalustamise meetmete hulka kuulusid avaliku sektori palgakasvu piiramine koos töötajate arvu vähendamisega, riikliku tervishoiusüsteemi reform 2004. aastal, toetuste ja riiklike investeeringute vähendamine ning samuti asjaolu, et palkade aeglane kasv erasektoris vähendas pensionikulusid. Lisaks laekus 2006. aastal otsestest maksudest (eelkõige kasumiga seotud maksudest) rohkem tulusid kui majandusareng oleks andnud alust arvata. Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paranes alates 2002. aastast ilma märkimisväärseid ühekordseid meetmeid kasutamata. Eelkõige 2006. aastal paranes eelarve hinnanguline struktuuriline tasakaal (st ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) SKP suhtes ligi ühe protsendipunkti võrra,

| — | 2007. aastaks ennustatakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis eelarvepuudujäägi edasist vähenemist 0,6 %ni SKPst tänu SKP jätkuvalt kiirele kasvule ning eelkõige käibemaksu standardmäära tõstmisele 16 %-lt 19 %-le alates 2007. aasta jaanuarist (ühekordseid meetmeid ei ole ette nähtud). 2007. aasta kevadises teatises hindasid Saksamaa ametiasutused 2007. aasta eelarvepuudujäägi 1,2 %-le SKPst. Lisaks prognoosivad komisjoni talitused 2007. aastaks eelarve struktuurilise tasakaalu paranemist SKP suhtes 0,75 protsendipunkti võrra. Seega näib Saksamaa olevat saavutanud eelarve struktuurilise tasakaalu kumulatiivse paranemise vähemalt soovitatud ühe protsendipunkti võrra 2006. ja 2007. aastal. 2008. aastaks ennustatakse kevadprognoosis puudujäägi edasist vähenemist 0,3 %ni SKPst, kui poliitikat ei muudeta. See näitab, et eelarvepuudujääk on viidud alla 3 %st piirmäära SKPst usaldusväärselt ja püsivalt. Senise poliitika jätkumise korral peaks eelarve struktuuriline puudujääk 2008. aastal vaid veidi vähenema. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Saksamaa puhul on struktuuriliselt tasakaalustatud eelarve; |
| --- | --- |

—

2007. aastaks ennustatakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis eelarvepuudujäägi edasist vähenemist 0,6 %ni SKPst tänu SKP jätkuvalt kiirele kasvule ning eelkõige käibemaksu standardmäära tõstmisele 16 %-lt 19 %-le alates 2007. aasta jaanuarist (ühekordseid meetmeid ei ole ette nähtud). 2007. aasta kevadises teatises hindasid Saksamaa ametiasutused 2007. aasta eelarvepuudujäägi 1,2 %-le SKPst. Lisaks prognoosivad komisjoni talitused 2007. aastaks eelarve struktuurilise tasakaalu paranemist SKP suhtes 0,75 protsendipunkti võrra. Seega näib Saksamaa olevat saavutanud eelarve struktuurilise tasakaalu kumulatiivse paranemise vähemalt soovitatud ühe protsendipunkti võrra 2006. ja 2007. aastal. 2008. aastaks ennustatakse kevadprognoosis puudujäägi edasist vähenemist 0,3 %ni SKPst, kui poliitikat ei muudeta. See näitab, et eelarvepuudujääk on viidud alla 3 %st piirmäära SKPst usaldusväärselt ja püsivalt. Senise poliitika jätkumise korral peaks eelarve struktuuriline puudujääk 2008. aastal vaid veidi vähenema. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Saksamaa puhul on struktuuriliselt tasakaalustatud eelarve;

| — | võla suhe SKPsse stabiliseerus 2006. aastal pärast kerkimist 2002. aasta 60,3 %-lt SKPst 67,9 %ni SKPst 2005. aastal ning peaks komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt 2007. aastal vähenema 65,4 %ni SKPst ja 2008. aastal umbes 63,5 %ni SKPst senise poliitika jätkumise korral, lähenedes kontrollväärtusele seega kiiremini kui on prognoositud viimati ajakohastatud stabiilsusprogrammis. |
| --- | --- |

—

võla suhe SKPsse stabiliseerus 2006. aastal pärast kerkimist 2002. aasta 60,3 %-lt SKPst 67,9 %ni SKPst 2005. aastal ning peaks komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt 2007. aastal vähenema 65,4 %ni SKPst ja 2008. aastal umbes 63,5 %ni SKPst senise poliitika jätkumise korral, lähenedes kontrollväärtusele seega kiiremini kui on prognoositud viimati ajakohastatud stabiilsusprogrammis.

| (7) | Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Saksamaal on korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2003/89/EÜ tühistada, |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Saksamaal on korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2003/89/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Saksamaal on korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2003/89/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Luxembourg, 5. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  ELT L 34, 11.2.2003, lk 16.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  Kohtuasi C-27/04: komisjon v. nõukogu, EKL 2004, lk I-6649.

3

v.

(4)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

4

(5)  Nõukogu otsus 2006/344/EÜ (ELT L 126, 13.5.2006, lk 20).

5

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/25

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. juuli 2007,

liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

(2007/491/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 128 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni strateegia 2005. aasta reformiga rõhutati majanduskasvu ja tööhõive tähtsust. Euroopa tööhõivestrateegia tööhõive suunised, mis on esitatud nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsuse 2005/600/EÜ (liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta) (4) lisas, ja majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu 12. juuli 2005. aasta soovituses 2005/601/EÜ liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008), (5) on vastu võetud ühtse dokumendina, kusjuures Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturu alaste eesmärkide elluviimisel kandev osa. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni strateegia 2005. aasta reformiga rõhutati majanduskasvu ja tööhõive tähtsust. Euroopa tööhõivestrateegia tööhõive suunised, mis on esitatud nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsuse 2005/600/EÜ (liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta) (4) lisas, ja majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu 12. juuli 2005. aasta soovituses 2005/601/EÜ liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008), (5) on vastu võetud ühtse dokumendina, kusjuures Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturu alaste eesmärkide elluviimisel kandev osa.

| (2) | Liidul tuleks koondada kõik liikmesriikide ja ühenduse asjakohased vahendid – sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika – Lissaboni strateegia kolme (majanduslikku, sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse) mõõtmesse, et paremini kasutada nendevahelist koostoimet säästva arengu üldises kontekstis. |
| --- | --- |

(2)

Liidul tuleks koondada kõik liikmesriikide ja ühenduse asjakohased vahendid – sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika – Lissaboni strateegia kolme (majanduslikku, sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse) mõõtmesse, et paremini kasutada nendevahelist koostoimet säästva arengu üldises kontekstis.

| (3) | Tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised tuleks täielikult läbi vaadata ainult kord kolme aasta jooksul ning vahepealsetel aastatel, kuni aastani 2008, peaks nende ajakohastamine olema rangelt piiratud, et tagada teatud stabiilsus, mis on tõhusaks rakendamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(3)

Tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised tuleks täielikult läbi vaadata ainult kord kolme aasta jooksul ning vahepealsetel aastatel, kuni aastani 2008, peaks nende ajakohastamine olema rangelt piiratud, et tagada teatud stabiilsus, mis on tõhusaks rakendamiseks vajalik.

| (4) | Komisjoni iga-aastases arenguaruandes ja ühises tööhõivearuandes esitatud liikmesriikide riiklike reformikavade analüüs näitab, et liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi järgmiste esmatähtsate valdkondade käsitlemiseks:






  — | suurema arvu inimeste tööturule toomine ja nende seal hoidmine ning sotsiaalkaitse süsteemide ajakohastamine, |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisjoni iga-aastases arenguaruandes ja ühises tööhõivearuandes esitatud liikmesriikide riiklike reformikavade analüüs näitab, et liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi järgmiste esmatähtsate valdkondade käsitlemiseks:

—

suurema arvu inimeste tööturule toomine ja nende seal hoidmine ning sotsiaalkaitse süsteemide ajakohastamine,

| — | töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamine ning |
| --- | --- |

—

töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamine ning

| — | hariduse ja kutseoskuste arendamise teel inimkapitali tehtavate investeeringute suurendamine. |
| --- | --- |

—

hariduse ja kutseoskuste arendamise teel inimkapitali tehtavate investeeringute suurendamine.

| (5) | Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta kohtumisel rõhutati tööhõivepoliitika keskset rolli Lissaboni tegevuskava raamistikus ja vajadust suurendada prioriteetsete rühmade tööhõivevõimalusi elutsüklil põhineva lähenemisviisi raames. Sellega seoses kiitis Euroopa Ülemkogu heaks soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mis peaks veelgi suurendama soolise võrdõiguslikkuse integreerimist erinevatesse poliitikavaldkondadesse ja andma tõuke naiste tulevikuväljavaadete ja võimaluste ulatuslikuks parandamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta kohtumisel rõhutati tööhõivepoliitika keskset rolli Lissaboni tegevuskava raamistikus ja vajadust suurendada prioriteetsete rühmade tööhõivevõimalusi elutsüklil põhineva lähenemisviisi raames. Sellega seoses kiitis Euroopa Ülemkogu heaks soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mis peaks veelgi suurendama soolise võrdõiguslikkuse integreerimist erinevatesse poliitikavaldkondadesse ja andma tõuke naiste tulevikuväljavaadete ja võimaluste ulatuslikuks parandamiseks.

| (6) | Lepingutes, sealhulgas ühinemislepingutes, sätestatud töötajate liikuvust takistavate tõkete kõrvaldamine peaks tugevdama siseturu toimimist ning suurendama majanduskasvu ja tööhõivepotentsiaali. |
| --- | --- |

(6)

Lepingutes, sealhulgas ühinemislepingutes, sätestatud töötajate liikuvust takistavate tõkete kõrvaldamine peaks tugevdama siseturu toimimist ning suurendama majanduskasvu ja tööhõivepotentsiaali.

| (7) | Võttes arvesse nii komisjoni poolt teostatud riiklike reformikavade analüüsi kui Euroopa Ülemkogu järeldusi, tuleks põhirõhk nüüd asetada tõhusale ja õigeaegsele elluviimisele, pöörates erilist tähelepanu 2005.–2008. aasta tööhõivesuunistes esitatud kokkulepitud kvantitatiivsetele eesmärkidele. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse nii komisjoni poolt teostatud riiklike reformikavade analüüsi kui Euroopa Ülemkogu järeldusi, tuleks põhirõhk nüüd asetada tõhusale ja õigeaegsele elluviimisele, pöörates erilist tähelepanu 2005.–2008. aasta tööhõivesuunistes esitatud kokkulepitud kvantitatiivsetele eesmärkidele.

| (8) | Liikmesriigid peaksid võtma tööhõivesuuniseid arvesse ühenduse rahastamisprogrammide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kasutamise kavandamise käigus. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid võtma tööhõivesuuniseid arvesse ühenduse rahastamisprogrammide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kasutamise kavandamise käigus.

| (9) | Arvestades suunistedokumendi ühtsust, peaksid liikmesriigid majanduspoliitika üldsuunised täielikult rakendama, |
| --- | --- |

(9)

Arvestades suunistedokumendi ühtsust, peaksid liikmesriigid majanduspoliitika üldsuunised täielikult rakendama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsuse 2005/600/EÜ lisas esitatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised jäävad 2007. aastaks kehtima ning liikmesriigid arvestavad neid oma tööhõivepoliitikas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  15. veebruari 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  25. aprilli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  2. veebruari 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

4

(5)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 28.

5

---

Komisjon

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/27

---

KOMISJONI OTSUS,

24. jaanuar 2007,

mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/2005 (ex NN 52/2004)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 130 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/492/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) oma arvamust ja võttes arvesse nende märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Komisjonile laekus 23. jaanuaril ja 20. augustil 2002 kaebus Biria kontsernile riikliku tagatise vormis antava riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile laekus 23. jaanuaril ja 20. augustil 2002 kaebus Biria kontsernile riikliku tagatise vormis antava riigiabi kohta.

| (2) | Pärast komisjoni ja Saksamaa vahel peetud kirjavahetust teatas Saksamaa komisjonile 24. jaanuari 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 28. jaanuaril 2003), et komisjoni heakskiidust sõltunud kavandatav tagatise andmine on tühistatud. Kaebuse esitajale teatati sellest 17. veebruari 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(2)

Pärast komisjoni ja Saksamaa vahel peetud kirjavahetust teatas Saksamaa komisjonile 24. jaanuari 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 28. jaanuaril 2003), et komisjoni heakskiidust sõltunud kavandatav tagatise andmine on tühistatud. Kaebuse esitajale teatati sellest 17. veebruari 2003. aasta kirjas.

| (3) | Kaebuse esitaja edastas 1. juuli 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 9. juulil 2003) ja 8. augusti 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 5. septembril 2003) teabe Biria kontsernile antava teise riikliku tagatise kohta ning avaliku sektori osaluse kohta kontserni ettevõtetes. |
| --- | --- |

(3)

Kaebuse esitaja edastas 1. juuli 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 9. juulil 2003) ja 8. augusti 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 5. septembril 2003) teabe Biria kontsernile antava teise riikliku tagatise kohta ning avaliku sektori osaluse kohta kontserni ettevõtetes.

| (4) | Komisjon küsis selle kohta oma 9. septembri 2003. aasta kirjas teavet ning Saksamaa saatis teabe 14. oktoobri 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 16. oktoobril 2003). Komisjon nõudis 9. detsembril 2003 lisateavet, mille Saksamaa esitas 19. märtsi 2004. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon küsis selle kohta oma 9. septembri 2003. aasta kirjas teavet ning Saksamaa saatis teabe 14. oktoobri 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 16. oktoobril 2003). Komisjon nõudis 9. detsembril 2003 lisateavet, mille Saksamaa esitas 19. märtsi 2004. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

| (5) | Komisjon väljastas 18. oktoobril 2004 teabe esitamise korralduse, kuna kahtles Biria kontsernile ette nähtud abimeetmete vastavuses eeskirjadele, mille alusel abi väidetavalt anti. Vastusena teabe esitamise korraldusele esitas Saksamaa 31. jaanuari 2005. kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) täiendavaid andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon väljastas 18. oktoobril 2004 teabe esitamise korralduse, kuna kahtles Biria kontsernile ette nähtud abimeetmete vastavuses eeskirjadele, mille alusel abi väidetavalt anti. Vastusena teabe esitamise korraldusele esitas Saksamaa 31. jaanuari 2005. kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) täiendavaid andmeid.

| (6) | Komisjon algatas 20. oktoobril 2005 ametliku uurimismenetluse riigiabi andmise kolme väidetava juhtumi suhtes. Ta rõhutas oma otsuses, et mitmed teised väidetavalt ebaseaduslikult võimaldatud abimeetmed kas ei kujuta endast riigiabi või need on antud heakskiidetud abikavade alusel ja neid järgides. Kõnealune komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama võimalike abimeetmete kohta märkusi. Oma seisukoha edastasid anonüümseks jääda sooviv kolmas isik 27. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 30. jaanuaril 2006), Rheda-Wiedenbrücki linnas asuv ettevõte Prophete GmbH & Co. KG ja Löhne linnas asuv Pantherwerke AG 6. veebruari kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) ning Neuenrade linnas asuv Vaterland-Werke GmbH & Co. KG 6. ja 27. veebruari 2006. aasta kirjas (kirjad on registreeritud samadel kuupäevadel). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon algatas 20. oktoobril 2005 ametliku uurimismenetluse riigiabi andmise kolme väidetava juhtumi suhtes. Ta rõhutas oma otsuses, et mitmed teised väidetavalt ebaseaduslikult võimaldatud abimeetmed kas ei kujuta endast riigiabi või need on antud heakskiidetud abikavade alusel ja neid järgides. Kõnealune komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama võimalike abimeetmete kohta märkusi. Oma seisukoha edastasid anonüümseks jääda sooviv kolmas isik 27. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 30. jaanuaril 2006), Rheda-Wiedenbrücki linnas asuv ettevõte Prophete GmbH & Co. KG ja Löhne linnas asuv Pantherwerke AG 6. veebruari kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) ning Neuenrade linnas asuv Vaterland-Werke GmbH & Co. KG 6. ja 27. veebruari 2006. aasta kirjas (kirjad on registreeritud samadel kuupäevadel).

| (7) | Kõnealused märkused edastati Saksamaale 6. veebruari ja 2. märtsi 2006. aasta kirjas. Saksamaa vastas nimetatud märkustele 5. aprilli 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006) ning 12. mai 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(7)

Kõnealused märkused edastati Saksamaale 6. veebruari ja 2. märtsi 2006. aasta kirjas. Saksamaa vastas nimetatud märkustele 5. aprilli 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006) ning 12. mai 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

| (8) | Saksamaa esitas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 23. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(8)

Saksamaa esitas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 23. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

| (9) | Komisjon küsis 6. veebruari 2006. aasta kirjas lisateavet ning Saksamaa esitas selle oma 5. aprilli 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006). Komisjon saatis 19. juulil 2006 teise teabenõude, millele Saksamaa vastas 25. septembri 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 26. septembril 2006). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon küsis 6. veebruari 2006. aasta kirjas lisateavet ning Saksamaa esitas selle oma 5. aprilli 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006). Komisjon saatis 19. juulil 2006 teise teabenõude, millele Saksamaa vastas 25. septembri 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 26. septembril 2006).

II.   KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (10) | Biria kontsern tegeleb jalgrataste tootmise ja turustamisega. Kontserni emaettevõte Biria AG asub Neukirchis, Saksi liidumaal – abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

(10)

Biria kontsern tegeleb jalgrataste tootmise ja turustamisega. Kontserni emaettevõte Biria AG asub Neukirchis, Saksi liidumaal – abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a.

| (11) | Kontserni 2003. aasta käive oli 93,2 miljonit eurot (2002. aastal oli käive 83,8 miljonit eurot) ja kasum 3,7 miljonit eurot (2002. aastal töötas kontsern kahjumiga, mis ulatus 5,8 miljoni euroni). Kontsernil oli 2003. aastal 415 töötajat (2002. aastal: 490) ning seega tuleb kontserni käsitleda suurettevõttena. |
| --- | --- |

(11)

Kontserni 2003. aasta käive oli 93,2 miljonit eurot (2002. aastal oli käive 83,8 miljonit eurot) ja kasum 3,7 miljonit eurot (2002. aastal töötas kontsern kahjumiga, mis ulatus 5,8 miljoni euroni). Kontsernil oli 2003. aastal 415 töötajat (2002. aastal: 490) ning seega tuleb kontserni käsitleda suurettevõttena.

| (12) | Emaettevõttele Biria AG pandi alus endise Biria AG ja tütarettevõtte Sachsen Zweirad GmbH liitumise kaudu. Sachsen Zweirad GmbH nimetati ümber Biria GmbH-ks. 2005. aasta aprillis muudeti osaühing Biria GmbH aktsiaseltsiks Biria AG. Biria GmbH (praeguse Biria AG) 2003. aasta käive oli 55,7 miljonit ja kasum 3,6 miljonit eurot. Biria AG ainuomanik on Mehdi Biria. |
| --- | --- |

(12)

Emaettevõttele Biria AG pandi alus endise Biria AG ja tütarettevõtte Sachsen Zweirad GmbH liitumise kaudu. Sachsen Zweirad GmbH nimetati ümber Biria GmbH-ks. 2005. aasta aprillis muudeti osaühing Biria GmbH aktsiaseltsiks Biria AG. Biria GmbH (praeguse Biria AG) 2003. aasta käive oli 55,7 miljonit ja kasum 3,6 miljonit eurot. Biria AG ainuomanik on Mehdi Biria.

| (13) | Kontserni tähtsamad ettevõtted emaettevõtte kõrval on Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (edaspidi „Bike Systems”) – kõnealune ettevõte on kontserniga seotud Biria tütarettevõtte Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (edaspidi „BSBG”) kaudu – ja Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(13)

Kontserni tähtsamad ettevõtted emaettevõtte kõrval on Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (edaspidi „Bike Systems”) – kõnealune ettevõte on kontserniga seotud Biria tütarettevõtte Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (edaspidi „BSBG”) kaudu – ja Checker Pig GmbH.

| (14) | Bike Systems asub Nordhauseni linnas Tüüringi liidumaal – abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Bike Systemsi käive 6,1 miljonit ja kahjum 0,6 miljonit eurot. Ettevõtte töötajate arv oli 157. Bike Systemsis toodetakse jalgrattaid ainult emaettevõttele BSBG (lepinguline tootmine). BSBG tegeleb jalgrataste turustamisega. |
| --- | --- |

(14)

Bike Systems asub Nordhauseni linnas Tüüringi liidumaal – abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Bike Systemsi käive 6,1 miljonit ja kahjum 0,6 miljonit eurot. Ettevõtte töötajate arv oli 157. Bike Systemsis toodetakse jalgrattaid ainult emaettevõttele BSBG (lepinguline tootmine). BSBG tegeleb jalgrataste turustamisega.

| (15) | Checker Pig GmbH asub Dresdenis, Saksi liidumaal – abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Checker Pig GmbH käive 6,9 miljonit ja kahjum 0,4 miljonit eurot. Ettevõtte töötajate arv oli 43. |
| --- | --- |

(15)

Checker Pig GmbH asub Dresdenis, Saksi liidumaal – abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Checker Pig GmbH käive 6,9 miljonit ja kahjum 0,4 miljonit eurot. Ettevõtte töötajate arv oli 43.

| (16) | 7. novembril 2005 müüs Biria AG suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõttele. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Biria AG omandusse jäi kinnisvara, mida ta üürib kontsernile Lone Star kasutamiseks. Vara müüdi hinnaga 11,5 miljonit eurot. Välisekspert arvestas kõnealuse vara turuhinnaks 10,7 miljonit eurot. Kontserni Lone Star ettevõte/ettevõtted näivad praegu tegutsevat Biria GmbH nime all. |
| --- | --- |

(16)

7. novembril 2005 müüs Biria AG suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõttele. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Biria AG omandusse jäi kinnisvara, mida ta üürib kontsernile Lone Star kasutamiseks. Vara müüdi hinnaga 11,5 miljonit eurot. Välisekspert arvestas kõnealuse vara turuhinnaks 10,7 miljonit eurot. Kontserni Lone Star ettevõte/ettevõtted näivad praegu tegutsevat Biria GmbH nime all.

| (17) | Saksamaa andmetel toimus vara müük avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Pakkumiskutse avaldati Internetis ja mitmetes trükimeedia väljaannetes. Uue investori osaluse puhul nähti ette mitmesuguseid võimalusi – vara omandamine (asset deal), kogu vara omandamine või osakute ostmine. Lone Star võttis varalised väärtused üle vara omandamise teel (asset deal). |
| --- | --- |

(17)

Saksamaa andmetel toimus vara müük avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Pakkumiskutse avaldati Internetis ja mitmetes trükimeedia väljaannetes. Uue investori osaluse puhul nähti ette mitmesuguseid võimalusi – vara omandamine (asset deal), kogu vara omandamine või osakute ostmine. Lone Star võttis varalised väärtused üle vara omandamise teel (asset deal).

| (18) | Saksamaa andmetel alustati ettevõtte müümist enne, kui võeti vastu komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Pakkumiste esitamise esimene tähtaeg oli 4. oktoober 2005. |
| --- | --- |

(18)

Saksamaa andmetel alustati ettevõtte müümist enne, kui võeti vastu komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Pakkumiste esitamise esimene tähtaeg oli 4. oktoober 2005.

2.2.   Finantsmeetmed

| (19) | Meede 1: 2001. aasta märtsis omandas gbb Beteiligungs-AG (edaspidi „gbb”) – panga Deutsche Ausgleichsbank (föderaalne arengupank) tütarettevõte – Bike Systemsis 2 070 732 euro suuruse passiivse osaluse, mille tähtaeg on 2010. aasta lõpus. Saksamaa väitel anti nimetatud osalus vastavalt turutingimustele ja see ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(19)

Meede 1: 2001. aasta märtsis omandas gbb Beteiligungs-AG (edaspidi „gbb”) – panga Deutsche Ausgleichsbank (föderaalne arengupank) tütarettevõte – Bike Systemsis 2 070 732 euro suuruse passiivse osaluse, mille tähtaeg on 2010. aasta lõpus. Saksamaa väitel anti nimetatud osalus vastavalt turutingimustele ja see ei kujuta endast riigiabi.

| (20) | Meede 2: 20. märtsil 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 %-lise tagatise Sachsen Zweirad GmbH-le antud 5,6 miljoni euro suurusele käibevahendite laenule, mille esialgne tähtaeg oli 2008. aasta lõpus. Tagatis tühistati 2004. aasta jaanuaris ja see asendati Biria GmbH-le antava tagatisega (vt meede 3). Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi (3) alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon. |
| --- | --- |

(20)

Meede 2: 20. märtsil 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 %-lise tagatise Sachsen Zweirad GmbH-le antud 5,6 miljoni euro suurusele käibevahendite laenule, mille esialgne tähtaeg oli 2008. aasta lõpus. Tagatis tühistati 2004. aasta jaanuaris ja see asendati Biria GmbH-le antava tagatisega (vt meede 3). Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi (3) alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon.

| (21) | Meede 3: 9. detsembril 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 %-lise tagatise Biria GmbH-le (praegu Biria AG) antud 24 875 000 euro suurusele käibevahendite laenule, mille ettevõte võttis käibe kavandatavaks suurendamiseks ja kontserni rahastamispõhimõtete ümberkorraldamiseks. Laen koosneb kolmest osast: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 miljonit eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks. Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon. Tagatis anti eeldusel, et Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatis (meede 2) tühistatakse. Seega hakkas tagatis kehtima alles 5. jaanuaril 2004 – Sachsen Zweiradile antud tagatise tühistamise kuupäeval. |
| --- | --- |

(21)

Meede 3: 9. detsembril 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 %-lise tagatise Biria GmbH-le (praegu Biria AG) antud 24 875 000 euro suurusele käibevahendite laenule, mille ettevõte võttis käibe kavandatavaks suurendamiseks ja kontserni rahastamispõhimõtete ümberkorraldamiseks. Laen koosneb kolmest osast: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 miljonit eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks. Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon. Tagatis anti eeldusel, et Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatis (meede 2) tühistatakse. Seega hakkas tagatis kehtima alles 5. jaanuaril 2004 – Sachsen Zweiradile antud tagatise tühistamise kuupäeval.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (22) | Ametlik uurimismenetlus algatati seetõttu, et komisjon kahtles Saksamaa väites, mille kohaselt passiivne osalus anti vastavalt turutingimustele. Komisjoni andmetel oli Bike Systems äsja vastu võtnud saneerimiskava maksevõimetusest ülesaamiseks ning ettevõtte tulevikuväljavaated olid seega ebakindlad. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Komisjon kahtles, kas intressimäär oli riski arvesse võttes asjakohane ning kas passiivne osalus vastas turutingimustele. Seoses EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditega puudus komisjonil teave selle kohta, kas tingimused, mis on sätestatud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (4) (edaspidi „ühenduse suunised”), olid täidetud. |
| --- | --- |

(22)

Ametlik uurimismenetlus algatati seetõttu, et komisjon kahtles Saksamaa väites, mille kohaselt passiivne osalus anti vastavalt turutingimustele. Komisjoni andmetel oli Bike Systems äsja vastu võtnud saneerimiskava maksevõimetusest ülesaamiseks ning ettevõtte tulevikuväljavaated olid seega ebakindlad. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Komisjon kahtles, kas intressimäär oli riski arvesse võttes asjakohane ning kas passiivne osalus vastas turutingimustele. Seoses EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditega puudus komisjonil teave selle kohta, kas tingimused, mis on sätestatud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (4) (edaspidi „ühenduse suunised”), olid täidetud.

| (23) | Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjuseks oli ka komisjoni esialgne järeldus, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le võimaldatud tagatised, mis anti väidetavalt heakskiidetud abikava alusel, ei vastanud abikava tingimustele ja abikava seega nimetatud tagatiste suhtes ei kehti. Komisjon on seisukohal, et tagatiste andmise ajal olid Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH raskustes. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid lisaks sellele suurettevõtted, oleks abikava kohaselt tulnud igast antud tagatisest komisjonile teatada. Seoses EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega oli komisjonil kahtlusi, kas ühenduse suuniste tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(23)

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjuseks oli ka komisjoni esialgne järeldus, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le võimaldatud tagatised, mis anti väidetavalt heakskiidetud abikava alusel, ei vastanud abikava tingimustele ja abikava seega nimetatud tagatiste suhtes ei kehti. Komisjon on seisukohal, et tagatiste andmise ajal olid Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH raskustes. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid lisaks sellele suurettevõtted, oleks abikava kohaselt tulnud igast antud tagatisest komisjonile teatada. Seoses EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega oli komisjonil kahtlusi, kas ühenduse suuniste tingimused on täidetud.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE SEISUKOHAD

| (24) | Komisjonile laekusid seisukohad ühelt huvitatud isikult, kes ei soovinud oma nime avaldada, ettevõtetelt Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG ning Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(24)

Komisjonile laekusid seisukohad ühelt huvitatud isikult, kes ei soovinud oma nime avaldada, ettevõtetelt Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG ning Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1.   Anonüümseks jääda sooviva konkurendi seisukoht

| (25) | Oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta selgitab anonüümseks jääda sooviv konkurent, et Biria AG sai tänu 24,5 miljoni euro suurusele riiklikule tagatisele müüa konkurendi klientidele jalgrattaid tootmiskuludest väiksema hinnaga, ehkki konkurendi asukoht Saksamaal on tootmise seisukohast majanduslikult kõige tõhusam. |
| --- | --- |

(25)

Oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta selgitab anonüümseks jääda sooviv konkurent, et Biria AG sai tänu 24,5 miljoni euro suurusele riiklikule tagatisele müüa konkurendi klientidele jalgrattaid tootmiskuludest väiksema hinnaga, ehkki konkurendi asukoht Saksamaal on tootmise seisukohast majanduslikult kõige tõhusam.

| (26) | Lisaks sellele sai Biria AG 2003. aastal kasumit näidata vaid seetõttu, et pangad loobusid 8,567 miljoni euro suurusest võlanõudest. Järgneval 2004. ja 2005. aastal töötas Biria AG taas kahjumiga. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks sellele sai Biria AG 2003. aastal kasumit näidata vaid seetõttu, et pangad loobusid 8,567 miljoni euro suurusest võlanõudest. Järgneval 2004. ja 2005. aastal töötas Biria AG taas kahjumiga.

| (27) | Konkurent viitab ka sellele, et Biria müüdi kontsernile Lone Stars (asset-deal). Seejuures loobusid Sachsen-LB (Saksi liidumaa maapank) ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft (valdusühing) konkurendi sõnul suurest osast võlanõuetest. Kontsernile Lone Star kuuluv uus Biria GmbH võttis üle kõik Biria AG varalised väärtused. |
| --- | --- |

(27)

Konkurent viitab ka sellele, et Biria müüdi kontsernile Lone Stars (asset-deal). Seejuures loobusid Sachsen-LB (Saksi liidumaa maapank) ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft (valdusühing) konkurendi sõnul suurest osast võlanõuetest. Kontsernile Lone Star kuuluv uus Biria GmbH võttis üle kõik Biria AG varalised väärtused.

4.2.   Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG

| (28) | Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG (edaspidi „Prophete ja Pantherwerke”) märkisid oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria saab tänu riigiabile müüa oma tooteid hinnaga, millel ei oleks tavalistes turutingimustes perspektiivi. Mõlemad ettevõtted on Biria konkurendid ja seega avaldab Biriale antav riigiabi neile otsest mõju. |
| --- | --- |

(28)

Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG (edaspidi „Prophete ja Pantherwerke”) märkisid oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria saab tänu riigiabile müüa oma tooteid hinnaga, millel ei oleks tavalistes turutingimustes perspektiivi. Mõlemad ettevõtted on Biria konkurendid ja seega avaldab Biriale antav riigiabi neile otsest mõju.

| (29) | Biria kontsern on ligikaudu 700 000 jalgrattaga aastas Saksamaa suurim jalgrattatootja. Biria kontserni ettevõtted on esindatud jalgrattaturu kahes segmendis – tavatoodete kaubandus ja spetsialiseerunud hulgikaubandus. |
| --- | --- |

(29)

Biria kontsern on ligikaudu 700 000 jalgrattaga aastas Saksamaa suurim jalgrattatootja. Biria kontserni ettevõtted on esindatud jalgrattaturu kahes segmendis – tavatoodete kaubandus ja spetsialiseerunud hulgikaubandus.

| (30) | Tavatoodete kaubanduse segment hõlmab suuremate jaekaubanduskettide kaudu toimuvat jaekaubandust ning saatekaubandust. Kõnealuses segmendis maksavad jalgrattad harilikult 100–199 eurot. Prophete ja Pantherwerke hinnangul müüakse sellel turul umbes 1,5 miljonit jalgratast ning 650 000 jalgratast müüva Biria turuosa on kõnealuses segmendis ligikaudu 50 %. |
| --- | --- |

(30)

Tavatoodete kaubanduse segment hõlmab suuremate jaekaubanduskettide kaudu toimuvat jaekaubandust ning saatekaubandust. Kõnealuses segmendis maksavad jalgrattad harilikult 100–199 eurot. Prophete ja Pantherwerke hinnangul müüakse sellel turul umbes 1,5 miljonit jalgratast ning 650 000 jalgratast müüva Biria turuosa on kõnealuses segmendis ligikaudu 50 %.

| (31) | Ka spetsialiseerunud hulgikaubanduse segmendis on Biria kontsernil Prophete ja Pantherwerke sõnul juhtiv koht. Selles turusegmendis müüakse 150 000 kuni 200 000 jalgratast. Spetsialiseerunud hulgikaubanduses võivad hinnad ulatuda kuni 400 euroni. Pantherwerke on kõnealuses segmendis Biria vahetu konkurent. |
| --- | --- |

(31)

Ka spetsialiseerunud hulgikaubanduse segmendis on Biria kontsernil Prophete ja Pantherwerke sõnul juhtiv koht. Selles turusegmendis müüakse 150 000 kuni 200 000 jalgratast. Spetsialiseerunud hulgikaubanduses võivad hinnad ulatuda kuni 400 euroni. Pantherwerke on kõnealuses segmendis Biria vahetu konkurent.

| (32) | Prophete ja Pantherwerke on juba aastaid täheldanud, et Biria pakutavad hinnad on pidevalt teiste tootjate hindadest madalamad. Sellist erinevust ei saa majanduslikult põhjendada, sest ehkki Biria kontsern valitseb turgu ja tema ostumaht on suurem, ei ole talle võimaldatud soodsamaid tingimusi. Prophete ja Pantherwerke oletavad, et Biria kontsern on oma madalate müügihindade tõttu töötanud möödunud aastatel märkimisväärse kahjumiga. |
| --- | --- |

(32)

Prophete ja Pantherwerke on juba aastaid täheldanud, et Biria pakutavad hinnad on pidevalt teiste tootjate hindadest madalamad. Sellist erinevust ei saa majanduslikult põhjendada, sest ehkki Biria kontsern valitseb turgu ja tema ostumaht on suurem, ei ole talle võimaldatud soodsamaid tingimusi. Prophete ja Pantherwerke oletavad, et Biria kontsern on oma madalate müügihindade tõttu töötanud möödunud aastatel märkimisväärse kahjumiga.

| (33) | Seoses passiivse osalusega kahtlevad Prophete ja Pantherwerke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(33)

Seoses passiivse osalusega kahtlevad Prophete ja Pantherwerke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis.

| (34) | Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Prophete ja Pantherwerke riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjadega kokkusobivaks. Prophete ja Pantherwerke on veendunud, et tagatise saanud ettevõtted olid tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtet Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtte õigusjärglasena. Uue ettevõtte algbilanss ei ole Prophete ja Pantherwerke arvates paljutõotav. |
| --- | --- |

(34)

Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Prophete ja Pantherwerke riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjadega kokkusobivaks. Prophete ja Pantherwerke on veendunud, et tagatise saanud ettevõtted olid tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtet Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtte õigusjärglasena. Uue ettevõtte algbilanss ei ole Prophete ja Pantherwerke arvates paljutõotav.

| (35) | Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtete majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil. |
| --- | --- |

(35)

Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtete majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil.

| (36) | Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et ettevõte kavatseb 2004. aastaga võrreldes 2005. aastal jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Prophete ja Pantherwerke viitavad ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtte erakapitali investeerimisfondile Lone Star. |
| --- | --- |

(36)

Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et ettevõte kavatseb 2004. aastaga võrreldes 2005. aastal jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Prophete ja Pantherwerke viitavad ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtte erakapitali investeerimisfondile Lone Star.

4.3.   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (37) | Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (edaspidi „Vaterland-Werke”) nendib oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria kontsern, mis toodab 700 000 kuni 800 000 jalgratast aastas, on Saksamaa suurim jalgrattatootja. Võrreldava suurusega on ainult MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kes toodab aastas 700 000 jalgratast; teised ettevõtted toodavad aastas keskeltläbi 250 000 kuni 400 000 jalgratast. |
| --- | --- |

(37)

Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (edaspidi „Vaterland-Werke”) nendib oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria kontsern, mis toodab 700 000 kuni 800 000 jalgratast aastas, on Saksamaa suurim jalgrattatootja. Võrreldava suurusega on ainult MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kes toodab aastas 700 000 jalgratast; teised ettevõtted toodavad aastas keskeltläbi 250 000 kuni 400 000 jalgratast.

| (38) | Vaterland-Werke ja Biria on mõlemad esindatud tavatoodete turusektoris, mis hõlmab ka suuremaid jaekaubanduskette ja saatekaubandusettevõtteid. Kõnealuses segmendis valitseb tihe konkurents ja Biria on tuntud agressiivse konkurendina, kes müüb oma tooteid tootmiskuludest väiksema hinnaga. Selline käitumine on võimalik ainult välise rahastamisallika olemasolul; Biria puhul on selleks talle antud riigiabi. See ohustab kõikide selliste väikeste konkurentide eksistentsi, kes riigiabi ei saa. Ettevõttele Vaterland-Werke avaldab kirjeldatud olukord eriti tugevat mõju ja oma kasutamata võimsust ei saa ta rakendada teiste tellimuste täitmiseks. Kuna turul valitseb praegu tootmisvõimsuse ülejääk, seaks ühe tootja tootmisvõimsuse suurendamine riiklike subventsioonide abil konkurendid ebasoodsasse olukorda. |
| --- | --- |

(38)

Vaterland-Werke ja Biria on mõlemad esindatud tavatoodete turusektoris, mis hõlmab ka suuremaid jaekaubanduskette ja saatekaubandusettevõtteid. Kõnealuses segmendis valitseb tihe konkurents ja Biria on tuntud agressiivse konkurendina, kes müüb oma tooteid tootmiskuludest väiksema hinnaga. Selline käitumine on võimalik ainult välise rahastamisallika olemasolul; Biria puhul on selleks talle antud riigiabi. See ohustab kõikide selliste väikeste konkurentide eksistentsi, kes riigiabi ei saa. Ettevõttele Vaterland-Werke avaldab kirjeldatud olukord eriti tugevat mõju ja oma kasutamata võimsust ei saa ta rakendada teiste tellimuste täitmiseks. Kuna turul valitseb praegu tootmisvõimsuse ülejääk, seaks ühe tootja tootmisvõimsuse suurendamine riiklike subventsioonide abil konkurendid ebasoodsasse olukorda.

| (39) | Seoses passiivse osalusega kahtleb Vaterland-Werke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(39)

Seoses passiivse osalusega kahtleb Vaterland-Werke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis.

| (40) | Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Vaterland-Werke riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjadega kokkusobivaks. Tagatise saanud ettevõtted olid Vaterland-Werke arvates tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtet Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtte õigusjärglasena. Uue ettevõtte algbilanss ei ole Vaterland-Werke arvates paljutõotav. |
| --- | --- |

(40)

Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Vaterland-Werke riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjadega kokkusobivaks. Tagatise saanud ettevõtted olid Vaterland-Werke arvates tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtet Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtte õigusjärglasena. Uue ettevõtte algbilanss ei ole Vaterland-Werke arvates paljutõotav.

| (41) | Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtete majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil. |
| --- | --- |

(41)

Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtete majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil.

| (42) | Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada oma äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et ettevõte kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Vaterland-Werke viitab ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtte erakapitali investeerimisfondile Lone Star. |
| --- | --- |

(42)

Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada oma äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et ettevõte kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Vaterland-Werke viitab ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtte erakapitali investeerimisfondile Lone Star.

V.   SAKSAMAA SEISUKOHT

| (43) | Saksamaa märgib oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et tema arvates omandas gbb passiivse osaluse vastavalt turutingimustele. Saksamaa nõustub komisjoniga, et passiivse osalusega kaasneb suurem risk kui hariliku pangalaenuga. Passiivse osaluse tingimuste kujundamisel on aga kinni peetud tingimustest, mis on sätestatud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta. (5) Kõnealuse teatise kohaselt on viitemäär baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades. Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa märgib oma seisukohas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et tema arvates omandas gbb passiivse osaluse vastavalt turutingimustele. Saksamaa nõustub komisjoniga, et passiivse osalusega kaasneb suurem risk kui hariliku pangalaenuga. Passiivse osaluse tingimuste kujundamisel on aga kinni peetud tingimustest, mis on sätestatud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta. (5) Kõnealuse teatise kohaselt on viitemäär baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades. Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem.

| (44) | Saksamaa andmetel on kõnealuse passiivse osaluse intress 12,25 % (püsiv intressimäär 8,75 % ja kasumist sõltuv intressimäär 3,5 %). Seega on kõnealune intress komisjoni kehtestatud viitemäärast (6,33 %) 600 baaspunkti võrra suurem. See tuleneb asjaolust, et gbb võttis arvesse ümberkorraldusjärgus oleva ettevõtte olukorda ning seda, et passiivse osalusega seotud risk oli ettevõtte ümberkorraldamise ja tagatiste puudumise tõttu suurem. Suurema riski tõttu lisati 200 täiendavat baaspunkti. |
| --- | --- |

(44)

Saksamaa andmetel on kõnealuse passiivse osaluse intress 12,25 % (püsiv intressimäär 8,75 % ja kasumist sõltuv intressimäär 3,5 %). Seega on kõnealune intress komisjoni kehtestatud viitemäärast (6,33 %) 600 baaspunkti võrra suurem. See tuleneb asjaolust, et gbb võttis arvesse ümberkorraldusjärgus oleva ettevõtte olukorda ning seda, et passiivse osalusega seotud risk oli ettevõtte ümberkorraldamise ja tagatiste puudumise tõttu suurem. Suurema riski tõttu lisati 200 täiendavat baaspunkti.

| (45) | Passiivse osaluse võimaldamise otsuse aluseks oli prognoos, mille kohaselt ettevõtte käive suureneb 2003. aastal võrreldes 2001. aasta 0,89 miljoni euroga 3,38 miljoni euroni. Seetõttu leiab Saksamaa, et passiivse osaluse puhul kokkulepitud intress 12,25 % kajastab eespool nimetatud riski asjakohaselt. Saksamaa arvates ei oma tähtsust asjaolu, et osa intressimäärast on muutuv, kuna see on passiivse osaluse puhul tavaline ja vastab turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiva investori eesmärkidele. |
| --- | --- |

(45)

Passiivse osaluse võimaldamise otsuse aluseks oli prognoos, mille kohaselt ettevõtte käive suureneb 2003. aastal võrreldes 2001. aasta 0,89 miljoni euroga 3,38 miljoni euroni. Seetõttu leiab Saksamaa, et passiivse osaluse puhul kokkulepitud intress 12,25 % kajastab eespool nimetatud riski asjakohaselt. Saksamaa arvates ei oma tähtsust asjaolu, et osa intressimäärast on muutuv, kuna see on passiivse osaluse puhul tavaline ja vastab turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiva investori eesmärkidele.

| (46) | Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise puhul väidab Saksamaa, et kõnealune ettevõte ei olnud tagatise andmise ajal raskustes ning ettevõttel puudusid raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse ühenduse suunistes. Ettevõttel oli 2003. aastal (kuni Biriaga liitumiseni 2003. aasta oktoobris) 404 miljoni euro suurune positiivne omakapital ja ta töötas 2,1 miljoni euro suuruse kasumiga. Ettevõtte majanduslik seisund paranes 2003. aastal võrreldes 2001. ja 2002. aastaga tänu 2002. aasta lõpus alustatud konsolideerimisprotsessile ning tänu soodale turuolukorrale. |
| --- | --- |

(46)

Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise puhul väidab Saksamaa, et kõnealune ettevõte ei olnud tagatise andmise ajal raskustes ning ettevõttel puudusid raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse ühenduse suunistes. Ettevõttel oli 2003. aastal (kuni Biriaga liitumiseni 2003. aasta oktoobris) 404 miljoni euro suurune positiivne omakapital ja ta töötas 2,1 miljoni euro suuruse kasumiga. Ettevõtte majanduslik seisund paranes 2003. aastal võrreldes 2001. ja 2002. aastaga tänu 2002. aasta lõpus alustatud konsolideerimisprotsessile ning tänu soodale turuolukorrale.

| (47) | Ettevõtte likviidsusega seotud olukord oli keeruline, aga mitte tõsine. Puudus oht, et erapangad laenu ei pikenda. Ka kõrged intressimaksed ei oleks põhjustanud likviidusega seotud probleeme, ehkki komisjon väidab vastupidist. |
| --- | --- |

(47)

Ettevõtte likviidsusega seotud olukord oli keeruline, aga mitte tõsine. Puudus oht, et erapangad laenu ei pikenda. Ka kõrged intressimaksed ei oleks põhjustanud likviidusega seotud probleeme, ehkki komisjon väidab vastupidist.

| (48) | Biria GmbH-le (praegu Biria AG) antud tagatise kohta märgib Saksamaa, et tagatise andmisel võeti aluseks Biria kontserni uus tegevuskava, mis nägi ette kontserni korralduse ühtlustamise ning hangete, tootmisvastutuse ja turustamise koondamise Biria GmbH-sse. Käibe suurendamiseks vajaliku rahastamise kõrval hõlmas tegevuskava ka kontserni üldrahastamise ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(48)

Biria GmbH-le (praegu Biria AG) antud tagatise kohta märgib Saksamaa, et tagatise andmisel võeti aluseks Biria kontserni uus tegevuskava, mis nägi ette kontserni korralduse ühtlustamise ning hangete, tootmisvastutuse ja turustamise koondamise Biria GmbH-sse. Käibe suurendamiseks vajaliku rahastamise kõrval hõlmas tegevuskava ka kontserni üldrahastamise ümberkorraldamist.

| (49) | Saksamaa väitel ei saanud Biria GmbH-d (praegu Biria AG) käsitleda tagatise andmise ajal raskustes oleva ettevõttena. Sellega seoses tuleks vahet teha vana ja uue Biria AG vahel. Uut ettevõtet oleks saanud käsitleda raskustes oleva äriühinguna ainult siis, kui ta oleks üle võtnud vana ettevõtte probleemid (juhul kui vana ettevõte oleks olnud raskustes). Uue Biria AG kohta see ei kehtinud. Uus Biria AG loodi vana Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH liitmise teel. Sachsen Zweirad GmbH, mida ei saanud mingil juhul pidada raskustes olevaks äriühinguks, oli liitumisel majanduslikult domineeriv. Seetõttu ei saa automaatselt eeldada, et uus Biria AG oli raskustes. Ka siis, kui vana Biria AG oleks tõepoolest olnud raskustes, oleks Sachsen Zweirad GmbH-ga liitumine tähendanud, et uut Biria AG-d ei saa automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna. |
| --- | --- |

(49)

Saksamaa väitel ei saanud Biria GmbH-d (praegu Biria AG) käsitleda tagatise andmise ajal raskustes oleva ettevõttena. Sellega seoses tuleks vahet teha vana ja uue Biria AG vahel. Uut ettevõtet oleks saanud käsitleda raskustes oleva äriühinguna ainult siis, kui ta oleks üle võtnud vana ettevõtte probleemid (juhul kui vana ettevõte oleks olnud raskustes). Uue Biria AG kohta see ei kehtinud. Uus Biria AG loodi vana Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH liitmise teel. Sachsen Zweirad GmbH, mida ei saanud mingil juhul pidada raskustes olevaks äriühinguks, oli liitumisel majanduslikult domineeriv. Seetõttu ei saa automaatselt eeldada, et uus Biria AG oli raskustes. Ka siis, kui vana Biria AG oleks tõepoolest olnud raskustes, oleks Sachsen Zweirad GmbH-ga liitumine tähendanud, et uut Biria AG-d ei saa automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna.

| (50) | Saksamaa viitas ka sellele, et üks erapank loobus ettevõtte rahastamisest panga liitumisest tulenevate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Ülejäänud pangad lõpetasid oma osaluse samal ajal kui nimetatud erapank. Seda ei saa aga käsitleda usalduse kaotamise märgina, sest üks pankadest jätkas kahe eraldiseisva projekti rahastamist. |
| --- | --- |

(50)

Saksamaa viitas ka sellele, et üks erapank loobus ettevõtte rahastamisest panga liitumisest tulenevate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Ülejäänud pangad lõpetasid oma osaluse samal ajal kui nimetatud erapank. Seda ei saa aga käsitleda usalduse kaotamise märgina, sest üks pankadest jätkas kahe eraldiseisva projekti rahastamist.

| (51) | Saksamaa osutas asjaolule, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria AG liitumise eesmärk ei olnud eirata riigiabi käsitlevaid eeskirju ja pääseda ettevõtte liigitamisest raskustes olevate äriühingute hulka, vaid nende liitumine toimus kontserni uue tegevuskava tulemusena. |
| --- | --- |

(51)

Saksamaa osutas asjaolule, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria AG liitumise eesmärk ei olnud eirata riigiabi käsitlevaid eeskirju ja pääseda ettevõtte liigitamisest raskustes olevate äriühingute hulka, vaid nende liitumine toimus kontserni uue tegevuskava tulemusena.

| (52) | Anonüümseks jääda sooviva konkurendi esitatud seisukoha kohta märkis Saksamaa, et nimetatud konkurendi ja Biria kulustruktuuri käsitlevad arvud ei ole võrreldavad. Konkurendi käive on suurenenud, samas kui Biria kontserni käive on jäänud väiksemaks. Konkurendi maksustamiseelne tulu (tulu enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist) seevastu vähenes, samas kui Biria kontserni maksustamiseelne tulu jäi samaks. Sellest võib järeldada, et Biria ei müü oma tooteid dumpinguhinnaga ning et konkurendi käitumine hindade valdkonnas on olnud agressiivsem kui Biria kontserni käitumine. |
| --- | --- |

(52)

Anonüümseks jääda sooviva konkurendi esitatud seisukoha kohta märkis Saksamaa, et nimetatud konkurendi ja Biria kulustruktuuri käsitlevad arvud ei ole võrreldavad. Konkurendi käive on suurenenud, samas kui Biria kontserni käive on jäänud väiksemaks. Konkurendi maksustamiseelne tulu (tulu enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist) seevastu vähenes, samas kui Biria kontserni maksustamiseelne tulu jäi samaks. Sellest võib järeldada, et Biria ei müü oma tooteid dumpinguhinnaga ning et konkurendi käitumine hindade valdkonnas on olnud agressiivsem kui Biria kontserni käitumine.

| (53) | Konkurent ei ole talle Biria kontserni käitumise tõttu väidetavalt tekitatud majandusliku kahju kohta esitanud tõendeid ega kahju ühtset kirjeldust. Lisaks sellele on tavaline, et turul, millel valitseb konkurents, pakub üks ettevõte oma tooteid madalama hinnaga kui konkurendid. |
| --- | --- |

(53)

Konkurent ei ole talle Biria kontserni käitumise tõttu väidetavalt tekitatud majandusliku kahju kohta esitanud tõendeid ega kahju ühtset kirjeldust. Lisaks sellele on tavaline, et turul, millel valitseb konkurents, pakub üks ettevõte oma tooteid madalama hinnaga kui konkurendid.

| (54) | Saksamaa esitas üksikasju tehingu kohta, mille käigus müüdi Biria kontserni varad kontsernile Lone Star ja millele konkurent oma seisukohas viitas, ning samuti erasektori ja riiklike võlausaldajate nõuete rahuldamise kohta. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaa esitas üksikasju tehingu kohta, mille käigus müüdi Biria kontserni varad kontsernile Lone Star ja millele konkurent oma seisukohas viitas, ning samuti erasektori ja riiklike võlausaldajate nõuete rahuldamise kohta.

| (55) | Prophete, Pantherwerke ja Vaterland-Werke esitatud seisukohtade puhul osutas Saksamaa asjaolule, et jalgrattaturg jaguneb kolmeks, mitte kaheks segmendiks, nagu väidavad kõnealused ettevõtted. Need kolm segmenti hõlmavad spetsialiseerunud kaubandust, saatekaubandust ja selvekaubandust. Saatekaubanduse valdkonnas on Birial tugev positsioon, mis ei ole saavutatud mitte tänu agressiivsele hinnapoliitikale, vaid eelkõige tänu täppisajastatud tarnetele. Selvekaubanduse segmendis on juhtiv tarnija aga MIFA AG ning Biria turuosa jääb alla 10 %. |
| --- | --- |

(55)

Prophete, Pantherwerke ja Vaterland-Werke esitatud seisukohtade puhul osutas Saksamaa asjaolule, et jalgrattaturg jaguneb kolmeks, mitte kaheks segmendiks, nagu väidavad kõnealused ettevõtted. Need kolm segmenti hõlmavad spetsialiseerunud kaubandust, saatekaubandust ja selvekaubandust. Saatekaubanduse valdkonnas on Birial tugev positsioon, mis ei ole saavutatud mitte tänu agressiivsele hinnapoliitikale, vaid eelkõige tänu täppisajastatud tarnetele. Selvekaubanduse segmendis on juhtiv tarnija aga MIFA AG ning Biria turuosa jääb alla 10 %.

| (56) | Saksamaa lükkab tagasi Vaterland-Werke väite, mille kohaselt Biria kavatseb laiendada oma äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil, ning osutab menetluse käigus esitatud andmetele. Saksamaa selgitab, et Biria AG tootis 2003. aastal 670 000 jalgratast ning ettevõtte tootmine on sellest ajast saadik vähenenud. |
| --- | --- |

(56)

Saksamaa lükkab tagasi Vaterland-Werke väite, mille kohaselt Biria kavatseb laiendada oma äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil, ning osutab menetluse käigus esitatud andmetele. Saksamaa selgitab, et Biria AG tootis 2003. aastal 670 000 jalgratast ning ettevõtte tootmine on sellest ajast saadik vähenenud.

VI.   HINDAMINE

6.1.   Abisaaja

| (57) | Abi anti ettevõtetele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (praegu Biria AG) ning Bike Systems (Biria GmbH tütarettevõte). 7. novembril 2005 müüs Biria AG suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõttele. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Komisjon nendib, et olemasolevatel andmetel müüdi vara avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Saksamaa esitatud andmete kohaselt hindas ekspert vara väärtuseks 10,7 miljonit eurot. Kontsern Lone Star maksis kõnealuse vara eest 11,5 miljonit eurot, hinna, mis oli eeldatavast hinnast kõrgem. |
| --- | --- |

(57)

Abi anti ettevõtetele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (praegu Biria AG) ning Bike Systems (Biria GmbH tütarettevõte). 7. novembril 2005 müüs Biria AG suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõttele. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Komisjon nendib, et olemasolevatel andmetel müüdi vara avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Saksamaa esitatud andmete kohaselt hindas ekspert vara väärtuseks 10,7 miljonit eurot. Kontsern Lone Star maksis kõnealuse vara eest 11,5 miljonit eurot, hinna, mis oli eeldatavast hinnast kõrgem.

| (58) | Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et tõendid selle kohta, et antud abi oleks kontsernile Lone Star andnud eelise ning kontsern Lone Star oleks seega saanud otse või kaudselt kasu Biria GmbH-le (praegu Biria AG) ja Bike Systemsile antud abist, puuduvad. |
| --- | --- |

(58)

Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et tõendid selle kohta, et antud abi oleks kontsernile Lone Star andnud eelise ning kontsern Lone Star oleks seega saanud otse või kaudselt kasu Biria GmbH-le (praegu Biria AG) ja Bike Systemsile antud abist, puuduvad.

6.2.   Meede, mis väidetavalt võimaldati vastavalt turutingimuste

| (59) | Saksamaa käsitluse kohaselt anti gbb-le passiivne osalus ettevõttes Bike Systems (meede 1) vastavalt turutingimustele. Passiivse osalusega kaasneb risk, mis on samaväärne allutatud laenuga kaasneva riskiga ning seega tuleb passiivset osalust käsitleda suure riskiga laenuna. Maksevõimetuse või äriühingu likvideerimise korral makstakse passiivne osalus tagasi alles pärast kõikide teiste kohustuste täitmist. Passiivse osalusega kaasnev risk ületab seega riski, mis kaasneb hariliku investeerimislaenuga; viimane tagatakse tavaliselt panga tingimustel ja komisjoni viitemäära kohaldades. Seetõttu peaks passiivse osaluse intressimäär olema komisjoni viitemäärast tunduvalt suurem. |
| --- | --- |

(59)

Saksamaa käsitluse kohaselt anti gbb-le passiivne osalus ettevõttes Bike Systems (meede 1) vastavalt turutingimustele. Passiivse osalusega kaasneb risk, mis on samaväärne allutatud laenuga kaasneva riskiga ning seega tuleb passiivset osalust käsitleda suure riskiga laenuna. Maksevõimetuse või äriühingu likvideerimise korral makstakse passiivne osalus tagasi alles pärast kõikide teiste kohustuste täitmist. Passiivse osalusega kaasnev risk ületab seega riski, mis kaasneb hariliku investeerimislaenuga; viimane tagatakse tavaliselt panga tingimustel ja komisjoni viitemäära kohaldades. Seetõttu peaks passiivse osaluse intressimäär olema komisjoni viitemäärast tunduvalt suurem.

| (60) | Komisjoni viitemäär oli osaluse andmise ajal 6,33 %. Kõnealuse passiivse osaluse puhul lepiti kokku, et püsiv intressimäär on 8,75 % ja kasumist sõltuv intressimäär 3,5 %. Kokkulepitud intressimäär ületab seega komisjoni viitemäära. |
| --- | --- |

(60)

Komisjoni viitemäär oli osaluse andmise ajal 6,33 %. Kõnealuse passiivse osaluse puhul lepiti kokku, et püsiv intressimäär on 8,75 % ja kasumist sõltuv intressimäär 3,5 %. Kokkulepitud intressimäär ületab seega komisjoni viitemäära.

| (61) | Bike Systems oli aga alles äsja saneerimiskava abil maksevõimetusest üle saanud. Ettevõtte tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest selle tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt 2001. aasta aastaaruandele töötas ettevõte endiselt kahjumiga. Ettevõtte omakapital oli jätkuvalt negatiivne, aga varjatud varude olemasolu tõttu makseraskusi ei tekkinud. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. |
| --- | --- |

(61)

Bike Systems oli aga alles äsja saneerimiskava abil maksevõimetusest üle saanud. Ettevõtte tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest selle tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt 2001. aasta aastaaruandele töötas ettevõte endiselt kahjumiga. Ettevõtte omakapital oli jätkuvalt negatiivne, aga varjatud varude olemasolu tõttu makseraskusi ei tekkinud. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna.

| (62) | Komisjon leiab, et intressimäär ei olnud riski arvesse võttes asjakohane ning passiivne osalus ei vastanud turutingimustele. Kõnealune osalus andis seega Bike Systemsile eelise, mida ettevõte turul saavutanud ei oleks. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon leiab, et intressimäär ei olnud riski arvesse võttes asjakohane ning passiivne osalus ei vastanud turutingimustele. Kõnealune osalus andis seega Bike Systemsile eelise, mida ettevõte turul saavutanud ei oleks.

6.3.   Abi, mis väidetavalt anti heakskiidetud abikava alusel

| (63) | Sachsen Zweirad GmbH-le 5,6 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 2) ja Biria GmbH-le (nüüd Biria AG) 24,875 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 3) anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel. Kõnealuse heakskiidetud abikava kohaselt võib anda tagatise üle 5 miljoni Saksa marga (2,6 miljoni euro) suurustele laenudele, mis antakse heas majanduslikus seisundis äriühingule uute investeeringute tegemiseks ning erijuhtudel ka investeeringute täiendavaks rahastamiseks ja käibevahendite hankimiseks. Erandjuhtudel võib tagada ka konsolideerimiseks ja ümberkorraldamiseks võetavaid laene. Igast suurettevõtte ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb aga komisjonile eraldi teatada. |
| --- | --- |

(63)

Sachsen Zweirad GmbH-le 5,6 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 2) ja Biria GmbH-le (nüüd Biria AG) 24,875 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 3) anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel. Kõnealuse heakskiidetud abikava kohaselt võib anda tagatise üle 5 miljoni Saksa marga (2,6 miljoni euro) suurustele laenudele, mis antakse heas majanduslikus seisundis äriühingule uute investeeringute tegemiseks ning erijuhtudel ka investeeringute täiendavaks rahastamiseks ja käibevahendite hankimiseks. Erandjuhtudel võib tagada ka konsolideerimiseks ja ümberkorraldamiseks võetavaid laene. Igast suurettevõtte ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb aga komisjonile eraldi teatada.

| (64) | Saksamaa arvamuse kohaselt järgiti tagatiste andmisel tagatisskeemi tingimusi ja tagatised on seega skeemiga kooskõlas. Saksamaa on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (praegu Biria AG) ei olnud tagatiste andmise ajal raskustes. Tagatised anti neile käibevahendite laenu tagamiseks ja see vastab abikava tingimustele. |
| --- | --- |

(64)

Saksamaa arvamuse kohaselt järgiti tagatiste andmisel tagatisskeemi tingimusi ja tagatised on seega skeemiga kooskõlas. Saksamaa on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (praegu Biria AG) ei olnud tagatiste andmise ajal raskustes. Tagatised anti neile käibevahendite laenu tagamiseks ja see vastab abikava tingimustele.

| (65) | Komisjon ei nõustu sellega, et tagatised vastavad abikavale, mille alusel nad väidetavalt anti. Erinevalt Saksamaast on komisjon seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal 2003. aasta märtsis käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning samuti tuli raskustes oleva äriühinguna käsitleda Biria GmbH-d, kellele võimaldati tagatis 2003. aasta detsembris; komisjoni seisukohta on edaspidi täpsemalt selgitatud. Igast raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb komisjonile eraldi teatada. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon ei nõustu sellega, et tagatised vastavad abikavale, mille alusel nad väidetavalt anti. Erinevalt Saksamaast on komisjon seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal 2003. aasta märtsis käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning samuti tuli raskustes oleva äriühinguna käsitleda Biria GmbH-d, kellele võimaldati tagatis 2003. aasta detsembris; komisjoni seisukohta on edaspidi täpsemalt selgitatud. Igast raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb komisjonile eraldi teatada.

| (66) | Saksamaa väitel puudusid Sachsen Zweirad GmbH-l raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse ühenduse suunistes. (6) Komisjon viitab aga asjaolule, et ühenduse suuniste 2.1 jao lõikes 6 loetletud raskustes oleva äriühingu tavatunnused annavad märku sellest, kuna ettevõtet võib käsitleda raskustes oleva äriühinguna, ning need ei pea kõik olema täidetud. Sachsen Zweirad GmbH tegevuskahjum oli 2001. aastal 1 274 000 ja 2002. aastal 733 000 eurot. Emaettevõte Biria võttis kahjumi üle vastavalt kasumi-kahjumi ülevõtmise lepingule. 2002. aastal käive võrreldes 2001. aasta käibega vähenes. |
| --- | --- |

(66)

Saksamaa väitel puudusid Sachsen Zweirad GmbH-l raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse ühenduse suunistes. (6) Komisjon viitab aga asjaolule, et ühenduse suuniste 2.1 jao lõikes 6 loetletud raskustes oleva äriühingu tavatunnused annavad märku sellest, kuna ettevõtet võib käsitleda raskustes oleva äriühinguna, ning need ei pea kõik olema täidetud. Sachsen Zweirad GmbH tegevuskahjum oli 2001. aastal 1 274 000 ja 2002. aastal 733 000 eurot. Emaettevõte Biria võttis kahjumi üle vastavalt kasumi-kahjumi ülevõtmise lepingule. 2002. aastal käive võrreldes 2001. aasta käibega vähenes.

| (67) | 2002. aasta tegevusaruandes oli Sachsen Zweirad GmbH sunnitud tunnistama ka likviidsusega seotud probleeme. Tegevusaruandes on selgelt kirjas, et Sachsen Zweirad GmbH likviidsusega seotud olukord on kontserni kaubavarude eelfinantseerimisele ja kontserni laiendamisele tehtud kulutuste tõttu pingeline. Tegevusaruande kohaselt oleks ettevõtte püsimajäämise saanud kindlustada ainult siis, kui pangad oleksid nõustunud olemasolevaid krediidiliine säilitama või ümber korraldama. |
| --- | --- |

(67)

2002. aasta tegevusaruandes oli Sachsen Zweirad GmbH sunnitud tunnistama ka likviidsusega seotud probleeme. Tegevusaruandes on selgelt kirjas, et Sachsen Zweirad GmbH likviidsusega seotud olukord on kontserni kaubavarude eelfinantseerimisele ja kontserni laiendamisele tehtud kulutuste tõttu pingeline. Tegevusaruande kohaselt oleks ettevõtte püsimajäämise saanud kindlustada ainult siis, kui pangad oleksid nõustunud olemasolevaid krediidiliine säilitama või ümber korraldama.

| (68) | Saksamaa käsitluse kohaselt ei olnud kunagi ohtu, et erapangad oleksid keeldunud laenu pikendamast. See ei muuda aga asjaolu, et ohus oli ettevõtte likviidsus. Vastavalt tegevusaruandele oli enamiku laenude järelejäänud tähtaeg lühem kui viis aastat; see ei ole äritegevuse rahastamise seisukohast optimaalne ning suurendab ettevõttele avalduvaid riske. Lühiajaliste laenudega kaasnesid ka suured intressimaksed (2002. aastal olid need võrreldes 2001. aastaga siiski natuke väiksemad), mis koormasid veelgi ettevõtte likviidsust. |
| --- | --- |

(68)

Saksamaa käsitluse kohaselt ei olnud kunagi ohtu, et erapangad oleksid keeldunud laenu pikendamast. See ei muuda aga asjaolu, et ohus oli ettevõtte likviidsus. Vastavalt tegevusaruandele oli enamiku laenude järelejäänud tähtaeg lühem kui viis aastat; see ei ole äritegevuse rahastamise seisukohast optimaalne ning suurendab ettevõttele avalduvaid riske. Lühiajaliste laenudega kaasnesid ka suured intressimaksed (2002. aastal olid need võrreldes 2001. aastaga siiski natuke väiksemad), mis koormasid veelgi ettevõtte likviidsust.

| (69) | Seetõttu järeldab komisjon, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna iga sellise tagatise andmisel suurettevõtetele tuleb komisjonile sellest eraldi teatada, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti. |
| --- | --- |

(69)

Seetõttu järeldab komisjon, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna iga sellise tagatise andmisel suurettevõtetele tuleb komisjonile sellest eraldi teatada, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti.

| (70) | Biria GmbH-le (praegu Biria AG) pandi alus 1. oktoobril 2003 endise Biria AG ja tütarettevõtte Sachsen Zweirad GmbH liitumise kaudu. |
| --- | --- |

(70)

Biria GmbH-le (praegu Biria AG) pandi alus 1. oktoobril 2003 endise Biria AG ja tütarettevõtte Sachsen Zweirad GmbH liitumise kaudu.

| (71) | Saksamaa leiab, et Biria GmbH-d (praegu Biria AG) tuleb selgelt eristada endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st, sest liitumise kaudu tekkis uus ettevõte. Selleks et hinnata, kas kõnealune ettevõte oli tagatise andmise ajal (9. detsembril 2004) raskustes, tuleks aluseks võtta liitumise teel loodud uue ettevõtte algbilanss. Algbilansist nähtub, et Biria GmbH-d ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(71)

Saksamaa leiab, et Biria GmbH-d (praegu Biria AG) tuleb selgelt eristada endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st, sest liitumise kaudu tekkis uus ettevõte. Selleks et hinnata, kas kõnealune ettevõte oli tagatise andmise ajal (9. detsembril 2004) raskustes, tuleks aluseks võtta liitumise teel loodud uue ettevõtte algbilanss. Algbilansist nähtub, et Biria GmbH-d ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks.

| (72) | Komisjon ei nõustu Saksamaa argumentidega. Uut ettevõtet Biria GmbH ei saa vaadelda endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st eraldi, kuna see loodi nimetatud kahe ettevõtte liitmise teel. Vastasel juhul oleks lihtne majandusüksuste liitmise või uute ettevõtete loomise teel pääseda ettevõtte liigitamisest raskustes olevate äriühingute hulka. Endine Biria AG töötas 2002. aastal samuti kahjumiga ja tal olid samasugused likviidsusprobleemid nagu ettevõttel Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH võttis endiselt Biria AG-lt ja Sachsen Zweirad GmbH-lt üle kõik nende võlad ja kohustused. Lisaks sellele kuuluvad Biria GmbH-le endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH varad ning tema tegevusala on sama nagu eelmistel ettevõtetel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Biria GmbH võttis üle ka endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH raskused. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon ei nõustu Saksamaa argumentidega. Uut ettevõtet Biria GmbH ei saa vaadelda endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st eraldi, kuna see loodi nimetatud kahe ettevõtte liitmise teel. Vastasel juhul oleks lihtne majandusüksuste liitmise või uute ettevõtete loomise teel pääseda ettevõtte liigitamisest raskustes olevate äriühingute hulka. Endine Biria AG töötas 2002. aastal samuti kahjumiga ja tal olid samasugused likviidsusprobleemid nagu ettevõttel Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH võttis endiselt Biria AG-lt ja Sachsen Zweirad GmbH-lt üle kõik nende võlad ja kohustused. Lisaks sellele kuuluvad Biria GmbH-le endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH varad ning tema tegevusala on sama nagu eelmistel ettevõtetel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Biria GmbH võttis üle ka endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH raskused.

| (73) | Sachsen Zweirad GmbH oli Saksamaa väitel ettevõtete liitumisel majanduslikult domineeriv ettevõte. Sachsen Zweirad GmbH ei olnud raskustes ning seega ei ole põhjust ka uut Bira AG-d automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Vastupidiselt Saksamaale on komisjon siiski seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH oli raskustes. Seega päris uus Biria GmbH ka Sachsen Zweirad GmbH raskused. |
| --- | --- |

(73)

Sachsen Zweirad GmbH oli Saksamaa väitel ettevõtete liitumisel majanduslikult domineeriv ettevõte. Sachsen Zweirad GmbH ei olnud raskustes ning seega ei ole põhjust ka uut Bira AG-d automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Vastupidiselt Saksamaale on komisjon siiski seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH oli raskustes. Seega päris uus Biria GmbH ka Sachsen Zweirad GmbH raskused.

| (74) | Vastavalt 2003. aasta tegevusaruandele jätkati 2003. aastal Biria kontserni ümberkorraldamist ja –struktureerimist. Sellega tehti algust juba 2002. aastal ning see hõlmas ka kontserni rahastamise ümberkorraldamist. Saksi liidumaa tagatis 24,875 miljoni euro suurusele laenule ajendas Biria kontserni töötama välja uued põhimõtted oma tegevuse rahastamiseks keskmise pikkusega perioodil. Rahastamispõhimõtted nägid ette ka intressimäärade kohandamise ja intressidest tuleneva koormuse vähendamise. |
| --- | --- |

(74)

Vastavalt 2003. aasta tegevusaruandele jätkati 2003. aastal Biria kontserni ümberkorraldamist ja –struktureerimist. Sellega tehti algust juba 2002. aastal ning see hõlmas ka kontserni rahastamise ümberkorraldamist. Saksi liidumaa tagatis 24,875 miljoni euro suurusele laenule ajendas Biria kontserni töötama välja uued põhimõtted oma tegevuse rahastamiseks keskmise pikkusega perioodil. Rahastamispõhimõtted nägid ette ka intressimäärade kohandamise ja intressidest tuleneva koormuse vähendamise.

| (75) | Ümber korraldati ka pankade puul. Kolm panka nõustusid tühistama võlanõudeid 8 567 000 euro ulatuses (see näib olevat märksa rohkem kui 50 % kontserni võlanõuetest), kui kontsern rahuldab ülejäänud nõuded kohe. Järelikult koosneb meetme 3 raames 80 %-lise tagatise saanud laen järgmistest osadest: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks. |
| --- | --- |

(75)

Ümber korraldati ka pankade puul. Kolm panka nõustusid tühistama võlanõudeid 8 567 000 euro ulatuses (see näib olevat märksa rohkem kui 50 % kontserni võlanõuetest), kui kontsern rahuldab ülejäänud nõuded kohe. Järelikult koosneb meetme 3 raames 80 %-lise tagatise saanud laen järgmistest osadest: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks.

| (76) | Biria GmbH-l (praegu Biria AG) olid tagatise andmise ajal tõsised likviidsusprobleemid ja ettevõtet võis seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Seda hinnangut kinnitab ka asjaolu, et kolm panka loobusid Biria tegevuse rahastamisest ning olid koguni valmis suurest osast võlanõuetest loobuma, kui ülejäänud nõuded rahuldatakse kohe. See tõendab, et pangad kahtlesid tõsiselt Biria võimes oma võlgadega toime tulla ning Biria kui ettevõtte elujõulisuses. |
| --- | --- |

(76)

Biria GmbH-l (praegu Biria AG) olid tagatise andmise ajal tõsised likviidsusprobleemid ja ettevõtet võis seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Seda hinnangut kinnitab ka asjaolu, et kolm panka loobusid Biria tegevuse rahastamisest ning olid koguni valmis suurest osast võlanõuetest loobuma, kui ülejäänud nõuded rahuldatakse kohe. See tõendab, et pangad kahtlesid tõsiselt Biria võimes oma võlgadega toime tulla ning Biria kui ettevõtte elujõulisuses.

| (77) | Saksamaa väidab vastu, et pangad loobusid rahastamisest ainult neis parasjagu toimuvate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Komisjon nendib, et pangad loobusid tõenäoliselt ligi 50 % võlanõuetest. Isegi juhul, kui pangad loobusid ettevõtte rahastamisest oma tegevuse strateegilise ümberkorraldamise tõttu, annab see siiski märku sellest, et nad ei pidanud laenu täielikku tagasimaksmist tõenäoliseks. |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa väidab vastu, et pangad loobusid rahastamisest ainult neis parasjagu toimuvate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Komisjon nendib, et pangad loobusid tõenäoliselt ligi 50 % võlanõuetest. Isegi juhul, kui pangad loobusid ettevõtte rahastamisest oma tegevuse strateegilise ümberkorraldamise tõttu, annab see siiski märku sellest, et nad ei pidanud laenu täielikku tagasimaksmist tõenäoliseks.

| (78) | Seetõttu järeldab komisjon, et Biria GmbH-d tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna iga sellise tagatise andmisel suurettevõtetele tuleb komisjonile sellest eraldi teatada, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti. |
| --- | --- |

(78)

Seetõttu järeldab komisjon, et Biria GmbH-d tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna iga sellise tagatise andmisel suurettevõtetele tuleb komisjonile sellest eraldi teatada, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti.

6.4.   EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohane riigiabi

| (79) | Asutamislepingu artiklis 87 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Ühenduse kohtute kohtupraktika kohaselt on kaubanduse kahjustamise kriteerium täidetud, kui abisaava ettevõtte majandustegevus hõlmab ka liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(79)

Asutamislepingu artiklis 87 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Ühenduse kohtute kohtupraktika kohaselt on kaubanduse kahjustamise kriteerium täidetud, kui abisaava ettevõtte majandustegevus hõlmab ka liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (80) | gbb-le võimaldati passiivne osalus (meede 1). Saksamaa andmete kohaselt anti osalus gbb kava raames ja see ei hõlma riiklikku toetust. Komisjon tegi aga kindlaks, et osaluse saamise ajal oli gbb täielikult panga Deutsche Ausgleichsbank (Saksamaa riiklik arengupank) kontrolli all. Deutsche Ausgleichsbank on avalik-õiguslik asutus ja tema ülesanne on edendada Saksamaa majandust avalikust huvist lähtudes. Ka gbb-l on majanduse edendamise kohustus. gbb vastutas näiteks fondi Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland (Ida-Saksamaa Ühendamis- ja Kasvufond) tegevuse eest. Fondi ülesanne oli toetada Ida-Saksamaa keskmise suurusega ettevõtteid neile omakapitali võimaldamise teel, et tugevdada nende omakapitali baasi. Seega leiab komisjon, et kõnealuse meetme peaks võimaldama riik. Punktides 59–62 on selgitatud, et Bike Systems sai meetme abil eelise, mida ta turul saavutanud ei oleks. |
| --- | --- |

(80)

gbb-le võimaldati passiivne osalus (meede 1). Saksamaa andmete kohaselt anti osalus gbb kava raames ja see ei hõlma riiklikku toetust. Komisjon tegi aga kindlaks, et osaluse saamise ajal oli gbb täielikult panga Deutsche Ausgleichsbank (Saksamaa riiklik arengupank) kontrolli all. Deutsche Ausgleichsbank on avalik-õiguslik asutus ja tema ülesanne on edendada Saksamaa majandust avalikust huvist lähtudes. Ka gbb-l on majanduse edendamise kohustus. gbb vastutas näiteks fondi Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland (Ida-Saksamaa Ühendamis- ja Kasvufond) tegevuse eest. Fondi ülesanne oli toetada Ida-Saksamaa keskmise suurusega ettevõtteid neile omakapitali võimaldamise teel, et tugevdada nende omakapitali baasi. Seega leiab komisjon, et kõnealuse meetme peaks võimaldama riik. Punktides 59–62 on selgitatud, et Bike Systems sai meetme abil eelise, mida ta turul saavutanud ei oleks.

| (81) | Meetmetena 2 ja 3 esitatud tagatised andis Saksi liidumaa, need eraldati riigi vahenditest ja seega on need riigi tagatised. Tagatised annavad ettevõtetele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (praegu Biria AG) eelise, sest kumbki ettevõte ei oleks turul sellist tagatist samadel tingimustel saanud. |
| --- | --- |

(81)

Meetmetena 2 ja 3 esitatud tagatised andis Saksi liidumaa, need eraldati riigi vahenditest ja seega on need riigi tagatised. Tagatised annavad ettevõtetele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (praegu Biria AG) eelise, sest kumbki ettevõte ei oleks turul sellist tagatist samadel tingimustel saanud.

| (82) | Nii Bike Systemsis kui ka Sachsen Zweirad GmbH-s ja Biria GmbH-s toodetakse jalgrattaid. Kuna jalgratastega kaubitsetakse piiriüleselt, ähvardavad kõnealused meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikide vahelist kaubandust. Seetõttu järeldab komisjon, et passiivne osalus ja mõlemad tagatised kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi ja nende andmisel ei järgitud heakskiidetud abikava. Meetmed 1, 2 ja 3 kujutavad endast uut abi ja neid tuleb vastavalt hinnata. |
| --- | --- |

(82)

Nii Bike Systemsis kui ka Sachsen Zweirad GmbH-s ja Biria GmbH-s toodetakse jalgrattaid. Kuna jalgratastega kaubitsetakse piiriüleselt, ähvardavad kõnealused meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikide vahelist kaubandust. Seetõttu järeldab komisjon, et passiivne osalus ja mõlemad tagatised kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi ja nende andmisel ei järgitud heakskiidetud abikava. Meetmed 1, 2 ja 3 kujutavad endast uut abi ja neid tuleb vastavalt hinnata.

| (83) | Passiivse osaluse abielemendina võib komisjoni arvates käsitleda erinevust intressi vahel, mida Bike Systems oleks pidanud passiivse osaluse eest maksma turul ja intressi vahel, mida ta maksab praegu. Kuna Bike Systems oli passiivse osaluse andmise ajal raskustes ning osalusega kaasnev risk oli suur, võib passiivse osaluse abielement ulatuda 100 %ni, sest ükski turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv investor ei oleks sellist osalust soovinud (vrd komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, punkt 3.2). (7) |
| --- | --- |

(83)

Passiivse osaluse abielemendina võib komisjoni arvates käsitleda erinevust intressi vahel, mida Bike Systems oleks pidanud passiivse osaluse eest maksma turul ja intressi vahel, mida ta maksab praegu. Kuna Bike Systems oli passiivse osaluse andmise ajal raskustes ning osalusega kaasnev risk oli suur, võib passiivse osaluse abielement ulatuda 100 %ni, sest ükski turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv investor ei oleks sellist osalust soovinud (vrd komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, punkt 3.2). (7)

| (84) | Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (8) peaksid viitemäärad kajastama keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenudelt võetavat keskmist intressimäära. Teatises nenditakse, et sel viisil kindlaks tehtud viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes ettevõte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. Passiivne osalus ei ole laen, ent seda võib võrrelda eriti suure riskiteguriga laenuga, kuna laenuvõtja maksevõimetuse korral käsitletakse seda alles kõigi teiste nõuete, sealhulgas allutatud laenude järel. |
| --- | --- |

(84)

Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (8) peaksid viitemäärad kajastama keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenudelt võetavat keskmist intressimäära. Teatises nenditakse, et sel viisil kindlaks tehtud viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes ettevõte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. Passiivne osalus ei ole laen, ent seda võib võrrelda eriti suure riskiteguriga laenuga, kuna laenuvõtja maksevõimetuse korral käsitletakse seda alles kõigi teiste nõuete, sealhulgas allutatud laenude järel.

| (85) | Vastavalt punktile 61 oli äsja saneerimismenetluse lõpetanud Bike Systemsi olukord keeruline. Ettevõtte tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest selle tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt punktile 61 oleks ettevõtet tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Lisaks ei olnud passiivne osalus tagatud ning see suurendas nõude rahuldamata jätmise riski. Lisaks sellele, et passiivsel osalusel puudus tagatis, käsitletakse seda laenuvõtja maksevõimetuse korral ka teisejärgulisena kõikide muude laenude järel, ning see suurendab veelgi nõude rahuldamata jätmise riski. |
| --- | --- |

(85)

Vastavalt punktile 61 oli äsja saneerimismenetluse lõpetanud Bike Systemsi olukord keeruline. Ettevõtte tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest selle tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt punktile 61 oleks ettevõtet tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Lisaks ei olnud passiivne osalus tagatud ning see suurendas nõude rahuldamata jätmise riski. Lisaks sellele, et passiivsel osalusel puudus tagatis, käsitletakse seda laenuvõtja maksevõimetuse korral ka teisejärgulisena kõikide muude laenude järel, ning see suurendab veelgi nõude rahuldamata jätmise riski.

| (86) | Seetõttu on komisjon käesoleval juhul seisukohal, et Bike Systems oleks pidanud maksma intressi, mis oleks vastanud vähemalt viitemäärale ja raskustes oleva äriühingu puhul ettenähud 400 lisanduvale baaspunktile pluss puuduva tagatise tõttu lisanduvale 400 baaspunktile. Lisaks sellele peab komisjon asjakohaseks veel 200 baaspunkti lisamist passiivse osaluse teisejärgulise käsitlemise tõttu maksevõimetuse korral. See on kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta; teatises nähakse ette, et erilise riskiga olukordades, näiteks raskustes ettevõtte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumise korral, võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. Abielement vastab seega ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt passiivse osaluse tegeliku intressimäära vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(86)

Seetõttu on komisjon käesoleval juhul seisukohal, et Bike Systems oleks pidanud maksma intressi, mis oleks vastanud vähemalt viitemäärale ja raskustes oleva äriühingu puhul ettenähud 400 lisanduvale baaspunktile pluss puuduva tagatise tõttu lisanduvale 400 baaspunktile. Lisaks sellele peab komisjon asjakohaseks veel 200 baaspunkti lisamist passiivse osaluse teisejärgulise käsitlemise tõttu maksevõimetuse korral. See on kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta; teatises nähakse ette, et erilise riskiga olukordades, näiteks raskustes ettevõtte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumise korral, võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. Abielement vastab seega ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt passiivse osaluse tegeliku intressimäära vahelisele erinevusele.

| (87) | Abielemendi arvutamisel saab muutuvat 3,5 % intressimäära arvestada vaid osaliselt, kuna see on kasumist sõltuv. Ettevõte oli raskustes ja tema kasumiväljavaated ebakindlad. Seetõttu peab komisjon õigustatuks võtta muutuvast intressimäärast arvesse ainult pool, st 1,75 %. Abielemendi arvestamisel tuleks tegeliku intressimäärana arvesse võtta 8,75 % püsivat intressimäära ja poolt 3,5 % muutuvast intressimäärast – kokku 10,5 %. Abielement vastab niisiis ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt 10,5 % intressimäära vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(87)

Abielemendi arvutamisel saab muutuvat 3,5 % intressimäära arvestada vaid osaliselt, kuna see on kasumist sõltuv. Ettevõte oli raskustes ja tema kasumiväljavaated ebakindlad. Seetõttu peab komisjon õigustatuks võtta muutuvast intressimäärast arvesse ainult pool, st 1,75 %. Abielemendi arvestamisel tuleks tegeliku intressimäärana arvesse võtta 8,75 % püsivat intressimäära ja poolt 3,5 % muutuvast intressimäärast – kokku 10,5 %. Abielement vastab niisiis ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt 10,5 % intressimäära vahelisele erinevusele.

| (88) | Tänu meetmete 2 ja 3 raames antud tagatistele said Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oma laenud turutingimustest soodsamatel finantstingimustel. Meetmete 2 ja 3 raames saadud tagatiste abielement vastab erinevusele intressi vahel, mida Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oleksid pidanud laenu eest maksma turul (st tagatiseta laen) ja intressi vahel, mida nad maksavad nüüd tagatisega laenu eest. See erinevus peaks vastama preemiale, mida turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv käendaja oleks tagatise eest nõudnud. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid tagatiste ja nendega seotud laenude saamise ajal raskustes, võib tagatiste abielement ulatuda 100 %ni, sest ükski rahastaja ei oleks laene ilma tagatiseta andnud. (9) |
| --- | --- |

(88)

Tänu meetmete 2 ja 3 raames antud tagatistele said Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oma laenud turutingimustest soodsamatel finantstingimustel. Meetmete 2 ja 3 raames saadud tagatiste abielement vastab erinevusele intressi vahel, mida Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oleksid pidanud laenu eest maksma turul (st tagatiseta laen) ja intressi vahel, mida nad maksavad nüüd tagatisega laenu eest. See erinevus peaks vastama preemiale, mida turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv käendaja oleks tagatise eest nõudnud. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid tagatiste ja nendega seotud laenude saamise ajal raskustes, võib tagatiste abielement ulatuda 100 %ni, sest ükski rahastaja ei oleks laene ilma tagatiseta andnud. (9)

| (89) | Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (10) peaksid viitemäärad kajastama keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenudelt võetavat keskmist intressimäära. Teatises nenditakse, et sel viisil kindlaks tehtud viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes ettevõte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine jne). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem. |
| --- | --- |

(89)

Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (10) peaksid viitemäärad kajastama keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenudelt võetavat keskmist intressimäära. Teatises nenditakse, et sel viisil kindlaks tehtud viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes ettevõte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine jne). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem.

| (90) | Vastavalt punktidele 66–78 olid Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH tagatiste saamise ajal raskustes olevad äriühingud. Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu ja tagatisega oli seotud lisarisk, kuna ettevõte pakkus omalt poolt vaid väga väikese garantii. Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu tagatis oli garanteeritud üksnes kontserni ettevõtete sellise käendusega, mille puhul saab käendaja vastu esitada nõude ilma võlgniku vastu hagi esitamata. Sellise käenduse majanduslik väärtus on väga väike. |
| --- | --- |

(90)

Vastavalt punktidele 66–78 olid Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH tagatiste saamise ajal raskustes olevad äriühingud. Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu ja tagatisega oli seotud lisarisk, kuna ettevõte pakkus omalt poolt vaid väga väikese garantii. Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu tagatis oli garanteeritud üksnes kontserni ettevõtete sellise käendusega, mille puhul saab käendaja vastu esitada nõude ilma võlgniku vastu hagi esitamata. Sellise käenduse majanduslik väärtus on väga väike.

| (91) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH oleks käesoleval juhul pidanud ilma tagatiseta maksma intressi, mis oleks vastanud vähemalt viitemäärale ja raskustes oleva äriühingu puhul ettenähud 400 lisanduvale baaspunktile pluss ettevõtte pakutava väga väikese garantii tõttu lisanduvale 400 baaspunktile. Tagatise abielement vastab järelikult ühelt poolt viitemäära pluss 800 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu andmisel kokkulepitud tegeliku intressi vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(91)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH oleks käesoleval juhul pidanud ilma tagatiseta maksma intressi, mis oleks vastanud vähemalt viitemäärale ja raskustes oleva äriühingu puhul ettenähud 400 lisanduvale baaspunktile pluss ettevõtte pakutava väga väikese garantii tõttu lisanduvale 400 baaspunktile. Tagatise abielement vastab järelikult ühelt poolt viitemäära pluss 800 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu andmisel kokkulepitud tegeliku intressi vahelisele erinevusele.

| (92) | Seoses Biria GmbH-le antud laenu ja tagatisega tuleb märkida, et Biria GmbH pakutud garantii majanduslik väärtus oli suurem kui see oli Sachsen Zweirad GmbH pakutud garantii puhul. Sellegipoolest oli see harilikult nõutavast garantiist väiksem. Biria GmbH-le antud tagatis on garanteeritud Bike Systemsi varal põhineva 15 miljoni euro suuruse esmajärgulise hüpoteegivõlaga. Kõnealune hüpoteegivõlg on aga siiski teisejärguline ühe teise, 2 miljoni euro suuruse laenu suhtes. Esmajärguline hüpoteegivõlg tagas seega üle 50 % kogu laenusummast. Muud garantiid – hüpoteegivõlad, nõuete loovutamine, kontserni ettevõtete omanduses olevate kaupade tagatisomandamine ja Biria GmbH omaniku selline käendus, mille puhul saab käendaja vastu esindada nõude ilma võlgniku vastu hagi esindamata – olid väikse majandusliku väärtusega. |
| --- | --- |

(92)

Seoses Biria GmbH-le antud laenu ja tagatisega tuleb märkida, et Biria GmbH pakutud garantii majanduslik väärtus oli suurem kui see oli Sachsen Zweirad GmbH pakutud garantii puhul. Sellegipoolest oli see harilikult nõutavast garantiist väiksem. Biria GmbH-le antud tagatis on garanteeritud Bike Systemsi varal põhineva 15 miljoni euro suuruse esmajärgulise hüpoteegivõlaga. Kõnealune hüpoteegivõlg on aga siiski teisejärguline ühe teise, 2 miljoni euro suuruse laenu suhtes. Esmajärguline hüpoteegivõlg tagas seega üle 50 % kogu laenusummast. Muud garantiid – hüpoteegivõlad, nõuete loovutamine, kontserni ettevõtete omanduses olevate kaupade tagatisomandamine ja Biria GmbH omaniku selline käendus, mille puhul saab käendaja vastu esindada nõude ilma võlgniku vastu hagi esindamata – olid väikse majandusliku väärtusega.

| (93) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et Biria GmbH oleks käesoleval juhul pidanud maksma intressi, mis oleks vastanud vähemalt viitemäärale ja raskustes oleva äriühingu puhul ettenähud 400 lisanduvale baaspunktile pluss ettevõtte pakutava väikese garantii tõttu lisanduvale 300 baaspunktile (võrreldes 400 baaspunktiga, mis arvestati Sachsen Zweirad GmbH-le väga väikese garantii tõttu). Tagatise abielement vastab järelikult ühelt poolt viitemäära pluss 700 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenude andmisel kokkulepitud tegeliku intressi vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(93)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et Biria GmbH oleks käesoleval juhul pidanud maksma intressi, mis oleks vastanud vähemalt viitemäärale ja raskustes oleva äriühingu puhul ettenähud 400 lisanduvale baaspunktile pluss ettevõtte pakutava väikese garantii tõttu lisanduvale 300 baaspunktile (võrreldes 400 baaspunktiga, mis arvestati Sachsen Zweirad GmbH-le väga väikese garantii tõttu). Tagatise abielement vastab järelikult ühelt poolt viitemäära pluss 700 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenude andmisel kokkulepitud tegeliku intressi vahelisele erinevusele.

6.5.   EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 kohased erandid

| (94) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud artikli 87 lõikele 1 vastavad riigiabi andmist käsitleva üldise keelu erandid. |
| --- | --- |

(94)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud artikli 87 lõikele 1 vastavad riigiabi andmist käsitleva üldise keelu erandid.

| (95) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeetmed kujuta endast sotsiaalabi ja neid ei võimaldata üksiktarbijale; nendega ei korvata loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ning nendega ei anta abi Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele. |
| --- | --- |

(95)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeetmed kujuta endast sotsiaalabi ja neid ei võimaldata üksiktarbijale; nendega ei korvata loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ning nendega ei anta abi Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele.

| (96) | Kohaldada ei saa ka EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides b ja d sätestatud erandeid. Viimased seonduvad ühist huvi pakkuvate tähtsate projektide ning kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise toetamisega. |
| --- | --- |

(96)

Kohaldada ei saa ka EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides b ja d sätestatud erandeid. Viimased seonduvad ühist huvi pakkuvate tähtsate projektide ning kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise toetamisega.

| (97) | Seega jäävad järele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid ning ühenduse suunistes sätestatud asjaomased erandid. |
| --- | --- |

(97)

Seega jäävad järele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid ning ühenduse suunistes sätestatud asjaomased erandid.

| (98) | Komisjon märgib kõigepealt, et Bike Systems asub abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a ning vastab seega ühele regionaalabi saamise tingimusele. Saksamaa ei ole hoolimata komisjoni poolt ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendatud kahtlustest siiski esitanud teavet, mis tõendaks, et täidetud on regionaalabi andmiseks vajalikud tingimused, nagu need on sätestatud piirkondliku riigiabi andmise juhendis. (11) |
| --- | --- |

(98)

Komisjon märgib kõigepealt, et Bike Systems asub abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a ning vastab seega ühele regionaalabi saamise tingimusele. Saksamaa ei ole hoolimata komisjoni poolt ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendatud kahtlustest siiski esitanud teavet, mis tõendaks, et täidetud on regionaalabi andmiseks vajalikud tingimused, nagu need on sätestatud piirkondliku riigiabi andmise juhendis. (11)

| (99) | Ühenduse suunistes on kirjeldatud ka teisi erandeid. Kuna abi anti 2001. aasta märtsis, kohaldati selle suhtes ühenduse 9. oktoobri 1999. aasta suuniseid. (12) Komisjonil puudub teave selle kohta, et abi saab ühenduse suuniste põhjal käsitleda EÜ asutamislepingule vastavana. Ümberkorraldusabi andmine sõltub ühenduse suuniste kohaselt tulemusliku ümberkorralduskava rakendamisest, kusjuures vältida tuleb konkurentsi kahjustamist ning abi tuleb piirata selle alammäärale. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt need tingimused oleksid täidetud. Seetõttu järeldab komisjon, et ühenduse suuniste tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(99)

Ühenduse suunistes on kirjeldatud ka teisi erandeid. Kuna abi anti 2001. aasta märtsis, kohaldati selle suhtes ühenduse 9. oktoobri 1999. aasta suuniseid. (12) Komisjonil puudub teave selle kohta, et abi saab ühenduse suuniste põhjal käsitleda EÜ asutamislepingule vastavana. Ümberkorraldusabi andmine sõltub ühenduse suuniste kohaselt tulemusliku ümberkorralduskava rakendamisest, kusjuures vältida tuleb konkurentsi kahjustamist ning abi tuleb piirata selle alammäärale. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt need tingimused oleksid täidetud. Seetõttu järeldab komisjon, et ühenduse suuniste tingimused ei ole täidetud.

| (100) | Lisaks ei saa kõnealuse meetme suhtes kohaldada teisi ühenduse suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meede ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast EÜ asutamislepinguga kokkusobimatut tegevusabi. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks ei saa kõnealuse meetme suhtes kohaldada teisi ühenduse suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meede ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast EÜ asutamislepinguga kokkusobimatut tegevusabi.

| (101) | Komisjon märgib, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH asuvad abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. Kõnealuses punktis sätestatud erandid ja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c esitatud piirkondlikud sätted siiski ei kehti, kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid raskustes ja abimeetmete eesmärk ei olnud kindla piirkonna majandusliku arengu soodustamine. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon märgib, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH asuvad abistatavas piirkonnas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. Kõnealuses punktis sätestatud erandid ja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c esitatud piirkondlikud sätted siiski ei kehti, kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid raskustes ja abimeetmete eesmärk ei olnud kindla piirkonna majandusliku arengu soodustamine.

| (102) | Komisjon järeldab, et kõnealuse abi suhtes saab kohaldada ainult ühenduse suuniseid. Kuna abi anti 2003. aasta märtsis ja detsembris, kohaldati selle suhtes ühenduse 9. oktoobri 1999. aasta suuniseid. (13) |
| --- | --- |

(102)

Komisjon järeldab, et kõnealuse abi suhtes saab kohaldada ainult ühenduse suuniseid. Kuna abi anti 2003. aasta märtsis ja detsembris, kohaldati selle suhtes ühenduse 9. oktoobri 1999. aasta suuniseid. (13)

| (103) | Abi andmine sõltub sellise ümberkorralduskava rakendamisest, mille kestus on võimalikult lühike ning mis taastab mõistliku ajavahemiku jooksul ja ettevõtte tulevasi tegutsemistingimusi käsitlevate realistlike eelduste põhjal ettevõtte elujõulisuse pikemaks perioodiks. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt tagatised oleks antud kontserni elujõulisuse taastanud usaldusväärse ümberkorralduskava alusel. |
| --- | --- |

(103)

Abi andmine sõltub sellise ümberkorralduskava rakendamisest, mille kestus on võimalikult lühike ning mis taastab mõistliku ajavahemiku jooksul ja ettevõtte tulevasi tegutsemistingimusi käsitlevate realistlike eelduste põhjal ettevõtte elujõulisuse pikemaks perioodiks. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt tagatised oleks antud kontserni elujõulisuse taastanud usaldusväärse ümberkorralduskava alusel.

| (104) | Võtta tuleb ka meetmeid, mis leevendaksid nii palju kui võimalik abist tulenevaid ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele. Harilikult tähendab see seda, et ümberkorraldusetapi lõppedes piiratakse ettevõtte tegutsemist asjaomasel turul või asjaomastel turgudel. Komisjonil puuduvad andmed Biria kontserni asjaomase turu ja tema turuosa kohta. Samuti puuduvad andmed võimalike kompensatsioonimeetmete kohta, millega piiratakse ettevõtte tegutsemist turul. Näib, et Biria kontsern on ettevõtete Checker Pig ja Bike Systems ülevõtmise järel 2001. aastal oma tegevust koguni laiendanud. |
| --- | --- |

(104)

Võtta tuleb ka meetmeid, mis leevendaksid nii palju kui võimalik abist tulenevaid ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele. Harilikult tähendab see seda, et ümberkorraldusetapi lõppedes piiratakse ettevõtte tegutsemist asjaomasel turul või asjaomastel turgudel. Komisjonil puuduvad andmed Biria kontserni asjaomase turu ja tema turuosa kohta. Samuti puuduvad andmed võimalike kompensatsioonimeetmete kohta, millega piiratakse ettevõtte tegutsemist turul. Näib, et Biria kontsern on ettevõtete Checker Pig ja Bike Systems ülevõtmise järel 2001. aastal oma tegevust koguni laiendanud.

| (105) | Abi suurus peab olema piiratud ümberkorraldusteks tingimata vajalikule alammäärale – seejuures võetakse arvesse ettevõtte ja osanike käsutuses olevaid rahalisi vahendeid. Lisaks sellele peab abisaaja andma omavahenditest või turutingimustel toimuva välisrahastamise abil ümberkorralduskava teostamisse olulise panuse. Kuna abi ei antud ümberkorralduskava alusel, puuduvad komisjonil andmed abisaaja panuse suuruse kohta ning samuti selle kohta, kas abi suurus oli piiratud alammäärale. |
| --- | --- |

(105)

Abi suurus peab olema piiratud ümberkorraldusteks tingimata vajalikule alammäärale – seejuures võetakse arvesse ettevõtte ja osanike käsutuses olevaid rahalisi vahendeid. Lisaks sellele peab abisaaja andma omavahenditest või turutingimustel toimuva välisrahastamise abil ümberkorralduskava teostamisse olulise panuse. Kuna abi ei antud ümberkorralduskava alusel, puuduvad komisjonil andmed abisaaja panuse suuruse kohta ning samuti selle kohta, kas abi suurus oli piiratud alammäärale.

| (106) | Vastavalt ühenduse suunistele võib ümberkorraldusabi anda ainult üks kord. Kui ettevõte on varem juba ümberkorraldusabi saanud ja kui tema ümberkorraldamisest on möödas vähem kui kümme aastat, lubab komisjon tavaliselt uut ümberkorraldusabi anda ainult erakorraliste ja ettenägematute asjaolude ilmnemisel. |
| --- | --- |

(106)

Vastavalt ühenduse suunistele võib ümberkorraldusabi anda ainult üks kord. Kui ettevõte on varem juba ümberkorraldusabi saanud ja kui tema ümberkorraldamisest on möödas vähem kui kümme aastat, lubab komisjon tavaliselt uut ümberkorraldusabi anda ainult erakorraliste ja ettenägematute asjaolude ilmnemisel.

| (107) | Sachsen Zweirad GmbH sai aprillis 1996 ja märtsis 1998 ümberkorraldusabi heakskiidetud abikava alusel ja avaliku sektori osaluse vormis kokku 1 278 200 eurot. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ümberkorraldamisest on möödas alla kümne aasta ja kuna komisjonile ei ole teada erakorralisi ja ettenägematuid asjaolusid, tagatiste andmisel järelikult ühekordse abi põhimõtet ei järgitud. |
| --- | --- |

(107)

Sachsen Zweirad GmbH sai aprillis 1996 ja märtsis 1998 ümberkorraldusabi heakskiidetud abikava alusel ja avaliku sektori osaluse vormis kokku 1 278 200 eurot. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ümberkorraldamisest on möödas alla kümne aasta ja kuna komisjonile ei ole teada erakorralisi ja ettenägematuid asjaolusid, tagatiste andmisel järelikult ühekordse abi põhimõtet ei järgitud.

| (108) | Seetõttu järeldab komisjon, et ühenduse suuniste tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(108)

Seetõttu järeldab komisjon, et ühenduse suuniste tingimused ei ole täidetud.

| (109) | Lisaks ei saa meetmete 2 ja 3 suhtes kohaldada teisi ühenduse suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meetmed ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast EÜ asutamislepinguga kokkusobimatut tegevusabi. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks ei saa meetmete 2 ja 3 suhtes kohaldada teisi ühenduse suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meetmed ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast EÜ asutamislepinguga kokkusobimatut tegevusabi.

VII.   JÄRELDUS

| (110) | Komisjon järeldab, et gbb 2 070 732 euro suurune osalus ettevõttes Bike Systems, ettevõtte Sachsen Zweirad GmbH võetud 5,6 miljoni euro suurusele laenule antud 80 %-line tagatis ja Biria GmbH (praegu Biria AG) võetud 24 875 000 euro suurusele laenule antud 80 %-line tagatis kujutavad endast riigiabi ja ei vasta ühisturuga kokkusobivuse tingimusele, |
| --- | --- |

(110)

Komisjon järeldab, et gbb 2 070 732 euro suurune osalus ettevõttes Bike Systems, ettevõtte Sachsen Zweirad GmbH võetud 5,6 miljoni euro suurusele laenule antud 80 %-line tagatis ja Biria GmbH (praegu Biria AG) võetud 24 875 000 euro suurusele laenule antud 80 %-line tagatis kujutavad endast riigiabi ja ei vasta ühisturuga kokkusobivuse tingimusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa riigiabi ettevõtetele Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG, Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (praegu Biria AG) on ühisturuga kokkusobimatu. Abi hõlmas järgmisi meetmeid:

| a) | Meede 1: 2 070 732 euro suurune passiivne osalus ettevõttes Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt passiivse osaluse intressimäära (püsiv intressimäär pluss 50 % muutuvast intressimäärast) vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

a)

Meede 1: 2 070 732 euro suurune passiivne osalus ettevõttes Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt passiivse osaluse intressimäära (püsiv intressimäär pluss 50 % muutuvast intressimäärast) vahelisele erinevusele.

| b) | Meede 2: Sachsen Zweirad GmbH-le antud 4 480 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 800 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu andmisel kokkulepitud intressi vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

b)

Meede 2: Sachsen Zweirad GmbH-le antud 4 480 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 800 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu andmisel kokkulepitud intressi vahelisele erinevusele.

| c) | Meede 3: Biria GmbH-le (praegu Biria AG) antud 19 900 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 700 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu andmisel kokkulepitud intressi vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

c)

Meede 3: Biria GmbH-le (praegu Biria AG) antud 19 900 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 700 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu andmisel kokkulepitud intressi vahelisele erinevusele.

Artikkel 2

1.   Saksamaa võtab kõik vajalikud meetmed abisaajalt artiklis 1 nimetatud õigusevastaselt antud abi tagasinõudmiseks.

2.   Passiivne osalus ja Biria GmbH-le (praegu Biria AG) antud tagatis tuleb kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest tühistada.

3.   Tagasinõudmine peab toimuma viivitamata ja vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatud korrale, tingimusel et nimetatud õigusaktid lubavad käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

4.   Tagasinõutav abi sisaldab intressi alates õigusvastase abi andmisest saaja käsutusse kuni selle tegeliku tagastamiseni.

5.   Intressi arvutatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (14) V peatükis sätestatule.

Artikkel 3

Saksamaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest selle täitmiseks võetud või kavandatud meetmetest. Selleks kasutab Saksamaa lisas esitatud küsimustikku. Saksamaa esitab komisjonile eelkõige kirjalikud tõendid selle kohta, et õigusevastaselt antud abi saaja suhtes on algatatud tagasinõudmismenetlus.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 24. jaanuar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 2, 5.1.2006, lk 14.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  N 73/1993 Saksi liidumaa tagatisskeem (Bürgerschaftsrichtlinie), SG(93) D/9273, 7.6.1993.

3

Bürgerschaftsrichtlinie

(4)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

4

(5)  EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3.

5

(6)  Vt joonealune märkus 4.

6

(7)  EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14.

7

(8)  Vt joonealune märkus 5.

8

(9)  Vt joonealune märkus 7.

9

(10)  Vt joonealune märkus 5.

10

(11)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

11

(12)  Vt joonealune märkus 4.

12

(13)  Vt joonealune märkus 4.

13

(14)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

14

---

LISA

Komisjoni otsuse K(2007) 130 täitmisega seotud teave

1.   Tagasinõutava summa arvutamine

1.1.   Palun edastage abisaajale õigusevastaselt antud abisumma suuruse kohta järgmised andmed:

| Maksekuupäev (1) | Abi suurus (2) | Vääring | Saaja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Maksekuupäev (1)

Abi suurus (2)

Vääring

Saaja

Märkused:

1.2.   Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvestatakse tagasinõutavalt abilt makstavat intressi.

2.   Abi tagasinõudmiseks kavandatud ja juba võetud meetmed

2.1.   Palun kirjeldage ükshaaval abi kiireks ja tõhusaks tagasinõudmiseks kavandatud ja juba võetud meetmeid. Palun selgitage ka, missugused alternatiivsed meetmed on tagasinõudmiseks ette nähtud riiklike õigusaktidega. Palun nimetage võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

2.2.   Palun nimetage abi täieliku tagasimaksmise eeldatav kuupäev.

3.   Laekunud tagasimaksed

3.1.   Palun esitage abisaajalt juba välja nõutud abisummade kohta järgmised andmed:

| Kuupäev (3) | Tagasimakse summa | Vääring | Saaja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Kuupäev (3)

Tagasimakse summa

Vääring

Saaja

3.2.   Palun lisage tõendavad dokumendid punkti 3.1 tabelis loetletud tagasimaksete kohta.

---

(1)  Abi või abi üksikute osamaksete väljamaksmise kuupäev (kui meede koosneb paljudest osamaksetest ja toetustest, palume need kirjendada eri ridadele).

(2)  Abisaajale antud abisumma (abi brutoekvivalent).

(3)  Abi tagasimaksmise kuupäev.

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/41

---

KOMISJONI OTSUS,

7. veebruar 2007,

abikava nr C 34/2005 (ex N 113/2005) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada Sitsiilia maakonna seaduse nr 17/2004 artikli 60 alusel

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 284 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/493/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 9. märtsi 2005. aasta kirjas teatasid Itaalia ametiasutused EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjonile piirkondliku seaduse nr 17/2004 (millega nähakse ette planeerimis- ja finantssätted 2005. aastaks) artikli 60 kohasest abikavast. |
| --- | --- |

(1)

9. märtsi 2005. aasta kirjas teatasid Itaalia ametiasutused EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjonile piirkondliku seaduse nr 17/2004 (millega nähakse ette planeerimis- ja finantssätted 2005. aastaks) artikli 60 kohasest abikavast.

| (2) | 29. märtsi ja 10. juuni 2005. aasta kirjades palus komisjon lisateavet teatatud meetme kohta. |
| --- | --- |

(2)

29. märtsi ja 10. juuni 2005. aasta kirjades palus komisjon lisateavet teatatud meetme kohta.

| (3) | Itaalia ametiasutused vastasid 18. mai 2005. aasta kirjas pärast komisjoni 27. aprillil 2005. aastal saadetud meeldetuletust ning 12. ja 14. juuli 2005. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia ametiasutused vastasid 18. mai 2005. aasta kirjas pärast komisjoni 27. aprillil 2005. aastal saadetud meeldetuletust ning 12. ja 14. juuli 2005. aasta kirjades.

| (4) | Komisjon teavitas 21. septembri 2005. aasta kirjas Itaaliat oma otsusest algatada seoses kõnealuse meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud uurimismenetlus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas 21. septembri 2005. aasta kirjas Itaaliat oma otsusest algatada seoses kõnealuse meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud uurimismenetlus.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse abi kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse abi kohta oma märkused.

| (6) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

| (7) | Itaalia ametiasutused palusid komisjonil oma 10. novembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 15. novembril 2005, menetlus peatada kuni Euroopa Kohtu otsuse vastuvõtmiseni kohtuasjas C-475/2003, mis käsitleb Itaalia tootmistegevusele kehtestatud piirkondliku maksu (IRAP) kokkusobivust nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (liikmesriikide kumuleeruvat käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (3) artikli 33 lõikega 1. Komisjon kiitis 2. augusti 2006. aasta kirjas kõnealuse palve heaks. Euroopa Kohus kuulutas 3. oktoobri 2006. aastal, et IRAP on kooskõlas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 33 lõikega 1. (4) |
| --- | --- |

(7)

Itaalia ametiasutused palusid komisjonil oma 10. novembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 15. novembril 2005, menetlus peatada kuni Euroopa Kohtu otsuse vastuvõtmiseni kohtuasjas C-475/2003, mis käsitleb Itaalia tootmistegevusele kehtestatud piirkondliku maksu (IRAP) kokkusobivust nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (liikmesriikide kumuleeruvat käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (3) artikli 33 lõikega 1. Komisjon kiitis 2. augusti 2006. aasta kirjas kõnealuse palve heaks. Euroopa Kohus kuulutas 3. oktoobri 2006. aastal, et IRAP on kooskõlas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 33 lõikega 1. (4)

| (8) | Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni oma 8. mai 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 11. mail, muudatusest piirkondliku seaduse nr 17/2004 artiklis 60, mille kohaselt kohaldatakse meetme suhtes komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001 asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta vähese tähtsusega abi suhtes (edaspidi „vähese tähtsusega abi määrus”) (5) mitte ainult meetme heakskiitmiseni komisjoni poolt, vaid ka „juhul, kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse”. |
| --- | --- |

(8)

Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni oma 8. mai 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 11. mail, muudatusest piirkondliku seaduse nr 17/2004 artiklis 60, mille kohaselt kohaldatakse meetme suhtes komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001 asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta vähese tähtsusega abi suhtes (edaspidi „vähese tähtsusega abi määrus”) (5) mitte ainult meetme heakskiitmiseni komisjoni poolt, vaid ka „juhul, kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse”.

II.   MEETME KIRJELDUS

II.1   Meetme eesmärk

| (9) | Vastavalt Itaalia ametiasutustele on meetme eesmärgiks edendada uute ettevõtete loomist ja kitsendada lõhet Sitsiilia ettevõtete ja muudes Itaalia piirkondades (kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses) asuvate ettevõtete vahel. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Itaalia ametiasutustele on meetme eesmärgiks edendada uute ettevõtete loomist ja kitsendada lõhet Sitsiilia ettevõtete ja muudes Itaalia piirkondades (kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses) asuvate ettevõtete vahel.

| (10) | Lisaks on kõnealuse meetme eesmärgiks parandada investeerimisväljavaateid Sitsiilias, tõstes selleks turvalisuse taset ja ennetades kuritegevust. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks on kõnealuse meetme eesmärgiks parandada investeerimisväljavaateid Sitsiilias, tõstes selleks turvalisuse taset ja ennetades kuritegevust.

II.2   Meetme õiguslik alus

| (11) | Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 nähakse ette, et Itaalia tsiviilkoodeksis määratletud ühistutele (täpsemalt „società cooperative a mutualità prevalente”) (6) IRAPi vähendamist 2005. aastal 1 %, 2006. aastal 0,75 % ning 2007. aastal 0,5 % võrra. |
| --- | --- |

(11)

Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 nähakse ette, et Itaalia tsiviilkoodeksis määratletud ühistutele (täpsemalt „società cooperative a mutualità prevalente”) (6) IRAPi vähendamist 2005. aastal 1 %, 2006. aastal 0,75 % ning 2007. aastal 0,5 % võrra.

| (12) | Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikes 2 laiendatakse seda soodustust turvateenuseid pakkuvatele äriühingutele, mis on määratletud 18. juuni 1931. aasta kuninglikus dekreedis nr 773/1931, milles määratletakse tingimused, mille puhul piirkondlik prefekt („prefetto”) võib lubada äriühingutel ja üksikisikutel osutada vallas- ja kinnisvara turvateenuseid ning eradetektiivinduse teenuseid. (7) |
| --- | --- |

(12)

Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikes 2 laiendatakse seda soodustust turvateenuseid pakkuvatele äriühingutele, mis on määratletud 18. juuni 1931. aasta kuninglikus dekreedis nr 773/1931, milles määratletakse tingimused, mille puhul piirkondlik prefekt („prefetto”) võib lubada äriühingutel ja üksikisikutel osutada vallas- ja kinnisvara turvateenuseid ning eradetektiivinduse teenuseid. (7)

| (13) | Sitsiilia ametiasutused kasutasid IRAPi määra vähendamist käsitleva otsuse tegemisel õigust, mis on riiklike õigusaktidega antud kõikidele Itaalia piirkondadele ja lubab neil muuta kehtestatud määra. (8) |
| --- | --- |

(13)

Sitsiilia ametiasutused kasutasid IRAPi määra vähendamist käsitleva otsuse tegemisel õigust, mis on riiklike õigusaktidega antud kõikidele Itaalia piirkondadele ja lubab neil muuta kehtestatud määra. (8)

II.3   Meetme eelarve

| (14) | Itaalia ametiasutused prognoosivad, et kõnealuse artikli 60 mõju eelarvele on perioodil 2005–2007 umbes 2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(14)

Itaalia ametiasutused prognoosivad, et kõnealuse artikli 60 mõju eelarvele on perioodil 2005–2007 umbes 2 miljonit eurot.

II.4   Kumuleerumine

| (15) | Kõnealust meedet ei tohi samade abikõlblike kulude katmiseks liita teiste kohalike, piirkondlike, riiklike või ühenduse kavade alusel antava abiga. |
| --- | --- |

(15)

Kõnealust meedet ei tohi samade abikõlblike kulude katmiseks liita teiste kohalike, piirkondlike, riiklike või ühenduse kavade alusel antava abiga.

II.5   Meetme kestus

| (16) | Piirkondlik seadus nr 17/2004 jõustus 29. detsembril 2004, aga artiklis 60 on sätestatud, et meetme suhtes kohaldatakse vähese tähtsusega abi määrust seni, kuni komisjon meetme heaks kiidab. 16. mai 2006. aasta kirjas väitsid Itaalia ametiasutused, et meetme suhtes kohaldatakse vähese tähtsusega abi määrust ka juhul, kui komisjon võtab meetme suhtes vastu negatiivse otsuse. |
| --- | --- |

(16)

Piirkondlik seadus nr 17/2004 jõustus 29. detsembril 2004, aga artiklis 60 on sätestatud, et meetme suhtes kohaldatakse vähese tähtsusega abi määrust seni, kuni komisjon meetme heaks kiidab. 16. mai 2006. aasta kirjas väitsid Itaalia ametiasutused, et meetme suhtes kohaldatakse vähese tähtsusega abi määrust ka juhul, kui komisjon võtab meetme suhtes vastu negatiivse otsuse.

| (17) | Meede kestab kolm majandusaastat (2005–2007). |
| --- | --- |

(17)

Meede kestab kolm majandusaastat (2005–2007).

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (18) | Komisjon võttis 21. septembri 2005. aasta kirjas seisukoha, et teatatud abikava on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna meetmesse on kaasatud riigi vahendid, kuna see on valikuline, olles suunatud konkreetsetele sektoritele ja/või konkreetsetele ettevõtete kategooriale, kuna see annab majandusliku eelise teatavatele ettevõtete kategooriatele vähendatud maksukoormuse näol ning kuna see võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon võttis 21. septembri 2005. aasta kirjas seisukoha, et teatatud abikava on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna meetmesse on kaasatud riigi vahendid, kuna see on valikuline, olles suunatud konkreetsetele sektoritele ja/või konkreetsetele ettevõtete kategooriale, kuna see annab majandusliku eelise teatavatele ettevõtete kategooriatele vähendatud maksukoormuse näol ning kuna see võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust ühenduse tasandil.

| (19) | Üheks menetluse algatamise põhjuseks oli asjaolu, et komisjon ei saanud välistada võimalust, et kõnealuse meetme mõju ühendusesisesele kaubandusele on vastuolus ühiste huvidega, võttes arvesse ka seda, et abisaajatel ei ole kõnealuse meetme kohaselt kohustust selliseid moonutusi korvata. |
| --- | --- |

(19)

Üheks menetluse algatamise põhjuseks oli asjaolu, et komisjon ei saanud välistada võimalust, et kõnealuse meetme mõju ühendusesisesele kaubandusele on vastuolus ühiste huvidega, võttes arvesse ka seda, et abisaajatel ei ole kõnealuse meetme kohaselt kohustust selliseid moonutusi korvata.

| (20) | Komisjonil kahtleb samuti, kas meede täidab piirkondliku riigiabi andmise juhendis (9) (edaspidi „juhend”) sätestatud tingimused. Vastavalt teatisele antakse meetme alusel tegevusabi Sitsiilia ühistutele ja turvateenuseid pakkuvatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(20)

Komisjonil kahtleb samuti, kas meede täidab piirkondliku riigiabi andmise juhendis (9) (edaspidi „juhend”) sätestatud tingimused. Vastavalt teatisele antakse meetme alusel tegevusabi Sitsiilia ühistutele ja turvateenuseid pakkuvatele ettevõtetele.

| (21) | Juhendi punktiga 4.15 nähakse ette, et tegevusabi võib anda juhul, kui meede on õigustatud oma panuse tõttu piirkondlikusse arengusse ja oma laadilt ning kui selle määr on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Komisjon kahtleb, kas Itaalia ametiasutuste osutatud ebasoodsad tingimused, nende tõsidus ja abi panud piirkondlikusse arengusse õigustavad tegevusabi andmist. |
| --- | --- |

(21)

Juhendi punktiga 4.15 nähakse ette, et tegevusabi võib anda juhul, kui meede on õigustatud oma panuse tõttu piirkondlikusse arengusse ja oma laadilt ning kui selle määr on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Komisjon kahtleb, kas Itaalia ametiasutuste osutatud ebasoodsad tingimused, nende tõsidus ja abi panud piirkondlikusse arengusse õigustavad tegevusabi andmist.

| (22) | Komisjon kahtleb, kas piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 ettenähtud tegevusabi on ühisturuga kokkusobiv põhjusel, et see soodustab uute ettevõtete loomist ning aitab vähendada lõhet Sitsiilias ning mujal Itaalias tegutsevate ettevõtete vahel. Sellega seoses märkis komisjon, et seos kõikide ühistute IRAPi vähendamise ja Sitsiilias uute ettevõtete loomise vahel on ebaselge ning jäänud Itaalia ametiasutuste selgituseta. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon kahtleb, kas piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 ettenähtud tegevusabi on ühisturuga kokkusobiv põhjusel, et see soodustab uute ettevõtete loomist ning aitab vähendada lõhet Sitsiilias ning mujal Itaalias tegutsevate ettevõtete vahel. Sellega seoses märkis komisjon, et seos kõikide ühistute IRAPi vähendamise ja Sitsiilias uute ettevõtete loomise vahel on ebaselge ning jäänud Itaalia ametiasutuste selgituseta.

| (23) | Itaalia ametiasutused väitsid oma teatises, et Sitsiilia ettevõtted on struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, kuna Sitsiilia on saar, mis on kaugel „mandri majanduskeskustest”. Komisjon märgib siinkohal, et äärepoolsed piirkonnad on ammendavalt loetletud Euroopa Liidu lepingule lisatud deklaratsioonis nr 26 ühenduse äärepoolseimate piirkondade kohta. (10) Lisaks ei näi kõnealune meede olevat kavandatud Sitsiilia saarelise olemusega seotud probleemide lahendamiseks, kuna see ei ole seotud selliste saarelisusest tulenevate lisakuludega nagu näiteks transpordikulud. |
| --- | --- |

(23)

Itaalia ametiasutused väitsid oma teatises, et Sitsiilia ettevõtted on struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, kuna Sitsiilia on saar, mis on kaugel „mandri majanduskeskustest”. Komisjon märgib siinkohal, et äärepoolsed piirkonnad on ammendavalt loetletud Euroopa Liidu lepingule lisatud deklaratsioonis nr 26 ühenduse äärepoolseimate piirkondade kohta. (10) Lisaks ei näi kõnealune meede olevat kavandatud Sitsiilia saarelise olemusega seotud probleemide lahendamiseks, kuna see ei ole seotud selliste saarelisusest tulenevate lisakuludega nagu näiteks transpordikulud.

| (24) | Lisaks väitsid Itaalia ametiasutused, et Sitsiilias on ülekaalus mikroettevõtted, mille tegevuskulud ja tööjõumaht on suuremad. Kuna tööjõu ning laenukulud moodustavad suure osa IRAPi maksubaasist, on Sitsiilia ettevõtted ebasoodsamas olukorras. Komisjon märkis, et isegi kui Sitsiilia majandusel oleks probleeme mikroettevõtete ülekaaluga ja sellest tulenevate tagajärgedega, ei lahendaks olukorda üldine IRAPi vähendamine igas suuruses ettevõtete puhul, sest selline meede ei ole suunatud mikroettevõtetele. Ka ei tohiks abi anda ainult mikroühistutele. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks väitsid Itaalia ametiasutused, et Sitsiilias on ülekaalus mikroettevõtted, mille tegevuskulud ja tööjõumaht on suuremad. Kuna tööjõu ning laenukulud moodustavad suure osa IRAPi maksubaasist, on Sitsiilia ettevõtted ebasoodsamas olukorras. Komisjon märkis, et isegi kui Sitsiilia majandusel oleks probleeme mikroettevõtete ülekaaluga ja sellest tulenevate tagajärgedega, ei lahendaks olukorda üldine IRAPi vähendamine igas suuruses ettevõtete puhul, sest selline meede ei ole suunatud mikroettevõtetele. Ka ei tohiks abi anda ainult mikroühistutele.

| (25) | Komisjon rõhutas ka, et sellised tegelike maksumäärade erinevused, millele Itaalia ametiasutused osutasid, on olemas iga maksu puhul ning need oma olemuselt kaudsed. See ei näi siiski olevat piisav põhjus sellise riigiabi andmiseks, mis on diferentseeritud sõltuvalt ettevõtte tüübist, ja kõnealusel juhul ei esitanud Itaalia ametiasutused konkreetseid tõendeid selle kohta, et ühistud peavad maksma liiga kõrget IRAPi maksu. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon rõhutas ka, et sellised tegelike maksumäärade erinevused, millele Itaalia ametiasutused osutasid, on olemas iga maksu puhul ning need oma olemuselt kaudsed. See ei näi siiski olevat piisav põhjus sellise riigiabi andmiseks, mis on diferentseeritud sõltuvalt ettevõtte tüübist, ja kõnealusel juhul ei esitanud Itaalia ametiasutused konkreetseid tõendeid selle kohta, et ühistud peavad maksma liiga kõrget IRAPi maksu.

| (26) | Lisaks kahtleb komisjon nende andmete usaldusväärsuses, mida Itaalia ametiasutused esitasid näitamaks, et „tavaline” Sitsiilia tööstuse- (välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektor), infotehnoloogia- ning turismi- ja hottelindussektoris tegutsev ettevõte, kelle käive on vähem kui 10 miljonit eurot ja kellel on vähem kui 10 töötajat, maksab kõrgemat IRAP maksu, võrreldes näiteks „tavalise” Lombardias tegutseva ettevõttega. Kuna piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikes 1 nähakse ette abi igas suuruses ühistutele, siis ei näi asjaolu, et kõnealune meede käsitleb ainult ettevõtteid, kelle käive on vähem kui 10 miljonit eurot ja kellel on vähem kui 10 töötajat ning kes tegutseb tööstussektoris (välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektoris), infotehnoloogia- ja turismisektoris, piisav selle proportsionaalsuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks kahtleb komisjon nende andmete usaldusväärsuses, mida Itaalia ametiasutused esitasid näitamaks, et „tavaline” Sitsiilia tööstuse- (välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektor), infotehnoloogia- ning turismi- ja hottelindussektoris tegutsev ettevõte, kelle käive on vähem kui 10 miljonit eurot ja kellel on vähem kui 10 töötajat, maksab kõrgemat IRAP maksu, võrreldes näiteks „tavalise” Lombardias tegutseva ettevõttega. Kuna piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikes 1 nähakse ette abi igas suuruses ühistutele, siis ei näi asjaolu, et kõnealune meede käsitleb ainult ettevõtteid, kelle käive on vähem kui 10 miljonit eurot ja kellel on vähem kui 10 töötajat ning kes tegutseb tööstussektoris (välja arvatud keemia- ja naftakeemiasektoris), infotehnoloogia- ja turismisektoris, piisav selle proportsionaalsuse tõendamiseks.

| (27) | Komisjonil on ka muid kahtlusi teabe suhtes, mille Itaalia ametiasutused on esitanud näitamaks, et piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 2 ettenähtud tegevusabi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(27)

Komisjonil on ka muid kahtlusi teabe suhtes, mille Itaalia ametiasutused on esitanud näitamaks, et piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 2 ettenähtud tegevusabi on ühisturuga kokkusobiv.

| (28) | Oma teatises väitsid Itaalia ametiasutused, et piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõige 2 aitab parandada investeerimisväljavaateid Sitsiilias, tõstes turvalisuse taset ja ennetades kuritegevust. Nad rõhutasid, et keskmine Sitsiilia turvaettevõte maksab kõrgemat IRAPi maksu kui keskmine mujal Itaalias tegutsev ettevõte, sest Sitsiilia ettevõtete tööjõu kulude/netotoodangu väärtuse suhe on keskmiselt kõrgem kui mujal Itaalias tulenevalt Sitsiilia tööturu jäikusest, mida iseloomustab väike tööjõuvoolavus. |
| --- | --- |

(28)

Oma teatises väitsid Itaalia ametiasutused, et piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõige 2 aitab parandada investeerimisväljavaateid Sitsiilias, tõstes turvalisuse taset ja ennetades kuritegevust. Nad rõhutasid, et keskmine Sitsiilia turvaettevõte maksab kõrgemat IRAPi maksu kui keskmine mujal Itaalias tegutsev ettevõte, sest Sitsiilia ettevõtete tööjõu kulude/netotoodangu väärtuse suhe on keskmiselt kõrgem kui mujal Itaalias tulenevalt Sitsiilia tööturu jäikusest, mida iseloomustab väike tööjõuvoolavus.

| (29) | Komisjon väidab omaltpoolt, et Itaalia ametiasutused ei ole piisavalt põhjendanud seose olemasolu piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõike 2 ja investeerimisväljavaadete parandamise vahel Sitsiilias (turvataseme tõstmise kaudu) ega väidet, et Sitsiilia turvaettevõtted maksavad kõrgemaid makse, võrreldes mujal Itaalias tegutsevate ettevõtetega. Sitsiilia tööturul ei tundu võrreldes muude Itaalia piirkondadega olevat selliseid omadusi, mis õigustaksid suuremaid töötasusid kõnealuses sektoris. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon väidab omaltpoolt, et Itaalia ametiasutused ei ole piisavalt põhjendanud seose olemasolu piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõike 2 ja investeerimisväljavaadete parandamise vahel Sitsiilias (turvataseme tõstmise kaudu) ega väidet, et Sitsiilia turvaettevõtted maksavad kõrgemaid makse, võrreldes mujal Itaalias tegutsevate ettevõtetega. Sitsiilia tööturul ei tundu võrreldes muude Itaalia piirkondadega olevat selliseid omadusi, mis õigustaksid suuremaid töötasusid kõnealuses sektoris.

| (30) | Lisaks kahtleb komisjon, kas Itaalia ametiasutuste esitatud argumenti, et piirkonna prefekt võib määrata kõnealuses sektoris pakutavatele teenustele hinnapiiranguid („tariffe di legalità”), ning vajadust tunnustada kõnealuses sektoris töötajaid tuleks arvesse võtta. Komisjon on arvamusel, et kõnealused põhjendused ei selgita „tariffe di legalità” erinevuste mõju tööjõu kulude suurenemisele Sitsiilias. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks kahtleb komisjon, kas Itaalia ametiasutuste esitatud argumenti, et piirkonna prefekt võib määrata kõnealuses sektoris pakutavatele teenustele hinnapiiranguid („tariffe di legalità”), ning vajadust tunnustada kõnealuses sektoris töötajaid tuleks arvesse võtta. Komisjon on arvamusel, et kõnealused põhjendused ei selgita „tariffe di legalità” erinevuste mõju tööjõu kulude suurenemisele Sitsiilias.

| (31) | Komisjon selgitas, et nimetatud küsimusi on vaja põhjalikumalt analüüsida. Analüüsi peaksid kuuluma ka huvitatud isikute märkused. Komisjon saab alles pärast kõnealuste märkuste läbivaatamist otsustada, kas Itaalia ametiasutuste kavandatud meede mõjutab kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon selgitas, et nimetatud küsimusi on vaja põhjalikumalt analüüsida. Analüüsi peaksid kuuluma ka huvitatud isikute märkused. Komisjon saab alles pärast kõnealuste märkuste läbivaatamist otsustada, kas Itaalia ametiasutuste kavandatud meede mõjutab kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega.

IV.   ITAALIA SELGITUSED

| (32) | Komisjon ei saanud Itaalia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon ei saanud Itaalia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi.

V.   MEETME HINDAMINE

V.1.   Õiguspärasus

| (33) | Itaalia ametiasutused on täitnud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud menetlusnõuded, teatades komisjonile abikavast, lisades sellesse peatamisklausli ja rakendades seda vähese tähtsusega abi määruse alusel, kuni komisjon meetmed heaks kiidab. |
| --- | --- |

(33)

Itaalia ametiasutused on täitnud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud menetlusnõuded, teatades komisjonile abikavast, lisades sellesse peatamisklausli ja rakendades seda vähese tähtsusega abi määruse alusel, kuni komisjon meetmed heaks kiidab.

V.2.   Meetme riigiabile omased tunnused

| (34) | Komisjon leiab, et meede on alljärgnevalt kirjeldatud põhjustel käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon leiab, et meede on alljärgnevalt kirjeldatud põhjustel käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

V.2.1.   Riigi vahendite olemasolu

| (35) | Meede hõlmab riigi vahendite kasutamist Sitsiilia maakonna poolt saamata jäänud maksutulu ja sellele vastava abisaaja vähendatud maksukohustuse näol. |
| --- | --- |

(35)

Meede hõlmab riigi vahendite kasutamist Sitsiilia maakonna poolt saamata jäänud maksutulu ja sellele vastava abisaaja vähendatud maksukohustuse näol.

V.2.2.   Majanduslik eelis

| (36) | Meede loob abisaajale majandusliku eelise, mis tuleneb maksukoormuse vähendamisest ja on tõlgendatav rahalise eelisena, mis saadakse väiksemate maksude maksmise näol. Ettevõtted saavad abist koheselt kasu aastatel, mil vähendust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(36)

Meede loob abisaajale majandusliku eelise, mis tuleneb maksukoormuse vähendamisest ja on tõlgendatav rahalise eelisena, mis saadakse väiksemate maksude maksmise näol. Ettevõtted saavad abist koheselt kasu aastatel, mil vähendust kohaldatakse.

V.2.3.   Valikulisuse olemasolu, kuna meede soodustab „teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist”

| (37) | IRAPi käsitlevates riiklikes õigusaktides sätestatakse, et kõikidel piirkondadel on lubatud tõsta või alandada 4,25 % maksu põhimäära ühe protsendipunkti võrra mõlemas suunas; see on käsitletav sümmeetriliselt kohaldatava maksusüsteemina, kus kõik piirkonnad võivad võrdselt nii seaduse alusel kui ka tegelikkuses maksu tõsta või alandada, ning sellest sättest ei tulene iseenesest, et tegemist on riigiabiga. |
| --- | --- |

(37)

IRAPi käsitlevates riiklikes õigusaktides sätestatakse, et kõikidel piirkondadel on lubatud tõsta või alandada 4,25 % maksu põhimäära ühe protsendipunkti võrra mõlemas suunas; see on käsitletav sümmeetriliselt kohaldatava maksusüsteemina, kus kõik piirkonnad võivad võrdselt nii seaduse alusel kui ka tegelikkuses maksu tõsta või alandada, ning sellest sättest ei tulene iseenesest, et tegemist on riigiabiga.

| (38) | Komisjon on varem otsustanud, (11) et sellised piiratud volitused maksumäärade kohandamiseks on oma iseloomult sümmeetrilised ega sisalda riigiabi eeldusel, et üksikud piirkonnad ei kasuta omal äranägemisel kõnealuseid volitusi selliste maksumäärade kohaldamiseks, mis erinevad sektoriti või maksukohustuslaseti. Otsus kohtuasjas C-88/2003 „Assoorid” (12) ei tunnista kõnealust järeldust kehtetuks. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon on varem otsustanud, (11) et sellised piiratud volitused maksumäärade kohandamiseks on oma iseloomult sümmeetrilised ega sisalda riigiabi eeldusel, et üksikud piirkonnad ei kasuta omal äranägemisel kõnealuseid volitusi selliste maksumäärade kohaldamiseks, mis erinevad sektoriti või maksukohustuslaseti. Otsus kohtuasjas C-88/2003 „Assoorid” (12) ei tunnista kõnealust järeldust kehtetuks.

| (39) | Teatatud juhtumi puhul ei ole Sitsiilia maakond piirdunud talle riiklike õigusaktide alusel antud volitustega, vaid on kohaldanud teatavate sektorite ja maksukohustuslaste suhtes maksumäärasid, mis erinevad tavalistest piirkondlikest maksumääradest ja on neist madalamad. Seda on tehtud järgmiselt.






  a) | Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 antakse eelis ainult Sitsiilia ühistutele, välistades seega meetme võimalike abisaajatena Sitsiilia ettevõtted, kes tegutsevad mis tahes sektoris, kuid mitte ühistu vormis. |
| --- | --- | --- |

(39)

Teatatud juhtumi puhul ei ole Sitsiilia maakond piirdunud talle riiklike õigusaktide alusel antud volitustega, vaid on kohaldanud teatavate sektorite ja maksukohustuslaste suhtes maksumäärasid, mis erinevad tavalistest piirkondlikest maksumääradest ja on neist madalamad. Seda on tehtud järgmiselt.

a)

Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 antakse eelis ainult Sitsiilia ühistutele, välistades seega meetme võimalike abisaajatena Sitsiilia ettevõtted, kes tegutsevad mis tahes sektoris, kuid mitte ühistu vormis.

| b) | Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 antakse eelis turvateenuste pakkumisega seotud äritegevusele. Kõnealuseid teenuseid pakkuvad ettevõtted pakuvad ka järgmiseid teenuseid: i) varade ajutine hoiustamine ning väärtesemete või isikute transport ja eskort; ii) vara valvamine; iii) spetsialiseeritud arhiivi haldamine; ja iv) turvavarustuse ja -süsteemide tootmine. Komisjon leiab, et mõnda kõnealustest teenustest võivad pakkuda ka ettevõtted, kes ei ole eraturvafirmad kuningliku dekreedi nr 773/1931 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

Piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõikega 1 antakse eelis turvateenuste pakkumisega seotud äritegevusele. Kõnealuseid teenuseid pakkuvad ettevõtted pakuvad ka järgmiseid teenuseid: i) varade ajutine hoiustamine ning väärtesemete või isikute transport ja eskort; ii) vara valvamine; iii) spetsialiseeritud arhiivi haldamine; ja iv) turvavarustuse ja -süsteemide tootmine. Komisjon leiab, et mõnda kõnealustest teenustest võivad pakkuda ka ettevõtted, kes ei ole eraturvafirmad kuningliku dekreedi nr 773/1931 tähenduses.

V.2.4.   Konkurentsi moonutamine

| (40) | Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (13) piisab konkurentsi moonutamiseks sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (13) piisab konkurentsi moonutamiseks sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel.

| (41) | Komisjon on arvamusel, et piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõigetes 1 ja 2 sisalduvad meetmed näivad moonutavat konkurentsi ja mõjutavat liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna nende alusel kergendatakse abisaajate maksukoormust, mida nad abi saamata peaksid kandma. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon on arvamusel, et piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 lõigetes 1 ja 2 sisalduvad meetmed näivad moonutavat konkurentsi ja mõjutavat liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna nende alusel kergendatakse abisaajate maksukoormust, mida nad abi saamata peaksid kandma.

| (42) | Kõnealusel juhul on Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal abisaajateks kõikide sektorite ühistud, olenemata nende suurusest (artkli 60 lõige 1). Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võib järeldada, et kuna ühistud konkureerivad konkurentsile avatud turgudel, moonutab artikli 60 lõige 1 tõenäoliselt konkurentsi ja mõjutab kaubandust. Samuti leiab komisjon, et artikli 60 lõikes 2 sisalduv meede moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(42)

Kõnealusel juhul on Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal abisaajateks kõikide sektorite ühistud, olenemata nende suurusest (artkli 60 lõige 1). Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võib järeldada, et kuna ühistud konkureerivad konkurentsile avatud turgudel, moonutab artikli 60 lõige 1 tõenäoliselt konkurentsi ja mõjutab kaubandust. Samuti leiab komisjon, et artikli 60 lõikes 2 sisalduv meede moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (43) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kavandatav meede on käsitletav riigiabina. |
| --- | --- |

(43)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kavandatav meede on käsitletav riigiabina.

V.3.   Kokkusobivus ühisturuga

| (44) | Kuna meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, siis tuleb hinnata selle ühisturuga kokkusobivust artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandite põhjal. Artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, abi loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning Saksamaa Liitvabariigi teatavatele piirkondadele antavat abi, kõnealusel juhul ei kehti. Meedet ei saa käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või abinõuna tõsise häire kõrvaldamiseks Itaalia majanduses, mis on ettenähtud artikli 87 lõike 3 punktiga b. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt on lubatud sellise abi andmine, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Meetme eesmärgiks ei ole ka artikli 87 lõike 3 punktiga d ettenähtud kultuuri edendamine ega kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(44)

Kuna meede on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, siis tuleb hinnata selle ühisturuga kokkusobivust artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erandite põhjal. Artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, abi loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning Saksamaa Liitvabariigi teatavatele piirkondadele antavat abi, kõnealusel juhul ei kehti. Meedet ei saa käsitleda Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või abinõuna tõsise häire kõrvaldamiseks Itaalia majanduses, mis on ettenähtud artikli 87 lõike 3 punktiga b. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt on lubatud sellise abi andmine, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Meetme eesmärgiks ei ole ka artikli 87 lõike 3 punktiga d ettenähtud kultuuri edendamine ega kultuuripärandi säilitamine.

| (45) | Artikli 87 lõike 3 punkti a alusel on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kõnealune erand hõlmab ka Sitsiiliat. |
| --- | --- |

(45)

Artikli 87 lõike 3 punkti a alusel on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kõnealune erand hõlmab ka Sitsiiliat.

| (46) | Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud punktides 18–31), miks ta kahtleb, kas meetme suhtes saab kohaldada artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Juhul kui Itaalia või huvitatud isikud märkuseid ei esita, võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

(46)

Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud punktides 18–31), miks ta kahtleb, kas meetme suhtes saab kohaldada artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Juhul kui Itaalia või huvitatud isikud märkuseid ei esita, võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust.

VI.   KOKKUVÕTE

| (47) | Komisjon järeldab, et Itaalia teatatud meede, mida on kirjeldatud punktides 11–17, ei ole ühisturuga kokkusobiv ning selle suhtes ei saa kohaldada EÜ asutamislepingus sätestatud erandeid. Seega tuleb kõnealune meede keelustada. Itaalia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(47)

Komisjon järeldab, et Itaalia teatatud meede, mida on kirjeldatud punktides 11–17, ei ole ühisturuga kokkusobiv ning selle suhtes ei saa kohaldada EÜ asutamislepingus sätestatud erandeid. Seega tuleb kõnealune meede keelustada. Itaalia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abikava, mida Itaalia kavatseb rakendada piirkondliku seaduse nr 17/2004 artikli 60 kohaselt, on käsitletav riigiabina.

Eelnevas punktis nimetatud abi ei ole ühisturuga kokkusobiv ja seega ei tohi seda rakendada.

Artikkel 2

Itaalia teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaaliale.

Brüssel, 7. veebruar 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 82, 5.4.2006, lk 71.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.

3

(4)  Kohtuasi C-475/2003 Banca popolare di Cremona Soc. coop. arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona, seni avaldamata.

4

Banca popolare di Cremona Soc. coop. arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona

(5)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

5

(6)  Vt tsiviilkoodeksi V raamatu VI jagu, mida on muudetud 17. jaanuari 2003. aasta dekreetseaduse nr 6/2003 artikliga 8.

6

(7)  Vt 18. juuni 1931. aasta kuningliku dekreedi IV jagu, nagu seda on hiljem muudetud. Piirkondlik prefekt võib litsentsi andmisest keelduda, võttes arvesse olemasolevate ettevõtete arvu ja tähtsust.

7

(8)  15. detsembri 1997. aasta dekreetseadus nr 446 (IRAP).

8

(9)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

9

(10)  Vt juhendi joonealune märkus 27 (vt eespool joonealune märkus 9).

10

(11)  Komisjoni 7. detsembri 2005. aasta otsus K(2005) 4675 – Riigiabi juhtum nr 198/05 – „Maksuabi töökohtade loomiseks toetavates piirkondades, IRAPi vähendused – Seaduse nr 80/2005 artikkel 11b”, mille suhtes komisjon ei esitanud vastuväiteid (ELT C 42, 18.2.2006, lk 3).

11

(12)  Euroopa Ühenduste Kohtu 6. septembri 2006. aasta otsus, Portugali Vabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon, seni avaldamata.

12

v

(13)  Kohtuasi T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. komisjon (1998) EKL II-717.

13

v

---

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/46

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2007,

Riigiabi nr C 41/2004 (ex N 221/2004) kohta – Portugal – investeerimisabi ettevõttele ORFAMA (Organização Fabril de Malhas S.A)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 638 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/494/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt nimetatud sätetele (1) palunud huvitatud isikutel esitada märkusi ja nende märkusi arvesse võtnud,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 5. mai 2004. aasta kirjas (mis registreeriti 19. mail) teatas Portugal komisjonile oma kavatsusest anda abi Organização Fabril de Malhas S.A-le (edaspidi „ORFAMA”), et aidata rahastada ettevõtte investeeringut Poolas. Komisjon nõudis 15. juuli 2004. aasta kirjas lisateavet ning Portugal saatis selle oma 30. septembri 2004. aasta kirjas (mis registreeriti 5. oktoobril). |
| --- | --- |

(1)

5. mai 2004. aasta kirjas (mis registreeriti 19. mail) teatas Portugal komisjonile oma kavatsusest anda abi Organização Fabril de Malhas S.A-le (edaspidi „ORFAMA”), et aidata rahastada ettevõtte investeeringut Poolas. Komisjon nõudis 15. juuli 2004. aasta kirjas lisateavet ning Portugal saatis selle oma 30. septembri 2004. aasta kirjas (mis registreeriti 5. oktoobril).

| (2) | 6. detsembri 2004. aasta kirjas teatas komisjon Portugalile, et on otsustanud algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(2)

6. detsembri 2004. aasta kirjas teatas komisjon Portugalile, et on otsustanud algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (3) | 4. veebruari 2005. aasta kirjas (mis registreeriti 9. veebruaril) esitasid Portugali ametiasutused seoses eespool nimetatud menetlusega oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

4. veebruari 2005. aasta kirjas (mis registreeriti 9. veebruaril) esitasid Portugali ametiasutused seoses eespool nimetatud menetlusega oma märkused.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. Märkusi kolmandatelt isikutelt ei laekunud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. Märkusi kolmandatelt isikutelt ei laekunud.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (5) | ORFAMA asub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a reguleerimisalasse kuuluvas piirkonnas Bragas ja tegeleb kudumite tootmisega. Ettevõte loodi 1970. aastal, selles on 655 töötajat ja aastakäive on umbes 25 miljonit eurot. Ettevõttele kuulub 45 % teisest rõivatootjast Marrantexist. Suurem osa ettevõtte toodangust müüakse Euroopa Liidus (50 %), Ameerika Ühendriikides ja Kanadas (38 %) ning Jaapanis (5 %). (3) |
| --- | --- |

(5)

ORFAMA asub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a reguleerimisalasse kuuluvas piirkonnas Bragas ja tegeleb kudumite tootmisega. Ettevõte loodi 1970. aastal, selles on 655 töötajat ja aastakäive on umbes 25 miljonit eurot. Ettevõttele kuulub 45 % teisest rõivatootjast Marrantexist. Suurem osa ettevõtte toodangust müüakse Euroopa Liidus (50 %), Ameerika Ühendriikides ja Kanadas (38 %) ning Jaapanis (5 %). (3)

| (6) | Projekt käsitleb kahe Poolas Lodzis asuva tekstiiliettevõtte (Archimode SP ja Wartatex SP) omandamist. Mõlemad ettevõtted tegelevad rõivaste tootmisega. |
| --- | --- |

(6)

Projekt käsitleb kahe Poolas Lodzis asuva tekstiiliettevõtte (Archimode SP ja Wartatex SP) omandamist. Mõlemad ettevõtted tegelevad rõivaste tootmisega.

| (7) | ORFAMA alustas koostööd Poola ettevõtetega 1995. aastal alltöövõtulepingu alusel, millega need ettevõtted moodustasid ligi 30 % ORFAMA käibest. Seejärel otsustas ORFAMA kinnistada oma kohalolu Poola ja Ida-Euroopa turgudel kahe Poola ettevõtte omandamisega. |
| --- | --- |

(7)

ORFAMA alustas koostööd Poola ettevõtetega 1995. aastal alltöövõtulepingu alusel, millega need ettevõtted moodustasid ligi 30 % ORFAMA käibest. Seejärel otsustas ORFAMA kinnistada oma kohalolu Poola ja Ida-Euroopa turgudel kahe Poola ettevõtte omandamisega.

| (8) | Portugali ametiasutused märkisid, et ORFAMA säilitab tootmisvõimsuse Portugalis ega vii tegevust Poolasse. Projekti eesmärk on tõsta tootmismahtu, vabastada tootmisvõimsus Portugalis, et toota suurema lisandväärtusega tooteid ning saada juurdepääs Saksa ja Ida-Euroopa turgudele. |
| --- | --- |

(8)

Portugali ametiasutused märkisid, et ORFAMA säilitab tootmisvõimsuse Portugalis ega vii tegevust Poolasse. Projekti eesmärk on tõsta tootmismahtu, vabastada tootmisvõimsus Portugalis, et toota suurema lisandväärtusega tooteid ning saada juurdepääs Saksa ja Ida-Euroopa turgudele.

| (9) | Portugali ametiasutused leidsid, et see projekt aitaks tugevdada Euroopa Liidu tekstiilitööstuse konkurentsivõimet, kuna nii ORFAMA kui ka Poola ettevõtted seisavad silmitsi üha ägeneva konkurentsiga Aasia maadest, eelkõige Hiinast. Projekt jõudis lõpule 1999. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(9)

Portugali ametiasutused leidsid, et see projekt aitaks tugevdada Euroopa Liidu tekstiilitööstuse konkurentsivõimet, kuna nii ORFAMA kui ka Poola ettevõtted seisavad silmitsi üha ägeneva konkurentsiga Aasia maadest, eelkõige Hiinast. Projekt jõudis lõpule 1999. aasta detsembris.

| (10) | Mõlema ettevõtte omandamiseks tehtud investeering ulatus 9 217 516 euroni (8 900 205 eurot Archimode’i eest ja 317 311 eurot Wartatexi eest). 97 % investeeringust rahastas ORFAMA pangalaenudest ja ülejäänu omakapitalist. |
| --- | --- |

(10)

Mõlema ettevõtte omandamiseks tehtud investeering ulatus 9 217 516 euroni (8 900 205 eurot Archimode’i eest ja 317 311 eurot Wartatexi eest). 97 % investeeringust rahastas ORFAMA pangalaenudest ja ülejäänu omakapitalist.

| (11) | Portugal soovib anda ORFAMAle 921 752 euro suurust maksusoodustust, mis moodustab 10 % eespool nimetatud projekti abikõlblikest investeerimiskuludest. |
| --- | --- |

(11)

Portugal soovib anda ORFAMAle 921 752 euro suurust maksusoodustust, mis moodustab 10 % eespool nimetatud projekti abikõlblikest investeerimiskuludest.

| (12) | Meetmest teatati Portugali majandussubjektide ajakohastamise ja rahvusvahelistumise. edendamise kava raames. (4) Selle kava raames suurtele ettevõtetele antavast abist tuleb eraldi teatada. |
| --- | --- |

(12)

Meetmest teatati Portugali majandussubjektide ajakohastamise ja rahvusvahelistumise. edendamise kava raames. (4) Selle kava raames suurtele ettevõtetele antavast abist tuleb eraldi teatada.

| (13) | Portugali ametiasutused selgitasid, et abitaotlus esitati 31. märtsil 2000. Projekt viidi strateegilistel põhjustel ellu vahetult enne seda kuupäeva, eeldusel, et see on vastavalt asjakohastele Portugali õigusaktidele abikõlblik. Sisemiste viivituste tõttu teatasid Portugali ametiasutused abist alles 2004. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

(13)

Portugali ametiasutused selgitasid, et abitaotlus esitati 31. märtsil 2000. Projekt viidi strateegilistel põhjustel ellu vahetult enne seda kuupäeva, eeldusel, et see on vastavalt asjakohastele Portugali õigusaktidele abikõlblik. Sisemiste viivituste tõttu teatasid Portugali ametiasutused abist alles 2004. aasta jaanuaris.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJENDUSED

| (14) | Oma otsuses käesoleva juhtumi suhtes menetluse algatamise kohta teatas komisjon, et uurib meedet, lähtudes EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandist, et teha kindlaks, kas abi võib pidada teatud majandustegevuse arengut soodustavaks, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(14)

Oma otsuses käesoleva juhtumi suhtes menetluse algatamise kohta teatas komisjon, et uurib meedet, lähtudes EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandist, et teha kindlaks, kas abi võib pidada teatud majandustegevuse arengut soodustavaks, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (15) | Komisjon teatas ka, et lähtub meetme uurimisel kriteeriumidest, mida tavaliselt kasutatakse suurtele ettevõtetele otsese välisinvesteeringu projektide jaoks antava toetuse hindamiseks, kuna käesolev juhtum sarnaneb väljapoole Euroopa Liitu antava investeeringuabi juhtudega. Meetmest teatati Portugali ettevõtete rahvusvahelistumist edendava Portugali kava raames. Tuleb märkida, et ajal, mil projekt viidi ellu ja esitati abitaotlus, polnud Poola veel Euroopa Liidu liige. Seega on investeering vastava Portugali toetuskava alusel otsene välisinvesteering. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teatas ka, et lähtub meetme uurimisel kriteeriumidest, mida tavaliselt kasutatakse suurtele ettevõtetele otsese välisinvesteeringu projektide jaoks antava toetuse hindamiseks, kuna käesolev juhtum sarnaneb väljapoole Euroopa Liitu antava investeeringuabi juhtudega. Meetmest teatati Portugali ettevõtete rahvusvahelistumist edendava Portugali kava raames. Tuleb märkida, et ajal, mil projekt viidi ellu ja esitati abitaotlus, polnud Poola veel Euroopa Liidu liige. Seega on investeering vastava Portugali toetuskava alusel otsene välisinvesteering.

| (16) | Sellistel puhkudel vaeb komisjon tavaliselt meetmest saadavat kasu, võrreldes selle panust asjaomase ELi tööstuse rahvusvahelisse konkurentsivõimesse selle võimalike negatiivsete mõjudega ühenduses, nagu näiteks ettevõtete ümberpaigutamise riskid ja igasugune ebasoovitav mõju tööhõivele. Komisjon võtab arvesse ka abivajadust seoses asjaomases riigis projektiga kaasnevate riskidega ning ettevõtte puudustega, nagu on need, millega seisavad silmitsi väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Lisaks on üks kriteerium seotud võimaliku positiivse piirkondliku mõjuga. Ning lõpuks, komisjon välistab igasuguse ekspordiga seotud tegevusteks antava abi. |
| --- | --- |

(16)

Sellistel puhkudel vaeb komisjon tavaliselt meetmest saadavat kasu, võrreldes selle panust asjaomase ELi tööstuse rahvusvahelisse konkurentsivõimesse selle võimalike negatiivsete mõjudega ühenduses, nagu näiteks ettevõtete ümberpaigutamise riskid ja igasugune ebasoovitav mõju tööhõivele. Komisjon võtab arvesse ka abivajadust seoses asjaomases riigis projektiga kaasnevate riskidega ning ettevõtte puudustega, nagu on need, millega seisavad silmitsi väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Lisaks on üks kriteerium seotud võimaliku positiivse piirkondliku mõjuga. Ning lõpuks, komisjon välistab igasuguse ekspordiga seotud tegevusteks antava abi.

| (17) | Seetõttu märkis komisjon, et kuna investeeriti Euroopa Liidu liikmesriigis, oli abi mõju ühenduse turule arvatavasti suurem, kui oleks olnud mitteliikmesriigis läbiviidavale projektile antava abi puhul. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu märkis komisjon, et kuna investeeriti Euroopa Liidu liikmesriigis, oli abi mõju ühenduse turule arvatavasti suurem, kui oleks olnud mitteliikmesriigis läbiviidavale projektile antava abi puhul.

| (18) | Komisjon avaldas kahtlust selle üle, milline oleks mõju asjaomaste piirkondade tööhõivele ja muudele teguritele või mõlema liikmesriigi vastavale tööstusele, ning kas sama projekti toetab ka Poola. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon avaldas kahtlust selle üle, milline oleks mõju asjaomaste piirkondade tööhõivele ja muudele teguritele või mõlema liikmesriigi vastavale tööstusele, ning kas sama projekti toetab ka Poola.

| (19) | Kahtlane oli ka see, kas toetus on vajalik ja/või innustab toetuse saajat investeerima, kuna projekt oli lõpetatud juba enne, kui ORFAMA riigiabi saamist taotles. Ning lõpuks seadis komisjon kahtluse alla, kas projekti saab käsitleda „alginvesteeringuna” komisjoni regionaalabi suuniste tähenduses. (5) Komisjon taotles, et Portugal esitaks märkused ja teabe, mis võiksid juhtumi hindamisel abiks olla. |
| --- | --- |

(19)

Kahtlane oli ka see, kas toetus on vajalik ja/või innustab toetuse saajat investeerima, kuna projekt oli lõpetatud juba enne, kui ORFAMA riigiabi saamist taotles. Ning lõpuks seadis komisjon kahtluse alla, kas projekti saab käsitleda „alginvesteeringuna” komisjoni regionaalabi suuniste tähenduses. (5) Komisjon taotles, et Portugal esitaks märkused ja teabe, mis võiksid juhtumi hindamisel abiks olla.

IV.   PORTUGALI AMETIASUTUSTE ESITATUD MÄRKUSED

| (20) | Portugali ametiasutused märkisid, et kuigi investeering tehti Euroopa Liidus, aitas see kaasa majanduslike sidemete tugevdamisele Ida-Euroopa turgudega. Nad väitsid, et ORFAMA, Archimode ja Wartatex asuvad toetatavates piirkondades, kus valitseb tõsine tööpuudus. Tekstiilitööstus annab Poolas 331 000 ja Portugalis 95 446 töökohta. Tööhõive tööstuses langes Portugalis 2000.–2003. aastani 15 protsendipunkti võrra. Portugali ametiasutused leidsid, et selles kontekstis aitas ORFAMA tehtud investeering kaasa tööhõive säilitamisele nii lähte- kui ka asukohariigis ja et see avaldab asjaomastele piirkondadele positiivset mõju. |
| --- | --- |

(20)

Portugali ametiasutused märkisid, et kuigi investeering tehti Euroopa Liidus, aitas see kaasa majanduslike sidemete tugevdamisele Ida-Euroopa turgudega. Nad väitsid, et ORFAMA, Archimode ja Wartatex asuvad toetatavates piirkondades, kus valitseb tõsine tööpuudus. Tekstiilitööstus annab Poolas 331 000 ja Portugalis 95 446 töökohta. Tööhõive tööstuses langes Portugalis 2000.–2003. aastani 15 protsendipunkti võrra. Portugali ametiasutused leidsid, et selles kontekstis aitas ORFAMA tehtud investeering kaasa tööhõive säilitamisele nii lähte- kui ka asukohariigis ja et see avaldab asjaomastele piirkondadele positiivset mõju.

| (21) | Portugali ametiasutused leidsid, et abivajadust õigustas asjaolu, et see oli ORFAMA esimene otsese välisinvesteeringu projekt. Selleks tuli teha oluline finantsjõupingutus väärtuses 9 217 516 eurot, millest 8 978 362 eurot rahastati pangalaenudest ja ülejäänu ettevõtte omakapitalist. Toetus hüvitaks ORFAMA-le osa sellest jõupingutusest. |
| --- | --- |

(21)

Portugali ametiasutused leidsid, et abivajadust õigustas asjaolu, et see oli ORFAMA esimene otsese välisinvesteeringu projekt. Selleks tuli teha oluline finantsjõupingutus väärtuses 9 217 516 eurot, millest 8 978 362 eurot rahastati pangalaenudest ja ülejäänu ettevõtte omakapitalist. Toetus hüvitaks ORFAMA-le osa sellest jõupingutusest.

| (22) | Projekti eesmärgiks on ka ajakohastada Poola ettevõtetes tootmist ja infotehnoloogilisi vahendeid, et suurendada tootlikkust ning parandada toodete kvaliteeti ja energiatõhusust. ORFAMA kavatses välja vahetada tööstusseadmed. Portugali ametiasutuste arvates aitab projekt seega soodustada majandustegevuse arengut EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Projekti eesmärgiks on ka ajakohastada Poola ettevõtetes tootmist ja infotehnoloogilisi vahendeid, et suurendada tootlikkust ning parandada toodete kvaliteeti ja energiatõhusust. ORFAMA kavatses välja vahetada tööstusseadmed. Portugali ametiasutuste arvates aitab projekt seega soodustada majandustegevuse arengut EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (23) | Lõpuks väitsid Portugali ametiasutused, et toetus ei avalda ühendusesisesele kaubandusele negatiivset mõju. Kõnealune investeering üksnes tugevdas juba olemasolevat ärisuhet, nii et alltöövõtul põhineva suhte asemel saadi ettevõtte omanikuks. Selle väite kinnituseks esitasid Portugali ametiasutused statistika, mis näitab, et ajavahemikul 1999 (kui investeering tehti) kuni 2003 püsis ORFAMA läbimüük Poolas stabiilsena. Samal ajavahemikul ORFAMA läbimüük ELis tegelikult vähenes. |
| --- | --- |

(23)

Lõpuks väitsid Portugali ametiasutused, et toetus ei avalda ühendusesisesele kaubandusele negatiivset mõju. Kõnealune investeering üksnes tugevdas juba olemasolevat ärisuhet, nii et alltöövõtul põhineva suhte asemel saadi ettevõtte omanikuks. Selle väite kinnituseks esitasid Portugali ametiasutused statistika, mis näitab, et ajavahemikul 1999 (kui investeering tehti) kuni 2003 püsis ORFAMA läbimüük Poolas stabiilsena. Samal ajavahemikul ORFAMA läbimüük ELis tegelikult vähenes.

| (24) | Samuti vähenes sellel ajavahemikul Poola enda asjaomaste toodete eksport ELi. |
| --- | --- |

(24)

Samuti vähenes sellel ajavahemikul Poola enda asjaomaste toodete eksport ELi.

| (25) | Märkusi kolmandatelt isikutelt ei laekunud. |
| --- | --- |

(25)

Märkusi kolmandatelt isikutelt ei laekunud.

V.   HINDAMINE

| (26) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(26)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (27) | 6. detsembri 2004. aasta otsuses järeldas komisjon, et abi jääb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse järgmistel põhjustel: aidates ORFAMA-l Poolasse investeerida, soodustab nimetatud meede teatud ettevõtjat või teatud kaupade tootmist; asjaomane tööstus (tekstiilitööstus) moodustab olulise osa Euroopa Liidu kaubandusest ja seega võib abi moonutada sealset konkurentsi; ja abi rahastatakse riigi vahenditest. Portugali ametiasutused pole neid järeldusi vaidlustanud ja need kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

(27)

6. detsembri 2004. aasta otsuses järeldas komisjon, et abi jääb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse järgmistel põhjustel: aidates ORFAMA-l Poolasse investeerida, soodustab nimetatud meede teatud ettevõtjat või teatud kaupade tootmist; asjaomane tööstus (tekstiilitööstus) moodustab olulise osa Euroopa Liidu kaubandusest ja seega võib abi moonutada sealset konkurentsi; ja abi rahastatakse riigi vahenditest. Portugali ametiasutused pole neid järeldusi vaidlustanud ja need kiidetakse heaks.

| (28) | Komisjon osutas, et hindab abi kokkusobivust EÜ asutamislepinguga, lähtudes asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandist, millega lubatakse anda abi „teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks”, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Seepärast peab komisjon kontrollima, kas abi soodustab kudumite ja rõivaste tootmist ja/või muud majandustegevust Euroopa Liidus, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt liikmesriikidevahelise kaubanduse tingimusi. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon osutas, et hindab abi kokkusobivust EÜ asutamislepinguga, lähtudes asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandist, millega lubatakse anda abi „teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks”, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Seepärast peab komisjon kontrollima, kas abi soodustab kudumite ja rõivaste tootmist ja/või muud majandustegevust Euroopa Liidus, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt liikmesriikidevahelise kaubanduse tingimusi.

| (29) | Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon veel, et arvestab teatud kriteeriume, mida ta oli varem kasutanud väljapoole Euroopa Liitu suunatud suurte ettevõtete otsese välisinvesteeringu projektide puhul (vt punkt 16), eesmärgiga leida tasakaal asjaomase ELi tööstuse rahvusvahelise konkurentsi puhul meetmest saadava kasu (nt kas abi on investeeringuriigis projektiga kaasnevaid riske arvestades vajalik) ja võimaliku negatiivse mõju vahel, mida see võib avaldada ELi turule. |
| --- | --- |

(29)

Otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon veel, et arvestab teatud kriteeriume, mida ta oli varem kasutanud väljapoole Euroopa Liitu suunatud suurte ettevõtete otsese välisinvesteeringu projektide puhul (vt punkt 16), eesmärgiga leida tasakaal asjaomase ELi tööstuse rahvusvahelise konkurentsi puhul meetmest saadava kasu (nt kas abi on investeeringuriigis projektiga kaasnevaid riske arvestades vajalik) ja võimaliku negatiivse mõju vahel, mida see võib avaldada ELi turule.

| (30) | Riigiabi käsitlevate õigusaktide üldise põhimõtte kohaselt tuleb selleks, et abi oleks ühisturuga kokkusobiv, näidata, et abi tõttu saab abisaaja tegeleda lisategevusega, mis poleks ilma abita võimalik. Vastasel korral põhjustaks abi üksnes moonutusi omamata mingit positiivset vastumõju. |
| --- | --- |

(30)

Riigiabi käsitlevate õigusaktide üldise põhimõtte kohaselt tuleb selleks, et abi oleks ühisturuga kokkusobiv, näidata, et abi tõttu saab abisaaja tegeleda lisategevusega, mis poleks ilma abita võimalik. Vastasel korral põhjustaks abi üksnes moonutusi omamata mingit positiivset vastumõju.

| (31) | Juba otsuses menetluse algatamise kohta avaldas komisjon kahtlust, kas abi on ORFAMA-le vajalik investeeringu tegemiseks. |
| --- | --- |

(31)

Juba otsuses menetluse algatamise kohta avaldas komisjon kahtlust, kas abi on ORFAMA-le vajalik investeeringu tegemiseks.

| (32) | Kättesaadava teabe kohaselt on ORFAMA end ELi turul kindlalt sisse seadnud tootja, kes toodab nii tuntud kaubamärkidele kui ka oma kaubamärgi all. Portugali ametiasutused väitsid siinkohal, et see oli ORFAMA-le esimene otsese välisinvesteeringu projekt ja see projekt hõlmas Poola turu struktuuri ja tsüklilisusega kaasnevaid riske (nimelt asjaolu, et Poola pidas sel ajal läbirääkimisi ELiga ühinemiseks) ning projekti elluviija ja päritoluriigi struktuursetest teguritest tulenevate tingimustega kaasnevaid riske. Nende riskide konkreetset vormi nad siiski ei täpsustanud. |
| --- | --- |

(32)

Kättesaadava teabe kohaselt on ORFAMA end ELi turul kindlalt sisse seadnud tootja, kes toodab nii tuntud kaubamärkidele kui ka oma kaubamärgi all. Portugali ametiasutused väitsid siinkohal, et see oli ORFAMA-le esimene otsese välisinvesteeringu projekt ja see projekt hõlmas Poola turu struktuuri ja tsüklilisusega kaasnevaid riske (nimelt asjaolu, et Poola pidas sel ajal läbirääkimisi ELiga ühinemiseks) ning projekti elluviija ja päritoluriigi struktuursetest teguritest tulenevate tingimustega kaasnevaid riske. Nende riskide konkreetset vormi nad siiski ei täpsustanud.

| (33) | Portugali ametiasutused leidsid, et abi vajalikkust õigustas asjaolu, et see oli ORFAMA esimene otsese välisinvesteeringu projekt. Komisjon märgib seoses sellega siiski, et ORFAMA ärisuhted Archimode’i ja Wartatexiga algasid 1990. aastatel, kui ORFAMA alustas rõivaste tootmist nende ettevõtetega sõlmitud alltöövõtulepingu alusel. 1995. aastal moodustasid need kaks Poola ettevõtet juba 30 % ORFAMA käibest. Seepärast oli ORFAMA nende ettevõtete toimimisega tuttav juba enne projekti elluviimist ja tal on seega kogemused nii Poola kui ka rahvusvahelisel turul. Abisaaja eesmärk laiendada tootmist ning saada juurdepääs Poola ja selle naaberriikide turgudele saavutati osaliselt juba enne nende ettevõtete omandamist ja abi taotlemist. Portugal paistis ise seda hinnangut kinnitavat, väites oma teatises, et ORFAMA otsuse Poolasse investeerida tingisid osaliselt Poola turust ja omandatud ettevõtetest juba olemasolevad teadmised, mis vähendasid investeeringuga seotud riske. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune investeering oli sisuliselt finantsoperatsioon, mille eesmärk oli juba olemasoleva ärilise suhte kontekstis omandada asjaomased Poola ettevõtted, mitte aga teha esimene välisinvesteering. (6) |
| --- | --- |

(33)

Portugali ametiasutused leidsid, et abi vajalikkust õigustas asjaolu, et see oli ORFAMA esimene otsese välisinvesteeringu projekt. Komisjon märgib seoses sellega siiski, et ORFAMA ärisuhted Archimode’i ja Wartatexiga algasid 1990. aastatel, kui ORFAMA alustas rõivaste tootmist nende ettevõtetega sõlmitud alltöövõtulepingu alusel. 1995. aastal moodustasid need kaks Poola ettevõtet juba 30 % ORFAMA käibest. Seepärast oli ORFAMA nende ettevõtete toimimisega tuttav juba enne projekti elluviimist ja tal on seega kogemused nii Poola kui ka rahvusvahelisel turul. Abisaaja eesmärk laiendada tootmist ning saada juurdepääs Poola ja selle naaberriikide turgudele saavutati osaliselt juba enne nende ettevõtete omandamist ja abi taotlemist. Portugal paistis ise seda hinnangut kinnitavat, väites oma teatises, et ORFAMA otsuse Poolasse investeerida tingisid osaliselt Poola turust ja omandatud ettevõtetest juba olemasolevad teadmised, mis vähendasid investeeringuga seotud riske. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune investeering oli sisuliselt finantsoperatsioon, mille eesmärk oli juba olemasoleva ärilise suhte kontekstis omandada asjaomased Poola ettevõtted, mitte aga teha esimene välisinvesteering. (6)

| (34) | Komisjon rõhutas ka, et ORFAMA taotles abi alles pärast projekti lõpetamist ega täitnud seega tavaliselt ühenduse regionaalabi eeskirjades nõutavat „motiveeriva mõju” kriteeriumi. (7) Komisjon märgib ka, et ORFAMA oli nähtavasti suuteline rahastama investeeringut omavahenditest ja enne abitaotluse esitamist saadud kommertslaenudest. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon rõhutas ka, et ORFAMA taotles abi alles pärast projekti lõpetamist ega täitnud seega tavaliselt ühenduse regionaalabi eeskirjades nõutavat „motiveeriva mõju” kriteeriumi. (7) Komisjon märgib ka, et ORFAMA oli nähtavasti suuteline rahastama investeeringut omavahenditest ja enne abitaotluse esitamist saadud kommertslaenudest.

| (35) | Seetõttu järeldab komisjon, et Portugal pole suutnud tõestada taotletud abi vajalikkust projektiga seotud konkreetsete riskide hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu järeldab komisjon, et Portugal pole suutnud tõestada taotletud abi vajalikkust projektiga seotud konkreetsete riskide hüvitamiseks.

| (36) | Komisjon on varasemate juhtumite puhul olnud seisukohal, et otsese välisinvesteeringu jaoks antav abi tõenäoliselt tugevdab abisaaja finants- ja strateegilist positsiooni ning mõjutab seega abisaaja suhtelist positsiooni ELi turul konkureerivate ettevõtete suhtes. (8) |
| --- | --- |

(36)

Komisjon on varasemate juhtumite puhul olnud seisukohal, et otsese välisinvesteeringu jaoks antav abi tõenäoliselt tugevdab abisaaja finants- ja strateegilist positsiooni ning mõjutab seega abisaaja suhtelist positsiooni ELi turul konkureerivate ettevõtete suhtes. (8)

| (37) | Portugal on selles suhtes väitnud, et investeeringu eesmärk on võimaldada ORFAMA-l laiendada tootmist, kuna tootmisvõimsus Portugalis on end ammendanud, ja suurendada tootlikkust, kasutades ära Poola madalamaid hindu ning kvalifitseeritud ja nooremat tööjõudu. Portugali ametiasutuste kohaselt aitab projekt siiski ka tugevdada Euroopa asjaomast tööstust, suurendades ELi päritolu toodete tarnimist ja reklaamides ELi kaubamärke vastukaaluks üha suurenevale impordist põhjustatud konkurentsile. Portugali arvates on abi andmine seesugustele ettevõtetele nagu ORFAMA (ning kaudselt Archimode ja Wartatex) oluline selleks, et tagada ELi tekstiilitööstuse konkurentsivõime säilimine ELi ja rahvusvahelistel turgudel. |
| --- | --- |

(37)

Portugal on selles suhtes väitnud, et investeeringu eesmärk on võimaldada ORFAMA-l laiendada tootmist, kuna tootmisvõimsus Portugalis on end ammendanud, ja suurendada tootlikkust, kasutades ära Poola madalamaid hindu ning kvalifitseeritud ja nooremat tööjõudu. Portugali ametiasutuste kohaselt aitab projekt siiski ka tugevdada Euroopa asjaomast tööstust, suurendades ELi päritolu toodete tarnimist ja reklaamides ELi kaubamärke vastukaaluks üha suurenevale impordist põhjustatud konkurentsile. Portugali arvates on abi andmine seesugustele ettevõtetele nagu ORFAMA (ning kaudselt Archimode ja Wartatex) oluline selleks, et tagada ELi tekstiilitööstuse konkurentsivõime säilimine ELi ja rahvusvahelistel turgudel.

| (38) | Komisjon märgib siiski, et kõnealune investeering tehti riiki, mis on nüüd ELi liikmesriik (Poola). Abi mõjutaks sektorit (tekstiil), mis on pärast impordi liberaliseerimist 2005. aasta jaanuaris olulise surve all. Teised ELi ettevõtted võivad olla huvitatud samasuguste ümberkorralduste tegemisest, nagu seda tegi ORFAMA, ja seega oleks ORFAMA-l antava abi tõttu eelis seesugust toetust mittesaavate ettevõtete ees. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon märgib siiski, et kõnealune investeering tehti riiki, mis on nüüd ELi liikmesriik (Poola). Abi mõjutaks sektorit (tekstiil), mis on pärast impordi liberaliseerimist 2005. aasta jaanuaris olulise surve all. Teised ELi ettevõtted võivad olla huvitatud samasuguste ümberkorralduste tegemisest, nagu seda tegi ORFAMA, ja seega oleks ORFAMA-l antava abi tõttu eelis seesugust toetust mittesaavate ettevõtete ees.

| (39) | Portugal rõhutas veel, et abi soodustaks tööhõivet nii Portugalis kui ka Poola asjaomastes piirkondades (vastavalt Braga ja Lodz), mis on toetatavad piirkonnad, kus valitseb tõsine tööpuudus (vt punkt 20), kuid ei täpsustanud, kuidas abi võiks neis piirkondades tööhõivet mõjutada. |
| --- | --- |

(39)

Portugal rõhutas veel, et abi soodustaks tööhõivet nii Portugalis kui ka Poola asjaomastes piirkondades (vastavalt Braga ja Lodz), mis on toetatavad piirkonnad, kus valitseb tõsine tööpuudus (vt punkt 20), kuid ei täpsustanud, kuidas abi võiks neis piirkondades tööhõivet mõjutada.

| (40) | Lõpuks märgib komisjon, et isegi kui ORFAMA investeering võiks avaldada asjaomastele piirkondadele positiivset mõju (mida ei näidatud), ei saa seda põhimõtteliselt lugeda abi teeneks, sest, nagu eespool selgitatud, käesoleval juhul pole abil mingit motiveerivat mõju, kuna projekt oli lõpetatud enne, kui ORFAMA esitas abitaotluse, ning abi polnud investeeringu tegemiseks vajalik. |
| --- | --- |

(40)

Lõpuks märgib komisjon, et isegi kui ORFAMA investeering võiks avaldada asjaomastele piirkondadele positiivset mõju (mida ei näidatud), ei saa seda põhimõtteliselt lugeda abi teeneks, sest, nagu eespool selgitatud, käesoleval juhul pole abil mingit motiveerivat mõju, kuna projekt oli lõpetatud enne, kui ORFAMA esitas abitaotluse, ning abi polnud investeeringu tegemiseks vajalik.

| (41) | Abi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel uurib komisjon põhjalikult positiivseid ja negatiivseid mõjusid ja otsustab, kas eelised, mida abi ühendusele annab, kaaluvad üles negatiivse mõju, mida see avaldab konkurentsile ja kaubandusele ühenduse turul. Eespool esitatut silmas pidades pole komisjon kindel, et abi andmine ORFAMA-le seoses Poolasse tehtud investeeringuga aitaks parandada konkurentsi Euroopa tööstuses või avaldaks positiivset mõju ELi asjaomastele piirkondadele. Vastupidi, abi arvatavasti tugevdaks abisaaja positsiooni konkureerivate ettevõtete suhtes, kes ei saa riigiabi turul, mida iseloomustab pingeline konkurents ja kaubandus. Seetõttu leiab komisjon, et abil pole ühendusele mingit positiivset mõju, mis kaaluks üles selle negatiivse mõju konkurentsile ja kaubandusele ühenduse turul. |
| --- | --- |

(41)

Abi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel uurib komisjon põhjalikult positiivseid ja negatiivseid mõjusid ja otsustab, kas eelised, mida abi ühendusele annab, kaaluvad üles negatiivse mõju, mida see avaldab konkurentsile ja kaubandusele ühenduse turul. Eespool esitatut silmas pidades pole komisjon kindel, et abi andmine ORFAMA-le seoses Poolasse tehtud investeeringuga aitaks parandada konkurentsi Euroopa tööstuses või avaldaks positiivset mõju ELi asjaomastele piirkondadele. Vastupidi, abi arvatavasti tugevdaks abisaaja positsiooni konkureerivate ettevõtete suhtes, kes ei saa riigiabi turul, mida iseloomustab pingeline konkurents ja kaubandus. Seetõttu leiab komisjon, et abil pole ühendusele mingit positiivset mõju, mis kaaluks üles selle negatiivse mõju konkurentsile ja kaubandusele ühenduse turul.

VI.   JÄRELDUS

| (42) | Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et Portugali ametiasutused pole suutnud tõestada, et ORFAMA vajab kõnealuse investeeringu teostamiseks abi. Seega abi üksnes moonutaks konkurentsi ühisturul, soodustamata abisaajale tegevusalade lisandumist. Seetõttu ei saa abi pidada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses majandustegevuse arengut soodustavaks, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, ning pole seega ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(42)

Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et Portugali ametiasutused pole suutnud tõestada, et ORFAMA vajab kõnealuse investeeringu teostamiseks abi. Seega abi üksnes moonutaks konkurentsi ühisturul, soodustamata abisaajale tegevusalade lisandumist. Seetõttu ei saa abi pidada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses majandustegevuse arengut soodustavaks, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, ning pole seega ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugali kava teha ORFAMA (Organização Fabril de Malhas S.A.) Poola investeeringule 921 752 euro suurune maksusoodustus ei sobi kokku ühisturuga, sest see ei vasta EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud kriteeriumidele ega kuulu seega rakendamisele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 7. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 14, 20.1.2005, lk 2.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Kõik arvud põhinevad teatises esitatul.

3

(4)  N 96/99 (EÜT C 375, 24.12.1999, lk 4).

4

(5)  Vt regionaalabi suuniste (piirkondliku riigiabi andmise juhend) punkt 4.4 (EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9). Nende suuniste kohaselt tähendab alginvesteering investeeringut põhikapitali uue tootmisüksuse rajamise, olemasoleva tootmisüksuse laiendamise või tegevuse alustamise tõttu olemasoleva tootmisüksuse toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks (täiustamise, mitmekesistamise või ajakohastamise abil). Alginvesteering määratletakse viitega abikõlblikele kululiikidele (maa, hooned ja seadmed/masinad, immateriaalne põhivara ja/või palgakulud).

5

alginvesteering

(6)  Samasugune lähenemisviis on ka regionaalabi käsitlevate suuniste punktis 4.4, milles käsitletakse alginvesteeringut; vt joonealune märkus 5.

6

(7)  Vt regionaalabi käsitlevate suuniste punkt 4.2, kus on sätestatud, et abitaotlus tuleb esitada enne projektiga alustamist, et tagada nõutava motiveeriva mõju olemasolu (EÜT C 74, 10.3.1998, lk 13).

7

(8)  Vt komisjoni otsus 1999/365/EÜ kohtuasjas C 77/97 (Austrian LiftGmbH vs. Doppelmayr).

8

vs.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 13.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/51

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/495/ÜVJP,

11. oktoober 2005,

kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe kohta Euroopa Liidu ning Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinide vahel seoses nende riikide osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. septembril 2005 vastu ühismeetme 2005/643/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. septembril 2005 vastu ühismeetme 2005/643/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM).

| (2) | Nimetatud ühismeetme artikli 10 lõige 4 sätestab, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkuleppega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud ühismeetme artikli 10 lõige 4 sätestab, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkuleppega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24.

| (3) | Järgides nõukogu 13. septembri 2004. aasta otsust, millega lubatakse eesistujariigil, keda vajadusel abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustada tulevaste ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide puhul läbirääkimisi kolmandate riikidega, eesmärgiga sõlmida näidiskokkuleppe põhjal Euroopa Liidu ja kolmanda riigi vaheline kokkulepe kolmanda riigi osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis, pidas eesistujariik Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinidega läbirääkimisi kirjavahetuse teel sõlmitava kokkuleppe kohta seoses Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinide osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). |
| --- | --- |

(3)

Järgides nõukogu 13. septembri 2004. aasta otsust, millega lubatakse eesistujariigil, keda vajadusel abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustada tulevaste ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide puhul läbirääkimisi kolmandate riikidega, eesmärgiga sõlmida näidiskokkuleppe põhjal Euroopa Liidu ja kolmanda riigi vaheline kokkulepe kolmanda riigi osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis, pidas eesistujariik Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinidega läbirääkimisi kirjavahetuse teel sõlmitava kokkuleppe kohta seoses Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinide osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM).

| (4) | Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ning Brunei, Singapuri, Malaisia, Tai ja Filipiinide vahel seoses nende riikide osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 11. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

G. BROWN

---

(1)  ELT L 234, 10.9.2005, lk 13, viimati muudetud ühismeetmega 2006/607/ÜVJP (ELT L 246, 8.9.2006, lk 16).

1

---

TÕLGE

Kirjavahetuse teel sõlmitud

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Brunei Darussalami Riigi vahel seoses Brunei Darussalami Riigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

Jakarta, 26. oktoober 2005

Teie Ekstsellents,

Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise vahel 15. augustil 2005 Helsingis alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse muuhulgas ette, et Euroopa Liit ja osalevad ASEANi riigid moodustavad Acehis (Indoneesia) Acehi järelevalvemissiooni (AJM). Nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse samuti ette, et AJMi ja selle liikmete staatus, privileegid ja immuniteedid lepitakse kokku Indoneesia valitsuse ja Euroopa Liidu vahel.

Sellest tulenevalt on mul au käesoleva kirja lisas esitada sätted, mida AJMi käigus kohaldataks teie riigi ja teie riigi lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes, kelle staatuse, privileegide ja immuniteetide suhtes lepitakse kokku Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega.

Oleksin tänulik, kui te kinnitaksite oma nõusolekut lisas esitatud sätetega ning samuti kinnitaksite oma arusaamist, et käesolev kiri ja selle lisa moodustavad koos teie vastuskirjaga õiguslikult siduva kokkuleppe Euroopa Liidu ja Brunei Darussalami Riigi valitsuse vahel, mis jõustub teie vastuskirja allkirjastamise päeval ning kehtib teie riigi AJMis osalemise vältel.

Palun võtke vastu, Teie Ekstsellents, minu sügavaim lugupidamine.

I LISA

| 1. | Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Brunei Darussalami Riik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Brunei Darussalami Riik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele.

| 2. | Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Brunei Darussalami Riik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Brunei Darussalami Riik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis.

| 3. | Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Brunei Darussalami Riigiga, tingimusel et Brunei Darussalami Riik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis. |
| --- | --- |

3.

Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Brunei Darussalami Riigiga, tingimusel et Brunei Darussalami Riik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis.

| 4. | Brunei Darussalami Riik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas






  — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- | --- |

4.

Brunei Darussalami Riik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga;

| — | käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

—

käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega.

| 5. | Brunei Darussalami Riigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades. |
| --- | --- |

5.

Brunei Darussalami Riigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades.

| 6. | Brunei Darussalami Riik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile. |
| --- | --- |

6.

Brunei Darussalami Riik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile.

| 7. | AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Brunei Darussalami Riigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia. |
| --- | --- |

7.

AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Brunei Darussalami Riigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia.

| 8. | AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Brunei Darussalami Riigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

8.

AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Brunei Darussalami Riigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 9. | Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Brunei Darussalami Riik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle. |
| --- | --- |

9.

Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Brunei Darussalami Riik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle.

| 10. | Brunei Darussalami Riik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Brunei Darussalami Riik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest. |
| --- | --- |

10.

Brunei Darussalami Riik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Brunei Darussalami Riik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest.

| 11. | Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Brunei Darussalami Riik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Brunei Darussalami Riik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 12. | Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Brunei Darussalami Riigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Brunei Darussalami Riigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 13. | Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid. |
| --- | --- |

13.

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid.

| 14. | Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse. |
| --- | --- |

14.

Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse.

| 15. | Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri. |
| --- | --- |

15.

Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri.

| 16. | Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. |
| --- | --- |

16.

Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

| 17. | Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Brunei Darussalami Riigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel. |
| --- | --- |

17.

Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Brunei Darussalami Riigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

| 18. | AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus. |
| --- | --- |

18.

AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

| 19. | Brunei Darussalami Riik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest. |
| --- | --- |

19.

Brunei Darussalami Riik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

| 20. | Brunei Darussalami Riik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud. |
| --- | --- |

20.

Brunei Darussalami Riik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud.

| 21. | Brunei Darussalami Riik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises. |
| --- | --- |

21.

Brunei Darussalami Riik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises.

| 22. | Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Brunei Darussalami Riik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

22.

Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Brunei Darussalami Riik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 23. | Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Brunei Darussalami Riigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Brunei Darussalami Riigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

| 24. | Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada. |
| --- | --- |

24.

Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada.

| 25. | Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel. |
| --- | --- |

25.

Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel.

II LISA

Punktides 11 ja 12 osutatud vastastikuste deklaratsioonide tekstid

Euroopa Liidu liikmesriikide tekst:

„Euroopa Liidu liikmesriigid, kes kohaldavad Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeedet, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Brunei Darussalami Riigi vastu oma isikkoosseisu vigastuste ja surma korral või nimetatud riikidele kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Brunei Darussalami Riigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Brunei Darussalami Riigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Brunei Darussalami Riigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Brunei Darussalami Riigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tulenes Brunei Darussalami Riigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Brunei Darussalami Riigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

Brunei Darussalami Riigi tekst:

„Vastastikuse mõistmise memorandumi lõikes 5.3 ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeetmes, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), osutatud AJMis Brunei Darussalami Riik loobub, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest AJMis osaleva mis tahes teise riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

III LISA

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad

AJMi kontekstis asjakohase salastatud teabe (salastatuse kategooriani RESTRICTED (RESTREINT UE)) Euroopa Liidu ja Brunei Darussalami Riigi vahelist vahetamist reguleeriva raamistiku kehtestamise eesmärgil kohaldatakse järgmiseid eeskirju.

Brunei Darussalami Riik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teave (st mis tahes teave, nimelt mis tahes vormis edasiantavad teadmised, või materjal, mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria) säilitab sellele Euroopa Liidu poolt määratud salastatuse kategooria ning et ta turvab kõnealust teavet, järgides nõukogu julgeolekueeskirjadel (1) põhinevaid eeskirju, milleks on eelkõige järgmised eeskirjad:

| — | Brunei Darussalami Riik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Brunei Darussalami Riigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalami Riik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Brunei Darussalami Riigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud;

| — | Brunei Darussalami Riik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalami Riik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta;

| — | Brunei Darussalami Riik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalami Riik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”;

| — | Brunei Darussalami Riik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalami Riik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad;

| — | Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Brunei Darussalami Riigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Brunei Darussalami Riik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Brunei Darussalami Riigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Brunei Darussalami Riik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada;

| — | Brunei Darussalami Riik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalami Riik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega;

| — | Brunei Darussalami Riik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Brunei Darussalami Riik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalami Riik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Brunei Darussalami Riik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta;

| — | Brunei Darussalami Riik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Brunei Darussalami Riik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks. |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalami Riik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Brunei Darussalami Riik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks.

Käesolevate eeskirjade kohaldamisel käsitletakse Euroopa Liidule edastatud Brunei Darussalami Riigi salastatud teavet kui Euroopa Liidu salastatud teavet ning selle suhtes kohaldatakse samaväärsel tasemel kaitset.

Pärast seda kui käesolev kokkulepe on lõppenud või lõpetatud, jätkatakse kogu käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe või materjali kaitsmist kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency,

I refer to your letter dated 26 October 2006 proposing the provisions which will apply to the personnel deployed by Brunei Darussalam related to the status, privileges and immunities of the Aceh Monitoring Mission (AMM) and its members, which are set out in the Annexes to this letter.

I have the honour to confirm the acceptance by the Government of Brunei Darussalam of the provisions set out in the said Annexes. I have the further honour to confirm that the above letter and this letter hereby constitutes an agreement between the Government of Brunei Darussalam and the European Union on the status, privileges and immunities of the AMM, which shall enter into force on the date of this letter. The agreement shall remain in force for the duration of Brunei Darussalam's participation in the AMM.

Brunei Darussalam participating in the AMM as referred to in paragraph 5.3 of the MoU and in the Joint Action adopted by the Council of the European Union on 9 September 2006 on the European Union Monitoring Mission in Aceh (Aceh Monitoring Mission — AMM) will endeavour, insofar as its internal legal systems so permits, to waive as far as possible claims against any other State participating in the AMM for injury, death of its personnel, or damage to, or loss of any assets owned by itself and used by the AMM if such injury, death or loss:

| — | was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or |
| --- | --- |

—

was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or

| — | arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets. |
| --- | --- |

—

arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets.

Please, accept. Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

ABU BAKAR HAJI DONGLAH

Charge d'Affaires a.i.

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Käesolevale kirjale lisatud dokument.

1

---

TÕLGE

Kirjavahetuse teel sõlmitud

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahel seoses Singapuri Vabariigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

Jakarta, 26. oktoober 2005

Teie Ekstsellents,

Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise vahel 15. augustil 2005 Helsingis alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse muuhulgas ette, et Euroopa Liit ja osalevad ASEANi riigid moodustavad Acehis (Indoneesia) Acehi järelevalvemissiooni (AJM). Nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse samuti ette, et AJMi ja selle liikmete staatus, privileegid ja immuniteedid lepitakse kokku Indoneesia valitsuse ja Euroopa Liidu vahel.

Sellest tulenevalt on mul au käesoleva kirja lisas esitada sätted, mida AJMi käigus kohaldataks teie riigi ja teie riigi lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes, kelle staatuse, privileegide ja immuniteetide suhtes lepitakse kokku Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega.

Oleksin tänulik, kui te kinnitaksite oma nõusolekut lisas esitatud sätetega ning samuti kinnitaksite oma arusaamist, et käesolev kiri ja selle lisa moodustavad koos teie vastuskirjaga õiguslikult siduva kokkuleppe Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi valitsuse vahel, mis jõustub teie vastuskirja allkirjastamise päeval ning kehtib teie riigi AJMis osalemise vältel.

Palun võtke vastu, Teie Ekstsellents, minu sügavaim lugupidamine.

I LISA

| 1. | Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Singapuri Vabariik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Singapuri Vabariik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele.

| 2. | Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Singapuri Vabariik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Singapuri Vabariik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis.

| 3. | Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Singapuri Vabariigiga, tingimusel et Singapuri Vabariik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis. |
| --- | --- |

3.

Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Singapuri Vabariigiga, tingimusel et Singapuri Vabariik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis.

| 4. | Singapuri Vabariik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas






  — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- | --- |

4.

Singapuri Vabariik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga;

| — | käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

—

käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega.

| 5. | Singapuri Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades. |
| --- | --- |

5.

Singapuri Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades.

| 6. | Singapuri Vabariik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile. |
| --- | --- |

6.

Singapuri Vabariik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile.

| 7. | AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Singapuri Vabariigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia. |
| --- | --- |

7.

AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Singapuri Vabariigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia.

| 8. | AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Singapuri Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

8.

AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Singapuri Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 9. | Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Singapuri Vabariik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle. |
| --- | --- |

9.

Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Singapuri Vabariik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle.

| 10. | Singapuri Vabariik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Singapuri Vabariik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest. |
| --- | --- |

10.

Singapuri Vabariik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Singapuri Vabariik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest.

| 11. | Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Singapuri Vabariik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Singapuri Vabariik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 12. | Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Singapuri Vabariigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Singapuri Vabariigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 13. | Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid. |
| --- | --- |

13.

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid.

| 14. | Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse. |
| --- | --- |

14.

Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse.

| 15. | Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri. |
| --- | --- |

15.

Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri.

| 16. | Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. |
| --- | --- |

16.

Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

| 17. | Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Singapuri Vabariigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel. |
| --- | --- |

17.

Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Singapuri Vabariigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

| 18. | AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus. |
| --- | --- |

18.

AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

| 19. | Singapuri Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest. |
| --- | --- |

19.

Singapuri Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

| 20. | Singapuri Vabariik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud. |
| --- | --- |

20.

Singapuri Vabariik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud.

| 21. | Singapuri Vabariik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises. |
| --- | --- |

21.

Singapuri Vabariik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises.

| 22. | Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Singapuri Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

22.

Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Singapuri Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 23. | Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Singapuri Vabariigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Singapuri Vabariigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

| 24. | Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada. |
| --- | --- |

24.

Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada.

| 25. | Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel. |
| --- | --- |

25.

Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel.

II LISA

Punktides 11 ja 12 osutatud vastastikuste deklaratsioonide tekstid

Euroopa Liidu liikmesriikide tekst:

„Euroopa Liidu liikmesriigid, kes kohaldavad Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeedet, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Singapuri Vabariigi vastu oma isikkoosseisu vigastuste ja surma korral või nimetatud riikidele kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Singapuri Vabariigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Singapuri Vabariigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Singapuri Vabariigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Singapuri Vabariigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tulenes Singapuri Vabariigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Singapuri Vabariigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

Singapuri Vabariigi tekst:

„Vastastikuse mõistmise memorandumi lõikes 5.3 ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeetmes, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), osutatud AJMis Singapuri Vabariik loobub, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest AJMis osaleva mis tahes teise riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

III LISA

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad

AJMi kontekstis asjakohase salastatud teabe (salastatuse kategooriani RESTRICTED (RESTREINT UE)) Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelist vahetamist reguleeriva raamistiku kehtestamise eesmärgil kohaldatakse järgmiseid eeskirju.

Singapuri Vabariik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teave (st mis tahes teave, nimelt mis tahes vormis edasiantavad teadmised, või materjal, mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria) säilitab sellele Euroopa Liidu poolt määratud salastatuse kategooria ning et ta turvab kõnealust teavet, järgides nõukogu julgeolekueeskirjadel (1) põhinevaid eeskirju, milleks on eelkõige järgmised eeskirjad:

| — | Singapuri Vabariik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Singapuri Vabariigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud; |
| --- | --- |

—

Singapuri Vabariik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Singapuri Vabariigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud;

| — | Singapuri Vabariik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta; |
| --- | --- |

—

Singapuri Vabariik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta;

| — | Singapuri Vabariik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”; |
| --- | --- |

—

Singapuri Vabariik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”;

| — | Singapuri Vabariik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

—

Singapuri Vabariik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad;

| — | Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Singapuri Vabariigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Singapuri Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Singapuri Vabariigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Singapuri Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada;

| — | Singapuri Vabariik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega; |
| --- | --- |

—

Singapuri Vabariik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega;

| — | Singapuri Vabariik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Singapuri Vabariik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta; |
| --- | --- |

—

Singapuri Vabariik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Singapuri Vabariik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta;

| — | Singapuri Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Singapuri Vabariik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks. |
| --- | --- |

—

Singapuri Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Singapuri Vabariik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks.

Käesolevate eeskirjade kohaldamisel käsitletakse Euroopa Liidule edastatud Singapuri Vabariigi salastatud teavet kui Euroopa Liidu salastatud teavet ning selle suhtes kohaldatakse samaväärsel tasemel kaitset.

Pärast seda kui käesolev kokkulepe on lõppenud või lõpetatud, jätkatakse kogu käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe või materjali kaitsmist kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency

I write to you in your capacity as the European Union President in Indonesia. With reference to your predecessor H.E. Mr Charles Humphrey's letter of 26 October 2005, I have the honour, on behalf of the Government of Singapore, to confirm our acceptance of the provisions set out in the Annexes to that letter.

We also confirm that this reply, together with Mr Humphrey's letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement between the EU and our country, which shall enter into force on the day of signature of this letter. We would also like to record our understanding that, specifically, Annex II to Mr Humphrey's letter constitutes the binding reciprocal declarations envisaged by paragraphs 11 and 12 of Annex I to his letter.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

EDWARD LEE

Ambassador

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Käesolevale kirjale lisatud dokument.

1

---

TÕLGE

Kirjavahetuse teel sõlmitud

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Malaisia vahel seoses Malaisia osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

Jakarta, 26. oktoober 2005

Teie Ekstsellents,

Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise vahel 15. augustil 2005 Helsingis alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse muuhulgas ette, et Euroopa Liit ja osalevad ASEANi riigid moodustavad Acehis (Indoneesia) Acehi järelevalvemissiooni (AJM). Nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse samuti ette, et AJMi ja selle liikmete staatus, privileegid ja immuniteedid lepitakse kokku Indoneesia valitsuse ja Euroopa Liidu vahel.

Sellest tulenevalt on mul au käesoleva kirja lisas esitada sätted, mida AJMi käigus kohaldataks teie riigi ja teie riigi lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes, kelle staatuse, privileegide ja immuniteetide suhtes lepitakse kokku Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega.

Oleksin tänulik, kui te kinnitaksite oma nõusolekut lisas esitatud sätetega ning samuti kinnitaksite oma arusaamist, et käesolev kiri ja selle lisa moodustavad koos teie vastuskirjaga õiguslikult siduva kokkuleppe Euroopa Liidu ja Malaisia valitsuse vahel, mis jõustub teie vastuskirja allkirjastamise päeval ning kehtib teie riigi AJMis osalemise vältel.

Palun võtke vastu, Teie Ekstsellents, minu sügavaim lugupidamine.

I LISA

| 1. | Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Malaisia vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Malaisia vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele.

| 2. | Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Malaisia ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Malaisia ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis.

| 3. | Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Malaisiaga, tingimusel et Malaisia osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis. |
| --- | --- |

3.

Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Malaisiaga, tingimusel et Malaisia osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis.

| 4. | Malaisia tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas






  — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- | --- |

4.

Malaisia tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga;

| — | käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

—

käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega.

| 5. | Malaisia poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades. |
| --- | --- |

5.

Malaisia poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades.

| 6. | Malaisia teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile. |
| --- | --- |

6.

Malaisia teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile.

| 7. | AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Malaisia pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia. |
| --- | --- |

7.

AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Malaisia pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia.

| 8. | AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Malaisia poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

8.

AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Malaisia poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 9. | Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Malaisia jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle. |
| --- | --- |

9.

Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Malaisia jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle.

| 10. | Malaisia vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Malaisia vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest. |
| --- | --- |

10.

Malaisia vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Malaisia vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest.

| 11. | Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Malaisia vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Malaisia vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 12. | Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Malaisia vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Malaisia vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 13. | Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid. |
| --- | --- |

13.

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid.

| 14. | Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse. |
| --- | --- |

14.

Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse.

| 15. | Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri. |
| --- | --- |

15.

Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri.

| 16. | Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. |
| --- | --- |

16.

Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

| 17. | Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Malaisial operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel. |
| --- | --- |

17.

Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Malaisial operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

| 18. | AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus. |
| --- | --- |

18.

AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

| 19. | Malaisia määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest. |
| --- | --- |

19.

Malaisia määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

| 20. | Malaisia katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud. |
| --- | --- |

20.

Malaisia katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud.

| 21. | Malaisia ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises. |
| --- | --- |

21.

Malaisia ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises.

| 22. | Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Malaisia, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

22.

Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Malaisia, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 23. | Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Malaisia pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Malaisia pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

| 24. | Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada. |
| --- | --- |

24.

Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada.

| 25. | Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel. |
| --- | --- |

25.

Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel.

II LISA

Punktides 11 ja 12 osutatud vastastikuste deklaratsioonide tekstid

Euroopa Liidu liikmesriikide tekst:

„Euroopa Liidu liikmesriigid, kes kohaldavad Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeedet, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Malaisia vastu oma isikkoosseisu vigastuste ja surma korral või nimetatud riikidele kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Malaisia isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Malaisia isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Malaisiale kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Malaisia isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tulenes Malaisiale kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Malaisia isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

Malaisia tekst:

„Vastastikuse mõistmise memorandumi lõikes 5.3 ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeetmes, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), osutatud AJMis Malaisia loobub, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest AJMis osaleva mis tahes teise riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

III LISA

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad

AJMi kontekstis asjakohase salastatud teabe (salastatuse kategooriani RESTRICTED (RESTREINT UE)) Euroopa Liidu ja Malaisia vahelist vahetamist reguleeriva raamistiku kehtestamise eesmärgil kohaldatakse järgmiseid eeskirju.

Malaisia tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teave (st mis tahes teave, nimelt mis tahes vormis edasiantavad teadmised, või materjal, mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria) säilitab sellele Euroopa Liidu poolt määratud salastatuse kategooria ning et ta turvab kõnealust teavet, järgides nõukogu julgeolekueeskirjadel (1) põhinevaid eeskirju, milleks on eelkõige järgmised eeskirjad:

| — | Malaisia ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Malaisiale on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud; |
| --- | --- |

—

Malaisia ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Malaisiale on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud;

| — | Malaisia ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta; |
| --- | --- |

—

Malaisia ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta;

| — | Malaisia tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”; |
| --- | --- |

—

Malaisia tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”;

| — | Malaisia tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

—

Malaisia tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad;

| — | Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Malaisiale diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Malaisia teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Malaisiale diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Malaisia teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada;

| — | Malaisia tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega; |
| --- | --- |

—

Malaisia tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega;

| — | Malaisia tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Malaisia tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta; |
| --- | --- |

—

Malaisia tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Malaisia tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta;

| — | Malaisia teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Malaisia algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks. |
| --- | --- |

—

Malaisia teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Malaisia algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks.

Käesolevate eeskirjade kohaldamisel käsitletakse Euroopa Liidule edastatud Malaisia salastatud teavet kui Euroopa Liidu salastatud teavet ning selle suhtes kohaldatakse samaväärsel tasemel kaitset.

Pärast seda kui käesolev kokkulepe on lõppenud või lõpetatud, jätkatakse kogu käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe või materjali kaitsmist kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.

Jakarta, 23 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to the abovementioned subject.

Firstly, I would like to express my appreciation to your letter dated 26 October 2005 regarding the participation of Malaysia in the Aceh Monitoring Mission (AMM) which was established after the signing of the Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia and the Free Aceh Movement (GAM) in Helsinki on 15 August 2005.

I have the honour to confirm, on behalf of the Government of Malaysia, its acceptance of the provisions set out in the Annexes as attached in your letter. I have further the honour to confirm that this letter, together with your letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement, between the Government of Malaysia and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter, and shall remain in force for the duration of Malaysia's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

(DATO’ ZAINAL ABSDIN ZAIN)

Ambassador of Malaysia to the Republic of Indonesia

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Käesolevale kirjale lisatud dokument.

1

---

TÕLGE

Kirjavahetuse teel sõlmitud

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Tai Kuningriigi vahel seoses Tai Kuningriigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

Jakarta, 26. oktoober 2005

Teie Ekstsellents,

Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise vahel 15. augustil 2005 Helsingis alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse muuhulgas ette, et Euroopa Liit ja osalevad ASEANi riigid moodustavad Acehis (Indoneesia) Acehi järelevalvemissiooni (AJM). Nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse samuti ette, et AJMi ja selle liikmete staatus, privileegid ja immuniteedid lepitakse kokku Indoneesia valitsuse ja Euroopa Liidu vahel.

Sellest tulenevalt on mul au käesoleva kirja lisas esitada sätted, mida AJMi käigus kohaldataks teie riigi ja teie riigi lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes, kelle staatuse, privileegide ja immuniteetide suhtes lepitakse kokku Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega.

Oleksin tänulik, kui te kinnitaksite oma nõusolekut lisas esitatud sätetega ning samuti kinnitaksite oma arusaamist, et käesolev kiri ja selle lisa moodustavad koos teie vastuskirjaga õiguslikult siduva kokkuleppe Euroopa Liidu ja Tai Kuningriigi valitsuse vahel, mis jõustub teie vastuskirja allkirjastamise päeval ning kehtib teie riigi AJMis osalemise vältel.

Palun võtke vastu, Teie Ekstsellents, minu sügavaim lugupidamine

I LISA

| 1. | Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Tai Kuningriik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Tai Kuningriik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele.

| 2. | Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Tai Kuningriik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Tai Kuningriik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis.

| 3. | Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Tai Kuningriigiga, tingimusel et Tai Kuningriik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis. |
| --- | --- |

3.

Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Tai Kuningriigiga, tingimusel et Tai Kuningriik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis.

| 4. | Tai Kuningriik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas






  — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- | --- |

4.

Tai Kuningriik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga;

| — | käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

—

käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega.

| 5. | Tai Kuningriigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades. |
| --- | --- |

5.

Tai Kuningriigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades.

| 6. | Tai Kuningriik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile. |
| --- | --- |

6.

Tai Kuningriik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile.

| 7. | AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Tai Kuningriigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia. |
| --- | --- |

7.

AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Tai Kuningriigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia.

| 8. | AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Tai Kuningriigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

8.

AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Tai Kuningriigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 9. | Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Tai Kuningriik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle. |
| --- | --- |

9.

Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Tai Kuningriik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle.

| 10. | Tai Kuningriik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Tai Kuningriik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest. |
| --- | --- |

10.

Tai Kuningriik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Tai Kuningriik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest.

| 11. | Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Tai Kuningriik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Tai Kuningriik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 12. | Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Tai Kuningriigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Tai Kuningriigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 13. | Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid. |
| --- | --- |

13.

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid.

| 14. | Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse. |
| --- | --- |

14.

Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse.

| 15. | Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri. |
| --- | --- |

15.

Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri.

| 16. | Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. |
| --- | --- |

16.

Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

| 17. | Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Tai Kuningriigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel. |
| --- | --- |

17.

Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Tai Kuningriigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

| 18. | AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus. |
| --- | --- |

18.

AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

| 19. | Tai Kuningriik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest. |
| --- | --- |

19.

Tai Kuningriik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

| 20. | Tai Kuningriik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud. |
| --- | --- |

20.

Tai Kuningriik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud.

| 21. | Tai Kuningriik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises. |
| --- | --- |

21.

Tai Kuningriik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises.

| 22. | Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Tai Kuningriik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

22.

Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Tai Kuningriik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 23. | Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Tai Kuningriigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Tai Kuningriigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

| 24. | Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada. |
| --- | --- |

24.

Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada.

| 25. | Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel. |
| --- | --- |

25.

Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel.

II LISA

Punktides 11 ja 12 osutatud vastastikuste deklaratsioonide tekstid

Euroopa Liidu liikmesriikide tekst:

„Euroopa Liidu liikmesriigid, kes kohaldavad Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeedet, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Tai Kuningriigi vastu oma isikkoosseisu vigastuste ja surma korral või nimetatud riikidele kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Tai Kuningriigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Tai Kuningriigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Tai Kuningriigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Tai Kuningriigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tulenes Tai Kuningriigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Tai Kuningriigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

Tai Kuningriigi tekst:

„Vastastikuse mõistmise memorandumi lõikes 5.3 ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeetmes, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), osutatud AJMis Tai Kuningriik loobub, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest AJMis osaleva mis tahes teise riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

III LISA

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad

AJMi kontekstis asjakohase salastatud teabe (salastatuse kategooriani RESTRICTED (RESTREINT UE)) Euroopa Liidu ja Tai Kuningriigi vahelist vahetamist reguleeriva raamistiku kehtestamise eesmärgil kohaldatakse järgmiseid eeskirju.

Tai Kuningriik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teave (st mis tahes teave, nimelt mis tahes vormis edasiantavad teadmised, või materjal, mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria) säilitab sellele Euroopa Liidu poolt määratud salastatuse kategooria ning et ta turvab kõnealust teavet, järgides nõukogu julgeolekueeskirjadel (1) põhinevaid eeskirju, milleks on eelkõige järgmised eeskirjad:

| — | Tai Kuningriik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Tai Kuningriigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud; |
| --- | --- |

—

Tai Kuningriik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Tai Kuningriigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud;

| — | Tai Kuningriik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta; |
| --- | --- |

—

Tai Kuningriik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta;

| — | Tai Kuningriik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”; |
| --- | --- |

—

Tai Kuningriik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”;

| — | Tai Kuningriik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

—

Tai Kuningriik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad;

| — | Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Tai Kuningriigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Tai Kuningriik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Tai Kuningriigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Tai Kuningriik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada;

| — | Tai Kuningriik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega; |
| --- | --- |

—

Tai Kuningriik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega;

| — | Tai Kuningriik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Tai Kuningriik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta; |
| --- | --- |

—

Tai Kuningriik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Tai Kuningriik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta;

| — | Tai Kuningriik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Tai Kuningriik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks. |
| --- | --- |

—

Tai Kuningriik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Tai Kuningriik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks.

Käesolevate eeskirjade kohaldamisel käsitletakse Euroopa Liidule edastatud Tai Kuningriigi salastatud teavet kui Euroopa Liidu salastatud teavet ning selle suhtes kohaldatakse samaväärsel tasemel kaitset.

Pärast seda kui käesolev kokkulepe on lõppenud või lõpetatud, jätkatakse kogu käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe või materjali kaitsmist kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.

Jakarta, 9 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to your letter of 26 October 2005, together with its Annex, which reads as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union (EU).

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement between the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Kingdom of Thailand, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply, I have the honour to confirm, on behalf of the Government of the Kingdom of Thailand, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, together with your letter and its Annex, under reply, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Kingdom of Thailand and the EU, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

(ATCHARA SERIPUTRA)

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Kingdom of Thailand to the Republic of Indonesia

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Käesolevale kirjale lisatud dokument.

1

---

TÕLGE

Kirjavahetuse teel sõlmitud

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi vahel seoses Filipiini Vabariigi osalemisega Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM)

Jakarta, 26. oktoober 2005

Teie Ekstsellents,

Indoneesia valitsuse ja Vaba Acehi Liikumise vahel 15. augustil 2005 Helsingis alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse muuhulgas ette, et Euroopa Liit ja osalevad ASEANi riigid moodustavad Acehis (Indoneesia) Acehi järelevalvemissiooni (AJM). Nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumis nähakse samuti ette, et AJMi ja selle liikmete staatus, privileegid ja immuniteedid lepitakse kokku Indoneesia valitsuse ja Euroopa Liidu vahel.

Sellest tulenevalt on mul au käesoleva kirja lisas esitada sätted, mida AJMi käigus kohaldataks teie riigi ja teie riigi lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes, kelle staatuse, privileegide ja immuniteetide suhtes lepitakse kokku Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega.

Oleksin tänulik, kui te kinnitaksite oma nõusolekut lisas esitatud sätetega ning samuti kinnitaksite oma arusaamist, et käesolev kiri ja selle lisa moodustavad koos teie vastuskirjaga õiguslikult siduva kokkuleppe Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahel, mis jõustub teie vastuskirja allkirjastamise päeval ning kehtib teie riigi AJMis osalemise vältel.

Palun võtke vastu, Teie Ekstsellents, minu sügavaim lugupidamine.

I LISA

| 1. | Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Filipiini Vabariik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel, osaleb Filipiini Vabariik vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt AJMis vastavalt järgmistele sätetele ja mis tahes nõutavatele rakenduseeskirjadele.

| 2. | Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Filipiini Vabariik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu osalemine põhineb nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetmel, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Indoneesia) (Acehi järelevalvemissioon – AJM). Filipiini Vabariik ühineb käesoleva lisa sätete kohaselt ühismeetme nende sätetega, mis käsitlevad tema ja tema isikkoosseisu osalemist AJMis.

| 3. | Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Filipiini Vabariigiga, tingimusel et Filipiini Vabariik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis. |
| --- | --- |

3.

Otsus lõpetada Euroopa Liidu osalemine AJMis võetakse vastu Euroopa Liidu Nõukogu poolt pärast konsulteerimist Filipiini Vabariigiga, tingimusel et Filipiini Vabariik osaleb nimetatud otsuse vastuvõtmise päeval jätkuvalt AJMis.

| 4. | Filipiini Vabariik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas






  — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- | --- |

4.

Filipiini Vabariik tagab, et tema AJMis osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastuvõetud ühismeetme asjakohaste sätete ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 heakskiidetud operatsiooni plaaniga;

| — | käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

—

käesoleva kokkuleppe rakenduseeskirjadega.

| 5. | Filipiini Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades. |
| --- | --- |

5.

Filipiini Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult AJMi huve silmas pidades.

| 6. | Filipiini Vabariik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile. |
| --- | --- |

6.

Filipiini Vabariik teavitab AJMi missiooni juhti õigeaegselt igast muudatusest oma panuses AJMile.

| 7. | AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Filipiini Vabariigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia. |
| --- | --- |

7.

AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad missiooni alguses arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Filipiini Vabariigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia.

| 8. | AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Filipiini Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

8.

AJMi isikkoosseisu liikmete, sealhulgas Filipiini Vabariigi poolt AJMile lähetatud isikkoosseisu liikmete, staatust reguleeritakse Indoneesia valitsuse, Euroopa Liidu ja osalevate ASEANi riikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 9. | Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Filipiini Vabariik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle. |
| --- | --- |

9.

Ilma et see piiraks punktis 8 osutatud missiooni staatuse kokkuleppe kohaldamist, teostab Filipiini Vabariik jurisdiktsiooni AJMis osalevate oma riigi isikkoosseisu liikmete üle.

| 10. | Filipiini Vabariik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Filipiini Vabariik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest. |
| --- | --- |

10.

Filipiini Vabariik vastutab siseriikliku õiguse kohaselt ja vastavalt AJMi staatust, privileege ja immuniteete käsitleva kokkuleppega antud mis tahes immuniteetidele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses AJMis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Filipiini Vabariik vastutab kooskõlas oma õigusnormidega oma isikkoosseisu liikmete suhtes mis tahes meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest.

| 11. | Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Filipiini Vabariik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel kohustub Filipiini Vabariik vastastikuse põhimõtte alusel esitama deklaratsiooni, millega ta loobub AJMis osalevate riikide vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 12. | Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Filipiini Vabariigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liit tagab, et tema liikmesriigid esitavad vastastikuse põhimõtte alusel käesoleva kirjavahetuse allkirjastamisel deklaratsiooni, millega nad loobuvad AJMis osaleva Filipiini Vabariigi vastu nõuete esitamisest. Sellise deklaratsiooni näidis on esitatud II lisas.

| 13. | Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid. |
| --- | --- |

13.

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad on sätestatud III lisas. Pädevad asutused, sealhulgas AJMi missiooni juht, võivad välja anda täiendavaid juhiseid.

| 14. | Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse. |
| --- | --- |

14.

Kogu AJMis osalev isikkoosseis jääb täielikult oma siseriiklike ametiasutuste alluvusse.

| 15. | Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri. |
| --- | --- |

15.

Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle AJMi missiooni juhile, kes kasutab juhtimiseks hierarhilist juhtimisstruktuuri.

| 16. | Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. |
| --- | --- |

16.

Missiooni juht juhib AJMi ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

| 17. | Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Filipiini Vabariigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel. |
| --- | --- |

17.

Punktis 2 osutatud õigusakti kohaselt on Filipiini Vabariigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui AJMis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

| 18. | AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus. |
| --- | --- |

18.

AJMi missiooni juht vastutab AJMi isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

| 19. | Filipiini Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest. |
| --- | --- |

19.

Filipiini Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab AJMis oma riiklikku kontingenti. Riiklik kontaktisik annab AJMi missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

| 20. | Filipiini Vabariik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud. |
| --- | --- |

20.

Filipiini Vabariik katab kõik oma missioonil osalemisega seotud kulud.

| 21. | Filipiini Vabariik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises. |
| --- | --- |

21.

Filipiini Vabariik ei osale AJMi tegevuseelarve rahastamises.

| 22. | Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Filipiini Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete. |
| --- | --- |

22.

Kui põhjustatakse missiooni toimumisriigist pärit füüsilise isiku surm või vigastus või füüsilise või juriidilise isiku vara hävimine või rikkumine, maksab Filipiini Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud punktis 8 osutatud kokkuleppega, mis käsitleb AJMi staatust, privileege ja immuniteete.

| 23. | Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Filipiini Vabariigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või missiooni juhi ja Filipiini Vabariigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

| 24. | Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada. |
| --- | --- |

24.

Mõlemal kokkuleppe osapoolel on õigus käesolev kokkulepe ühekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada.

| 25. | Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel. |
| --- | --- |

25.

Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse kokkuleppe osapoolte vahel üksnes diplomaatilisel teel.

II LISA

Punktides 11 ja 12 osutatud vastastikuste deklaratsioonide tekstid

Euroopa Liidu liikmesriikide tekst:

„Euroopa Liidu liikmesriigid, kes kohaldavad Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeedet, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Filipiini Vabariigi vastu oma isikkoosseisu vigastuste ja surma korral või nimetatud riikidele kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Filipiini Vabariigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Filipiini Vabariigi isikkoosseisu poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Filipiini Vabariigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Filipiini Vabariigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tulenes Filipiini Vabariigile kuuluvate mis tahes vahendite kasutamisest, eeldusel et asjaomaseid vahendeid kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud vahendeid kasutava AJMile lähetatud Filipiini Vabariigi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

Filipiini Vabariigi tekst:

„Vastastikuse mõistmise memorandumi lõikes 5.3 ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt 9. septembril 2005 vastu võetud ühismeetmes, mis käsitleb Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Acehis (Acehi järelevalvemissioon – AJM), osutatud AJMis Filipiini Vabariik loobub, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest AJMis osaleva mis tahes teise riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja AJMis kasutatavatele vahenditele tekitatud kahju või selliste vahendite hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt AJMiga seotud tööülesannete täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.” |
| --- | --- |

—

tekkis AJMis osaleva riigi vahendite kasutamisest, tingimusel et neid vahendeid kasutati missiooni tegevuse käigus, välja arvatud kui see tekkis AJMi isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.”

III LISA

Salastatud teabe vahetamise ja julgeolekueeskirjad

AJMi kontekstis asjakohase salastatud teabe (salastatuse kategooriani RESTRICTED (RESTREINT UE)) Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi vahelist vahetamist reguleeriva raamistiku kehtestamise eesmärgil kohaldatakse järgmiseid eeskirju.

Filipiini Vabariik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teave (st mis tahes teave, nimelt mis tahes vormis edasiantavad teadmised, või materjal, mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria) säilitab sellele Euroopa Liidu poolt määratud salastatuse kategooria ning et ta turvab kõnealust teavet, järgides nõukogu julgeolekueeskirjadel (1) põhinevaid eeskirju, milleks on eelkõige järgmised eeskirjad:

| — | Filipiini Vabariik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Filipiini Vabariigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud; |
| --- | --- |

—

Filipiini Vabariik ei kasuta talle edastatud Euroopa Liidu salastatud teavet muudel eesmärkidel, kui ainult neil, milleks Euroopa Liidu salastatud teave Filipiini Vabariigile on edastatud ning mis koostaja on kindlaks määranud;

| — | Filipiini Vabariik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta; |
| --- | --- |

—

Filipiini Vabariik ei avalda sellist teavet kolmandatele osapooltele ilma Euroopa Liidu eelneva nõusolekuta;

| — | Filipiini Vabariik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”; |
| --- | --- |

—

Filipiini Vabariik tagab, et juurdepääs talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teabele antakse ainult isikutele, kellel on „teadmisvajadus”;

| — | Filipiini Vabariik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

—

Filipiini Vabariik tagab, et enne juurdepääsu võimaldamist Euroopa Liidu salastatud teabele teavitatakse isikuid, kes taotlevad juurdepääsu sellisele teabele, neile avaldatava teabe salastatuse kategooriale vastavatest julgeolekueeskirjade nõuetest, ning tagab, et nad nimetatud nõudeid täidavad;

| — | Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Filipiini Vabariigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Filipiini Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu salastatud teave edastatakse Filipiini Vabariigile diplomaatilise posti, sõjaväelise postiteenuse, turvalise postiteenuse, turvaliste sideteenuste või kullerposti abil, võttes arvesse teabe salastatuse kategooriat. Filipiini Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile eelnevalt selle organi nime ja aadressi, mis vastutab salastatud teabe julgeoleku eest, ning täpsed aadressid, kuhu teave ja dokumendid tuleb edastada;

| — | Filipiini Vabariik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega; |
| --- | --- |

—

Filipiini Vabariik tagab, et kõiki kohti, piirkondi, hooneid, büroosid, ruume, side- ja teabesüsteeme jms, kus säilitatakse ja/või käideldakse Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, kaitstakse asjakohaste füüsiliste julgeolekumeetmetega;

| — | Filipiini Vabariik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Filipiini Vabariik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta; |
| --- | --- |

—

Filipiini Vabariik tagab, et talle edastatud Euroopa Liidu salastatud dokumendid kantakse nende kättesaamisel spetsiaalsesse registrisse. Filipiini Vabariik tagab, et talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud dokumentide koopiate (mida võidakse teha dokumente saavas organis) osas kantakse sellesse spetsiaalsesse registrisse koopiate arv ning teave koopiate kasutajate ja hävitamise kohta;

| — | Filipiini Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Filipiini Vabariik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks. |
| --- | --- |

—

Filipiini Vabariik teatab Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile kõikidest juhtudest, mil talle avaldatud Euroopa Liidu salastatud teave satub ohtu. Filipiini Vabariik algatab sellisel juhul uurimise ning võtab asjakohased meetmed sellise olukorra kordumise vältimiseks.

Käesolevate eeskirjade kohaldamisel käsitletakse Euroopa Liidule edastatud Filipiini Vabariigi salastatud teavet kui Euroopa Liidu salastatud teavet ning selle suhtes kohaldatakse samaväärsel tasemel kaitset.

Pärast seda kui käesolev kokkulepe on lõppenud või lõpetatud, jätkatakse kogu käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe või materjali kaitsmist kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.

Jakarta, 17 January 2006

Your Excellency,

I have the honor to refer to the letter of your predecessor as representative of the President of the Council of the European Union, H.E. Charles Humfrey, CMG, dated 26 October 2005, together with its Annex, which read as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh, (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union.

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement in the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Republic of the Philippines, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply to this letter dated 26 October 2005, together with its Annex, I have the honor to confirm, on behalf of the Government of the Republic of the Philippines, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Republic of the Philippines and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

SHULAN O. PRIMAVERA

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Republic of the Philippines

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Käesolevale kirjale lisatud dokument.

1

---