# Euroopa Liidu L 196/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 196 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide28. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 196

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide28. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 895/2007, 27. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 896/2007, 27. juuli 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit dihüdromürtsenooli suhtes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 897/2007, 27. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 898/2007, 27. juuli 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 41/2007 seoses kilupüügi limiitidega ICESi piirkondade IIa ja IV EÜ vetes | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 899/2007, 27. juuli 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 teatavate osoonikihti kahandavate ainete ja osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate segude CN-koodide korrigeerimiseks, et võtta arvesse kombineeritud nomenklatuuri muudatusi, mis on esitatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 900/2007, 27. juuli 2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 901/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 902/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 33 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 903/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 35 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 904/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 37 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 905/2007, 27. juuli 2007, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 68. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 39 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 895/2007, 27. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 896/2007, 27. juuli 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit dihüdromürtsenooli suhtes

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 897/2007, 27. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 898/2007, 27. juuli 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 41/2007 seoses kilupüügi limiitidega ICESi piirkondade IIa ja IV EÜ vetes

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 899/2007, 27. juuli 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 teatavate osoonikihti kahandavate ainete ja osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate segude CN-koodide korrigeerimiseks, et võtta arvesse kombineeritud nomenklatuuri muudatusi, mis on esitatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 900/2007, 27. juuli 2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 901/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 902/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

33

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 903/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

35

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 904/2007, 27. juuli 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

37

Komisjoni määrus (EÜ) nr 905/2007, 27. juuli 2007, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 68. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

39

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/534/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. september 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 alusel algatatud menetlust (Juhtum nr COMP/F/38.456 – Bituumen (NL))
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4090 all) | 40 |
| | | 2007/535/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 27. juuli 2007, Indiast pärit dihüdromürtsenooli importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta | 45 |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2007/536/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 20. juuli 2007, millega muudetakse suunist EKP/2006/28 Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (EKP/2007/6) | 46 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/534/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. september 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 alusel algatatud menetlust (Juhtum nr COMP/F/38.456 – Bituumen (NL))
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4090 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4090 all)

40

2007/535/EÜ

*

Komisjoni otsus, 27. juuli 2007, Indiast pärit dihüdromürtsenooli importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta

45

Euroopa Keskpank

2007/536/EÜ

*

Euroopa Keskpanga suunis, 20. juuli 2007, millega muudetakse suunist EKP/2006/28 Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (EKP/2007/6)

(EKP/2007/6)

46

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2007/537/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus DARFUR/6/2007, 18. juuli 2007, millega nimetatakse ametisse Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja sõjaline nõunik | 48 |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2007/538/EÜ |
| | * | Europoli haldusnõukogu otsus, 18. juuli 2007, nõustumise kohta Europoli sätestatud tingimuste ja menetlustega, mis kohandavad Europoli haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse lisas loetletud summasid seoses Europoli töötajatele Europoli kasuks makstavatele palkadele ja tasudele kohaldatavate maksudega | 49 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2007/537/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus DARFUR/6/2007, 18. juuli 2007, millega nimetatakse ametisse Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja sõjaline nõunik

48

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2007/538/EÜ

*

Europoli haldusnõukogu otsus, 18. juuli 2007, nõustumise kohta Europoli sätestatud tingimuste ja menetlustega, mis kohandavad Europoli haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse lisas loetletud summasid seoses Europoli töötajatele Europoli kasuks makstavatele palkadele ja tasudele kohaldatavate maksudega

49

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 895/2007,

27. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 124,3 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,0 |
| UY | 54,4 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,8 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 160,0 |
| MA | 144,4 |
| TR | 178,8 |
| ZZ | 161,1 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| AU | 160,4 |
| BR | 89,4 |
| CL | 98,7 |
| CN | 100,6 |
| NZ | 105,2 |
| US | 106,2 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0808 20 50 | AR | 84,6 |
| CL | 76,9 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 117,4 |
| ZZ | 99,3 |
| 0809 10 00 | TR | 172,4 |
| ZZ | 172,4 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 283,0 |
| US | 326,2 |
| ZZ | 311,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 155,2 |
| ZZ | 155,2 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

124,3

ZZ

124,3

0709 90 70

TR

87,5

ZZ

87,5

0805 50 10

AR

62,0

UY

54,4

ZA

60,1

ZZ

58,8

0806 10 10

BR

161,0

EG

160,0

MA

144,4

TR

178,8

ZZ

161,1

0808 10 80

AR

94,8

AU

160,4

BR

89,4

CL

98,7

CN

100,6

NZ

105,2

US

106,2

ZA

101,5

ZZ

107,1

0808 20 50

AR

84,6

CL

76,9

NZ

80,2

TR

137,4

ZA

117,4

ZZ

99,3

0809 10 00

TR

172,4

ZZ

172,4

0809 20 95

CA

324,1

TR

283,0

US

326,2

ZZ

311,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

155,2

ZZ

155,2

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 896/2007,

27. juuli 2007,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit dihüdromürtsenooli suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse algatamine

| (1) | Komisjon avaldas 11. novembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit dihüdromürtsenooli importimise suhtes ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon avaldas 11. novembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit dihüdromürtsenooli importimise suhtes ühendusse.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 29. septembril 2006. aastal esitasid ühenduse tootjad Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. ja Sensient Fragrances S.A. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse dihüdromürtsenooli kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 29. septembril 2006. aastal esitasid ühenduse tootjad Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. ja Sensient Fragrances S.A. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse dihüdromürtsenooli kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

1.2.   Menetlusega seotud isikud ja kontrollkäigud

| (3) | Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele Indias, teadaolevatele asjaga seotud importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele ja India esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda soovisid ja kes esitasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele Indias, teadaolevatele asjaga seotud importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele ja India esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda soovisid ja kes esitasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.

| (4) | Arvestades India eksportivate tootjate ja ühendusse importijate suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil India eksportivatel tootjatel ja ühenduse importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ja vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses asjaomase tootega ajavahemikul 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006. Algatamisteates määratud tähtaja jooksul võttis ühendust ja esitas väljavõttelise uuringu tegemiseks vajaliku teabe kõigest kaks India eksportivat tootjat ja kaks vaatlusaluse toote importijat ühenduses. Seetõttu otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades India eksportivate tootjate ja ühendusse importijate suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil India eksportivatel tootjatel ja ühenduse importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ja vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses asjaomase tootega ajavahemikul 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006. Algatamisteates määratud tähtaja jooksul võttis ühendust ja esitas väljavõttelise uuringu tegemiseks vajaliku teabe kõigest kaks India eksportivat tootjat ja kaks vaatlusaluse toote importijat ühenduses. Seetõttu otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

| (5) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele isikutele, kes seda soovisid algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele isikutele, kes seda soovisid algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul.

| (6) | Vastused saadi kahelt India eksportivalt tootjalt, neljalt ühenduse samasuguse toote tootjalt, kahelt eksportivate tootjatega mitteseotud importijalt ning ühelt ühenduse kasutajalt. |
| --- | --- |

(6)

Vastused saadi kahelt India eksportivalt tootjalt, neljalt ühenduse samasuguse toote tootjalt, kahelt eksportivate tootjatega mitteseotud importijalt ning ühelt ühenduse kasutajalt.

| (7) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduse tootjad







  — | Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduse tootjad

—

Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Hispaania;

| — | Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Hispaania; |
| --- | --- |

—

Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Hispaania;

| — | Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Hispaania.

| b) | India eksportivad tootjad







  — | Neeru Enterprises, Rampur; |
| --- | --- | --- |

b)

India eksportivad tootjad

—

Neeru Enterprises, Rampur;

| — | Privi Organics Limited, Mumbai. |
| --- | --- |

—

Privi Organics Limited, Mumbai.

1.3.   Uurimisperiood

| (8) | Dumpingu ja kahju uurimine toimus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu ja kahju uurimine toimus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (9) | Vaatlusalune toode on Indiast pärit dihüdromürtsenool, puhtusega vähemalt 93 % massist, mida tavapäraselt deklareeritakse CN-koodi ex 2905 22 90 all. |
| --- | --- |

(9)

Vaatlusalune toode on Indiast pärit dihüdromürtsenool, puhtusega vähemalt 93 % massist, mida tavapäraselt deklareeritakse CN-koodi ex 2905 22 90 all.

| (10) | Vaatlusaluse toote värvus ulatub värvitust kuni kahvatukollaseni, toode on tugeva ja magusa värske laimi, tsitruse- ning lillelõhnaga, millel on veidi või ei ole üldse terpeeni lisalõhna; vaatlusalune toode lahustub parafiinõlis ja alkoholis ning ei lahustu vees. Toode kuulub atsükliliste terpeenalkoholide rühma. Toote keemiline nimetus on 2,6-dimetüülokt-7-een-2-ool (CAS RN 18479-58-8). |
| --- | --- |

(10)

Vaatlusaluse toote värvus ulatub värvitust kuni kahvatukollaseni, toode on tugeva ja magusa värske laimi, tsitruse- ning lillelõhnaga, millel on veidi või ei ole üldse terpeeni lisalõhna; vaatlusalune toode lahustub parafiinõlis ja alkoholis ning ei lahustu vees. Toode kuulub atsükliliste terpeenalkoholide rühma. Toote keemiline nimetus on 2,6-dimetüülokt-7-een-2-ool (CAS RN 18479-58-8).

| (11) | Vaatlusalust toodet kasutatakse põhiliselt pesuainetes, seebi lõhnastamiseks ning tugeva kõrvallõhnaainena tsitruse ja laimilõhnalistes parfüümides. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalust toodet kasutatakse põhiliselt pesuainetes, seebi lõhnastamiseks ning tugeva kõrvallõhnaainena tsitruse ja laimilõhnalistes parfüümides.

2.2.   Samasugune toode

| (12) | Uurimisel selgus, et vaatlusalune toode ning Indias toodetud ja sealsel turul müüdav dihüdromürtsenool ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduses müüdav dihüdromürtsenool on ühesuguste keemiliste ja tehniliste põhiomadustega ning sama kasutusotstarbega. Seetõttu käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Uurimisel selgus, et vaatlusalune toode ning Indias toodetud ja sealsel turul müüdav dihüdromürtsenool ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduses müüdav dihüdromürtsenool on ühesuguste keemiliste ja tehniliste põhiomadustega ning sama kasutusotstarbega. Seetõttu käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

3.1.   Normaalväärtus

| (13) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjoni kõigepealt mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kindlaks, kas samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline võrreldes tema eksportmüügi kogumahuga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline ainult ühe koostööd tegeva äriühingu puhul, sest selle äriühingu omamaine müügimaht oli 5 % suurem ühendusse tarnitud vaatlusaluse toote eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(13)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjoni kõigepealt mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kindlaks, kas samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline võrreldes tema eksportmüügi kogumahuga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline ainult ühe koostööd tegeva äriühingu puhul, sest selle äriühingu omamaine müügimaht oli 5 % suurem ühendusse tarnitud vaatlusaluse toote eksportmüügi kogumahust.

| (14) | Seejärel tegi komisjon selle äriühingu puhul puhtuse alusel kindlaks omamaisel turul müüdavad samasuguse toote liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdavate tooteliikidega. Iga sellise tooteliigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodil üle 5 % suurem ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. Nii oli see kõigi ühendusse eksporditavate toodetega võrreldavate omamaisel turul müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(14)

Seejärel tegi komisjon selle äriühingu puhul puhtuse alusel kindlaks omamaisel turul müüdavad samasuguse toote liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdavate tooteliikidega. Iga sellise tooteliigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodil üle 5 % suurem ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. Nii oli see kõigi ühendusse eksporditavate toodetega võrreldavate omamaisel turul müüdavate tooteliikidega.

| (15) | Seejärel kontrollis komisjon seda, kas iga vaatlusaluse toote liigi omamaise tüüpilises koguses müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(15)

Seejärel kontrollis komisjon seda, kas iga vaatlusaluse toote liigi omamaise tüüpilises koguses müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (16) | Kuna kõigi tooteliikide puhul müüdi enam kui 80 % omamaisest müügist netohinnaga, mis oli võrdne või suurem kui arvutatud tootmiskulud ning kuna keskmine kaalutud müügihind oli samal ajal võrdne tootmiskuludega või neist suurem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(16)

Kuna kõigi tooteliikide puhul müüdi enam kui 80 % omamaisest müügist netohinnaga, mis oli võrdne või suurem kui arvutatud tootmiskulud ning kuna keskmine kaalutud müügihind oli samal ajal võrdne tootmiskuludega või neist suurem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

| (17) | Selle eksportiva tootja puhul, kellel ei olnud uurimisperioodil samasuguse toote tüüpilist müüki (vaata põhjendust 13), määrati normaalväärtus kindlaks teise eksportiva tootja siseturul toimuva tavapärase kaubandustegevuse müügihindade põhjal (vaata põhjendusi 14 kuni 16) vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. |
| --- | --- |

(17)

Selle eksportiva tootja puhul, kellel ei olnud uurimisperioodil samasuguse toote tüüpilist müüki (vaata põhjendust 13), määrati normaalväärtus kindlaks teise eksportiva tootja siseturul toimuva tavapärase kaubandustegevuse müügihindade põhjal (vaata põhjendusi 14 kuni 16) vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1.

3.2.   Ekspordihind

| (18) | Kogu kahe koostööd tegeva eksportiva tootja müük toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses. Nende müügitehingute puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende ühenduses asuvate sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(18)

Kogu kahe koostööd tegeva eksportiva tootja müük toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses. Nende müügitehingute puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende ühenduses asuvate sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

3.3.   Võrdlus

| (19) | Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaluse korral ja juhul, kui see oli põhjendatud, võeti arvesse transpordikulude, mereveokulude, kindlustuse, käitlemiskulude, laadimiskulude ja lisakulude, allahindluste, vahendustasude, laenukulude ning impordimaksudega seotud erinevusi. |
| --- | --- |

(19)

Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaluse korral ja juhul, kui see oli põhjendatud, võeti arvesse transpordikulude, mereveokulude, kindlustuse, käitlemiskulude, laadimiskulude ja lisakulude, allahindluste, vahendustasude, laenukulude ning impordimaksudega seotud erinevusi.

3.4.   Dumpingumarginaalid

| (20) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati kahe koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati kahe koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud.

| (21) | Selle põhjal on leitud järgmised esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril tollimakse maha arvamata):






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Privi Organics Limited, Mumbai | 7,5 % |

(21)

Selle põhjal on leitud järgmised esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril tollimakse maha arvamata):

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Privi Organics Limited, Mumbai

7,5 %

| (22) | Nende eksportivate tootjate puhul, kes koostööd ei teinud, võeti dumpingumarginaali kindlaksmääramisel aluseks kättesaadavad faktid vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase. Indiast pärinevat importi käsitlevate Eurostati andmete võrdlemine kahe koostööd tegeva eksportiva tootja teatatud ühendusse ekspordi mahuga näitas, et koostöö tase on kõrge (üle 80 %). Sellepärast ja kuna ükski asjaolu ei viidanud koostööst hoidunud äriühingute madalamale dumpingutasemele, peeti asjakohaseks määrata ülejäänud äriühingute, kes hoidusid uurimise käigus koostööst, dumpingumarginaal kõrgeima dumpingumarginaali tasemele, mis on kehtestatud kahe koostööd tegeva äriühingu jaoks. See lähenemisviis on kooskõlas ühenduse institutsioonide tavaga ning seda peeti vajalikuks ka selleks, et mitte soodustada koostööst hoidumist. Sellepärast arvutati dumpingu jääkmarginaaliks 7,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Nende eksportivate tootjate puhul, kes koostööd ei teinud, võeti dumpingumarginaali kindlaksmääramisel aluseks kättesaadavad faktid vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase. Indiast pärinevat importi käsitlevate Eurostati andmete võrdlemine kahe koostööd tegeva eksportiva tootja teatatud ühendusse ekspordi mahuga näitas, et koostöö tase on kõrge (üle 80 %). Sellepärast ja kuna ükski asjaolu ei viidanud koostööst hoidunud äriühingute madalamale dumpingutasemele, peeti asjakohaseks määrata ülejäänud äriühingute, kes hoidusid uurimise käigus koostööst, dumpingumarginaal kõrgeima dumpingumarginaali tasemele, mis on kehtestatud kahe koostööd tegeva äriühingu jaoks. See lähenemisviis on kooskõlas ühenduse institutsioonide tavaga ning seda peeti vajalikuks ka selleks, et mitte soodustada koostööst hoidumist. Sellepärast arvutati dumpingu jääkmarginaaliks 7,5 %.

4.   KAHJU

4.1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (23) | Ühenduses toodavad samasugust toodet viis tootjat. Seepärast käsitatakse nende viie ühenduse tootja toodangut kui ühenduse toodangut algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(23)

Ühenduses toodavad samasugust toodet viis tootjat. Seepärast käsitatakse nende viie ühenduse tootja toodangut kui ühenduse toodangut algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (24) | Kõnealusest viiest tootjast vastas küsimustikule neli. Üks vastanutest ei avaldanud kaebuse suhtes siiski sõnaselget toetust, st ta ei võtnud selle suhtes seisukohta. Seetõttu ei saanud kõnealune äriühing olla osa ühenduse tootmisharust ning seega ei käsitletud seda kahju analüüsis. Kõnealuse äriühingu olukorda võeti siiski arvesse ja uuriti ühena kahju tekkimise teguritest 5. osas – põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(24)

Kõnealusest viiest tootjast vastas küsimustikule neli. Üks vastanutest ei avaldanud kaebuse suhtes siiski sõnaselget toetust, st ta ei võtnud selle suhtes seisukohta. Seetõttu ei saanud kõnealune äriühing olla osa ühenduse tootmisharust ning seega ei käsitletud seda kahju analüüsis. Kõnealuse äriühingu olukorda võeti siiski arvesse ja uuriti ühena kahju tekkimise teguritest 5. osas – põhjuslik seos.

| (25) | Ülejäänud kolme koostööd tegeva tootja toodang moodustab üle 40 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Tuleb märkida, et üks neist oli uurimisperioodil importinud Indiast olulises koguses dihüdromürtsenooli. Import ei olnud siiski tema põhitegevus ning arvati, et ta importis vastusena oluliselt hindu madaldava dumpinguhinnaga impordi sissevoolule eelkõige selleks, et parandada oma majanduslikku olukorda ja hoida oma samasuguse toote tootmist elujõulisena. Seetõttu ei peetud asjakohaseks kõnealuse tootja väljajätmist ühenduse tootmisharu määratlusest. |
| --- | --- |

(25)

Ülejäänud kolme koostööd tegeva tootja toodang moodustab üle 40 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Tuleb märkida, et üks neist oli uurimisperioodil importinud Indiast olulises koguses dihüdromürtsenooli. Import ei olnud siiski tema põhitegevus ning arvati, et ta importis vastusena oluliselt hindu madaldava dumpinguhinnaga impordi sissevoolule eelkõige selleks, et parandada oma majanduslikku olukorda ja hoida oma samasuguse toote tootmist elujõulisena. Seetõttu ei peetud asjakohaseks kõnealuse tootja väljajätmist ühenduse tootmisharu määratlusest.

| (26) | Eelkirjeldatu põhjal arvatakse, et ühenduse tootmisharu moodustavad eespool põhjenduses 25 nimetatud kolm ühenduse tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neile viidatakse edaspidi kui „ühenduse tootmisharule”. |
| --- | --- |

(26)

Eelkirjeldatu põhjal arvatakse, et ühenduse tootmisharu moodustavad eespool põhjenduses 25 nimetatud kolm ühenduse tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neile viidatakse edaspidi kui „ühenduse tootmisharule”.

4.2.   Asjaomase ühenduse turu kindlaksmääramine

| (27) | Et teha kindlaks, kas ühenduse tootmisharu on kandnud kahju või mitte ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused ühenduse tootmisharu majanduslikud näitajad, uuriti, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist. |
| --- | --- |

(27)

Et teha kindlaks, kas ühenduse tootmisharu on kandnud kahju või mitte ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused ühenduse tootmisharu majanduslikud näitajad, uuriti, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

| (28) | Dihüdromürtsenooli kasutatakse vahesaadusena derivaatide, näiteks tetrahüdromürtsenooli ja mürtsetooli tootmiseks või lõhnade valmistamisel. Uurimisel selgus, et ühenduse tootmisharu kasutas teatud koguse oma dihüdromürtsenoolist (umbes 10 % kogu toodangumahust) siseturul eespool nimetatud eesmärkidel. Selleks viidi dihüdromürtsenooli lihtsalt ilma arvet esitamata sama äriühingu siseselt üle; seda ei viidud vabale turule, kuna tootja kasutas seda edasiseks töötlemiseks ja/või segude valmistamiseks. Kirjeldatud olukordi nimetatakse suletud turuks. |
| --- | --- |

(28)

Dihüdromürtsenooli kasutatakse vahesaadusena derivaatide, näiteks tetrahüdromürtsenooli ja mürtsetooli tootmiseks või lõhnade valmistamisel. Uurimisel selgus, et ühenduse tootmisharu kasutas teatud koguse oma dihüdromürtsenoolist (umbes 10 % kogu toodangumahust) siseturul eespool nimetatud eesmärkidel. Selleks viidi dihüdromürtsenooli lihtsalt ilma arvet esitamata sama äriühingu siseselt üle; seda ei viidud vabale turule, kuna tootja kasutas seda edasiseks töötlemiseks ja/või segude valmistamiseks. Kirjeldatud olukordi nimetatakse suletud turuks.

| (29) | Samuti müüs ühenduse tootmisharu ühenduses ja kolmandates riikides asuvatele seotud osapooltele dihüdromürtsenooli edasimüügiks või kasutuseks. Uurimise käigus tehti siiski kindlaks, et sellist müüki ei saa käsitada suletuna ehk müügina suletud turul, kuna kõnealust toodet müüdi turuhinnaga ja ostjatel oli võimalus tarnijat vabalt valida. Vastupidi, niisugust müüki tuleb käsitada müügina vabaturul. |
| --- | --- |

(29)

Samuti müüs ühenduse tootmisharu ühenduses ja kolmandates riikides asuvatele seotud osapooltele dihüdromürtsenooli edasimüügiks või kasutuseks. Uurimise käigus tehti siiski kindlaks, et sellist müüki ei saa käsitada suletuna ehk müügina suletud turul, kuna kõnealust toodet müüdi turuhinnaga ja ostjatel oli võimalus tarnijat vabalt valida. Vastupidi, niisugust müüki tuleb käsitada müügina vabaturul.

| (30) | Vahetegemine suletud ja vabaturu vahel on kahju analüüsimisel oluline, kuna omatarbeks ettenähtud toodang, kõnealusel juhul siis tootjate endi kasutuseks mõeldud tooted, ei konkureeri otseselt impordiga. Seevastu vabaturul müümiseks ettenähtud toodang osutus vaatlusaluse toote impordiga otseselt konkureerivaks. |
| --- | --- |

(30)

Vahetegemine suletud ja vabaturu vahel on kahju analüüsimisel oluline, kuna omatarbeks ettenähtud toodang, kõnealusel juhul siis tootjate endi kasutuseks mõeldud tooted, ei konkureeri otseselt impordiga. Seevastu vabaturul müümiseks ettenähtud toodang osutus vaatlusaluse toote impordiga otseselt konkureerivaks.

| (31) | Et anda ühenduse tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik pilt, koguti ja analüüsiti andmeid kogu dihüdromürtsenooliga seotud tegevuse kohta ning seejärel tehti kindlaks, kas toodang oli ette nähtud omatarbeks või vabaturul müümiseks. |
| --- | --- |

(31)

Et anda ühenduse tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik pilt, koguti ja analüüsiti andmeid kogu dihüdromürtsenooliga seotud tegevuse kohta ning seejärel tehti kindlaks, kas toodang oli ette nähtud omatarbeks või vabaturul müümiseks.

| (32) | Teatud ühenduse tootmisharu majandusnäitajate puhul, nagu müügimaht ja -hinnad ühenduse turul, turuosa, kasv, tasuvus, investeeringute tasuvus, sularahavood ning ekspordimaht ja -hinnad, leiti, et põhjaliku analüüsi ja hindamise puhul tuleb arvesse võtta vabaturul valitsevat olukorda. |
| --- | --- |

(32)

Teatud ühenduse tootmisharu majandusnäitajate puhul, nagu müügimaht ja -hinnad ühenduse turul, turuosa, kasv, tasuvus, investeeringute tasuvus, sularahavood ning ekspordimaht ja -hinnad, leiti, et põhjaliku analüüsi ja hindamise puhul tuleb arvesse võtta vabaturul valitsevat olukorda.

| (33) | Teiste majandusnäitajate puhul leiti uurimisele tuginedes siiski, et neid saab põhjalikult uurida ainult kogu vastava tootmistegevuse kohaste andmete alusel. Tootmine (nii suletud kui vabale turule), tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, tööjõukulud ja kapitali kaasamise võime sõltuvad tõepoolest tegevusest tervikuna, olenemata sellest, kas toode on ette nähtud omatarbeks või müüakse vabaturul. |
| --- | --- |

(33)

Teiste majandusnäitajate puhul leiti uurimisele tuginedes siiski, et neid saab põhjalikult uurida ainult kogu vastava tootmistegevuse kohaste andmete alusel. Tootmine (nii suletud kui vabale turule), tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, tööjõukulud ja kapitali kaasamise võime sõltuvad tõepoolest tegevusest tervikuna, olenemata sellest, kas toode on ette nähtud omatarbeks või müüakse vabaturul.

| (34) | Tuleb märkida ka, et ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote suletud turul kasutamise arengusuundumusi uuriti ühena kahju tekkimise teguritest 5. osas – põhjuslik seos, et teha kindlaks, kas see oleks võinud mõjutada nende olukorda. |
| --- | --- |

(34)

Tuleb märkida ka, et ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote suletud turul kasutamise arengusuundumusi uuriti ühena kahju tekkimise teguritest 5. osas – põhjuslik seos, et teha kindlaks, kas see oleks võinud mõjutada nende olukorda.

4.3.   Ühenduse tarbimine

| (35) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootjate omatoodangu ühenduse vabaturul müümiseks ettenähtud mahu, nende tootjate omatarbeks ettenähtud toodangu ning Eurostatilt saadud impordimahtu käsitleva teabe alusel. |
| --- | --- |

(35)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootjate omatoodangu ühenduse vabaturul müümiseks ettenähtud mahu, nende tootjate omatarbeks ettenähtud toodangu ning Eurostatilt saadud impordimahtu käsitleva teabe alusel.

| (36) | Seoses Eurostati andmetega märgitakse, et need võivad sisaldada muid tooteid peale dihüdromürtsenooli, kuna dihüdromürtsenooli deklareeritakse ex CN-koodi raames. Seetõttu võrreldi Eurostati esitatud andmeid ühenduse tootmisharu teadmistega turust. Selle tulemusel jäeti välja Jaapanist pärit import, kuna arvati, et see koosneb täielikult teistest toodetest peale dihüdromürtsenooli, sest teadaolevalt seda toodet Jaapanis ei toodeta. Muudest kolmandatest riikidest peale Jaapani pärineva impordi osas osutus Eurostati statistika küllaltki täpseks (st et nende andmed ei tundunud sisaldavat märkimisväärses koguses muid tooteid peale dihüdromürtsenooli, mis oleks pilti oluliselt moonutanud) ning seega ei kohandatud neid andmeid kahju ja põhjusliku seose analüüsi tarbeks. |
| --- | --- |

(36)

Seoses Eurostati andmetega märgitakse, et need võivad sisaldada muid tooteid peale dihüdromürtsenooli, kuna dihüdromürtsenooli deklareeritakse ex CN-koodi raames. Seetõttu võrreldi Eurostati esitatud andmeid ühenduse tootmisharu teadmistega turust. Selle tulemusel jäeti välja Jaapanist pärit import, kuna arvati, et see koosneb täielikult teistest toodetest peale dihüdromürtsenooli, sest teadaolevalt seda toodet Jaapanis ei toodeta. Muudest kolmandatest riikidest peale Jaapani pärineva impordi osas osutus Eurostati statistika küllaltki täpseks (st et nende andmed ei tundunud sisaldavat märkimisväärses koguses muid tooteid peale dihüdromürtsenooli, mis oleks pilti oluliselt moonutanud) ning seega ei kohandatud neid andmeid kahju ja põhjusliku seose analüüsi tarbeks.

| (37) | Vaatlusaluse perioodi esimesel poolel oli ühenduse dihüdromürtsenooli turg suhteliselt stabiilne. Turg hakkas kasvama 2005. aastal ning jõudis uurimisperioodil tasemele, mis oli 23 % kõrgem kui 2003. aastal, s.o umbes 4 400 000 kilogrammini. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (kg) | 3 586 447 | 3 571 795 | 3 819 904 | 4 409 093 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 107 | 123 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule, muudelt ühenduse tootjatelt saadud teave, Eurostat. |

(37)

Vaatlusaluse perioodi esimesel poolel oli ühenduse dihüdromürtsenooli turg suhteliselt stabiilne. Turg hakkas kasvama 2005. aastal ning jõudis uurimisperioodil tasemele, mis oli 23 % kõrgem kui 2003. aastal, s.o umbes 4 400 000 kilogrammini.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tarbimine (kg)

3 586 447

3 571 795

3 819 904

4 409 093

Indeks: 2003 = 100

100

100

107

123

Allikas: ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule, muudelt ühenduse tootjatelt saadud teave, Eurostat.

4.4.   Import asjaomasest riigist

4.4.1.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega impordi maht, hind ja turuosa

| (38) | Vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga ühendusse impordi maht suurenes 2004. aastal järsult, s.o üle 1 600 %. Seejärel kasv peaaegu kahekordistus 2005. aastal, enne kui see uurimisperioodil aeglustus, olles 2 963 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses, s.o umbes 730 000 kilogrammi uurimisperioodil, võrreldes 25 000 kilogrammiga 2003. aastal. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (kg) | 24 900 | 430 600 | 751 800 | 762 600 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 1 729 | 3 019 | 3 063 |
| Allikas: Eurostat. |

(38)

Vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga ühendusse impordi maht suurenes 2004. aastal järsult, s.o üle 1 600 %. Seejärel kasv peaaegu kahekordistus 2005. aastal, enne kui see uurimisperioodil aeglustus, olles 2 963 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses, s.o umbes 730 000 kilogrammi uurimisperioodil, võrreldes 25 000 kilogrammiga 2003. aastal.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Import (kg)

24 900

430 600

751 800

762 600

Indeks: 2003 = 100

100

1 729

3 019

3 063

Allikas: Eurostat.

| (39) | Keskmine impordihind langes 2004. aastal peaaegu 20 %, tõusis 2005. aastal oma esialgsele tasemele ja kerkis uurimisperioodil 11 %. Nagu allpool esitatud põhjendustest 41 ja 42 selgub, olid impordihinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine impordihind (eurot/kg) | 3,45 | 2,79 | 3,45 | 3,81 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 81 | 100 | 111 |
| Allikas: Eurostat. |

(39)

Keskmine impordihind langes 2004. aastal peaaegu 20 %, tõusis 2005. aastal oma esialgsele tasemele ja kerkis uurimisperioodil 11 %. Nagu allpool esitatud põhjendustest 41 ja 42 selgub, olid impordihinnad uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Keskmine impordihind (eurot/kg)

3,45

2,79

3,45

3,81

Indeks: 2003 = 100

100

81

100

111

Allikas: Eurostat.

| (40) | Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 17 %, s.o 0,7 %-lt 2003. aastal 17,3 %-ni uurimisperioodil. Oluline turuosa saavutati 2004. aastal kooskõlas eespool kirjeldatud impordimahtude järsu kasvu ja stabiilse ühenduse tarbimisega. Uurimisperioodil vähenes India eksportijate turuosa absoluutarvudes väljendatuna 2,4 %, hoolimata müügimahtude kasvust. Kui aga pidada meeles, et ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil ainult 23 %, on ilmne, et Indiast pärit dumpinguhinnaga import ühenduse turule kasvas kõnealusel perioodil palju rohkem. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 0,7 % | 12,1 % | 19,7 % | 17,3 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 1 736 | 2 835 | 2 491 |
| Allikas: Eurostat. |

(40)

Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 17 %, s.o 0,7 %-lt 2003. aastal 17,3 %-ni uurimisperioodil. Oluline turuosa saavutati 2004. aastal kooskõlas eespool kirjeldatud impordimahtude järsu kasvu ja stabiilse ühenduse tarbimisega. Uurimisperioodil vähenes India eksportijate turuosa absoluutarvudes väljendatuna 2,4 %, hoolimata müügimahtude kasvust. Kui aga pidada meeles, et ühenduse tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil ainult 23 %, on ilmne, et Indiast pärit dumpinguhinnaga import ühenduse turule kasvas kõnealusel perioodil palju rohkem.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Turuosa

0,7 %

12,1 %

19,7 %

17,3 %

Indeks: 2003 = 100

100

1 736

2 835

2 491

Allikas: Eurostat.

4.4.2.   Hinna allalöömine

| (41) | Hinna allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi uurimisperioodil koostööd tegevate eksportivate tootjate impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega otseselt võrreldavate tooteliikide (määratud puhtuse alusel) kaalutud keskmiste põhjal. Ühenduse tootmisharu hinnad kohandati tehasest hankimise tasandiga ning võrreldi impordi CIF-hindadega ühenduse piiril koos tollimaksudega. Neid hindu võrreldi sama kaubandusliku tasandi tehingute puhul, vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatuna, ning pärast hinnaalanduste ja -vähenduste mahaarvamist. |
| --- | --- |

(41)

Hinna allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi uurimisperioodil koostööd tegevate eksportivate tootjate impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega otseselt võrreldavate tooteliikide (määratud puhtuse alusel) kaalutud keskmiste põhjal. Ühenduse tootmisharu hinnad kohandati tehasest hankimise tasandiga ning võrreldi impordi CIF-hindadega ühenduse piiril koos tollimaksudega. Neid hindu võrreldi sama kaubandusliku tasandi tehingute puhul, vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatuna, ning pärast hinnaalanduste ja -vähenduste mahaarvamist.

| (42) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate hindade põhjal tuvastatud hinna allalöömismarginaalid, mida väljendati ühenduse tootmisharu hindade protsendimäärana, olid 5,8 % ja 7,4 %. |
| --- | --- |

(42)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate hindade põhjal tuvastatud hinna allalöömismarginaalid, mida väljendati ühenduse tootmisharu hindade protsendimäärana, olid 5,8 % ja 7,4 %.

4.5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (43) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

| (44) | Tuleb märkida, et kahju analüüsimisel tuli arvesse võtta samasuguse toote omatarbeks kasutuse olemasolu ühenduse tootmisharus. Seega uuriti teatud kahjunäitajaid, keskendudes vabaturul valitsevale olukorrale, samal ajal kui teatavaid teisi näitajaid sai põhjalikult uurida ainult kogu vastava tootmistegevuse kohaste andmete alusel (vaata põhjendusi 27 kuni 34). |
| --- | --- |

(44)

Tuleb märkida, et kahju analüüsimisel tuli arvesse võtta samasuguse toote omatarbeks kasutuse olemasolu ühenduse tootmisharus. Seega uuriti teatud kahjunäitajaid, keskendudes vabaturul valitsevale olukorrale, samal ajal kui teatavaid teisi näitajaid sai põhjalikult uurida ainult kogu vastava tootmistegevuse kohaste andmete alusel (vaata põhjendusi 27 kuni 34).

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (45) | Vaatlusalusel perioodil suurenes ühenduse tootmisharu samasuguse toote tootmine 6 %. Täpsemalt püsis see 2004. aastal stabiilsena, tõusis pisut (2 %) 2005. aastal ning uurimisperioodil veel 4 %. Kuna tootmisvõimsus jäi stabiilseks, on selle rakendamine suurenenud tootmismahtude juures mõnevõrra paranenud. Uurimisperioodil rakendati võimsust 73 % ulatuses. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (kg) | 2 212 266 | 2 210 328 | 2 265 113 | 2 350 588 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Tootmisvõimsus (kg) | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 69 % | 69 % | 71 % | 73 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(45)

Vaatlusalusel perioodil suurenes ühenduse tootmisharu samasuguse toote tootmine 6 %. Täpsemalt püsis see 2004. aastal stabiilsena, tõusis pisut (2 %) 2005. aastal ning uurimisperioodil veel 4 %. Kuna tootmisvõimsus jäi stabiilseks, on selle rakendamine suurenenud tootmismahtude juures mõnevõrra paranenud. Uurimisperioodil rakendati võimsust 73 % ulatuses.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tootmine (kg)

2 212 266

2 210 328

2 265 113

2 350 588

Indeks: 2003 = 100

100

100

102

106

Tootmisvõimsus (kg)

3 210 000

3 210 000

3 210 000

3 210 000

Indeks: 2003 = 100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine

69 %

69 %

71 %

73 %

Indeks: 2003 = 100

100

100

102

106

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

b)   Varud

| (46) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel on toimunud varude kogukasv. 2004. aasta kõrgpunkt langeb kokku põhjenduses 47 kirjeldatud äkilise müügilangusega. Uurimisperioodil oli varude maht 8 % suurem kui 2003. aastal. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (kg) | 118 204 | 222 907 | 166 724 | 127 440 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 189 | 141 | 108 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(46)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahel on toimunud varude kogukasv. 2004. aasta kõrgpunkt langeb kokku põhjenduses 47 kirjeldatud äkilise müügilangusega. Uurimisperioodil oli varude maht 8 % suurem kui 2003. aastal.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Varud (kg)

118 204

222 907

166 724

127 440

Indeks: 2003 = 100

100

189

141

108

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

c)   Müügimaht, müügihind ja turuosa

| (47) | Ühenduse tootmisharu toodangu müük ühenduse turul vähenes 2004. aastal ootamatult 7 %. 2005. aastal taastus see pisut, jõudes algsest tasemest veidi kõrgemale ja kasvas uurimisperioodil veel 19 %. Arvestades aga 2005. aastal ja uurimisperioodil toimunud tarbimise kasvu (vaata põhjendust 37), ei tugevdanud ühenduse tootmisharu oma turupositsiooni. Vastupidi, ühenduse tootmisharu suutis vaevu säilitada oma turuosa. Ühenduse toodangu keskmised müügihinnad kajastasid turu arengut. Need langesid 2004. aastal järsult, s.o 22 %, seejärel 2005. aastal veel 10 % ning jäid uurimisperioodil enam-vähem stabiilseks. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük EÜs (kg) | 1 233 633 | 1 147 959 | 1 274 430 | 1 506 740 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 93 | 103 | 122 |
| Turuosa | 34,4 % | 32,1 % | 33,4 % | 34,2 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 93 | 97 | 99 |
| Müügihind (eurot/kg) | 4,55 | 3,55 | 3,09 | 3,15 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 78 | 68 | 69 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(47)

Ühenduse tootmisharu toodangu müük ühenduse turul vähenes 2004. aastal ootamatult 7 %. 2005. aastal taastus see pisut, jõudes algsest tasemest veidi kõrgemale ja kasvas uurimisperioodil veel 19 %. Arvestades aga 2005. aastal ja uurimisperioodil toimunud tarbimise kasvu (vaata põhjendust 37), ei tugevdanud ühenduse tootmisharu oma turupositsiooni. Vastupidi, ühenduse tootmisharu suutis vaevu säilitada oma turuosa. Ühenduse toodangu keskmised müügihinnad kajastasid turu arengut. Need langesid 2004. aastal järsult, s.o 22 %, seejärel 2005. aastal veel 10 % ning jäid uurimisperioodil enam-vähem stabiilseks.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Müük EÜs (kg)

1 233 633

1 147 959

1 274 430

1 506 740

Indeks: 2003 = 100

100

93

103

122

Turuosa

34,4 %

32,1 %

33,4 %

34,2 %

Indeks: 2003 = 100

100

93

97

99

Müügihind (eurot/kg)

4,55

3,55

3,09

3,15

Indeks: 2003 = 100

100

78

68

69

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

d)   Tasuvus

| (48) | Ühenduse tootmisharu tasuvus halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Kui 2003. aastal oli kasumimarginaal 12,3 %, siis 2004. aastal hakkas ühenduse tootmisharu vabaturule müügiks ettenähtud samasuguse toote tootmisel oluliselt kahjumit kandma, mis vastas eespool kirjeldatud müügimahtude ja -hindade vähenemisele. 2005. aastal kahjumimarginaal kahekordistus ning uurimisperioodil kandis ühenduse tootmisharu peaaegu 17 % kahjumit. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | 12,3 % | –7,5 % | –15,8 % | –16,9 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | –60 | – 128 | – 137 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(48)

Ühenduse tootmisharu tasuvus halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Kui 2003. aastal oli kasumimarginaal 12,3 %, siis 2004. aastal hakkas ühenduse tootmisharu vabaturule müügiks ettenähtud samasuguse toote tootmisel oluliselt kahjumit kandma, mis vastas eespool kirjeldatud müügimahtude ja -hindade vähenemisele. 2005. aastal kahjumimarginaal kahekordistus ning uurimisperioodil kandis ühenduse tootmisharu peaaegu 17 % kahjumit.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Maksueelne kasumimarginaal

12,3 %

–7,5 %

–15,8 %

–16,9 %

Indeks: 2003 = 100

100

–60

– 128

– 137

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

e)   Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (49) | Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil märgatavalt, ulatudes uurimisperioodil vaid 7 %-ni 2003. aasta tasemest, mis kajastab asjaolu, et tootmisharu kasutab juba tänapäevaseid seadmeid. Nagu põhjenduses 45 esitatud tabelist selgub, ei investeeritud tootmisvõimsusesse, kuigi dihüdromürtsenooli turult oodati kasvusuundumuse jätkumist. Investeeringutasuvus väljendatuna ühenduse tootmisharu puhaskasumi või -kahjumina ja selle investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena arenes kooskõlas investeeringute ning kasumi- ja kahjumimarginaalidega. Täpsemalt vähenes see 13,7 %-lt 2003. aastal – 26,9 %-le uurimisperioodil. Samamoodi on ka ühenduse tootmisharu rahavood oluliselt halvenenud. 1 300 000 euro suurune sularaha sissevool 2003. aastal muutus enam kui 60 000 euro suuruseks väljavooks uurimisperioodil. Kõik need näitajad kinnitavad selgelt ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimetust. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 221 210 | 44 605 | 23 435 | 16 481 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 20 | 11 | 7 |
| Investeeringutasuvus | 13,7 % | –7,1 % | –17,3 % | –26,9 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | –52 | – 127 | – 197 |
| Sularahavoog (eurodes) | 1 328 345 | –48 093 | 164 355 | –61 724 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | –4 | 12 | –5 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(49)

Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil märgatavalt, ulatudes uurimisperioodil vaid 7 %-ni 2003. aasta tasemest, mis kajastab asjaolu, et tootmisharu kasutab juba tänapäevaseid seadmeid. Nagu põhjenduses 45 esitatud tabelist selgub, ei investeeritud tootmisvõimsusesse, kuigi dihüdromürtsenooli turult oodati kasvusuundumuse jätkumist. Investeeringutasuvus väljendatuna ühenduse tootmisharu puhaskasumi või -kahjumina ja selle investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena arenes kooskõlas investeeringute ning kasumi- ja kahjumimarginaalidega. Täpsemalt vähenes see 13,7 %-lt 2003. aastal – 26,9 %-le uurimisperioodil. Samamoodi on ka ühenduse tootmisharu rahavood oluliselt halvenenud. 1 300 000 euro suurune sularaha sissevool 2003. aastal muutus enam kui 60 000 euro suuruseks väljavooks uurimisperioodil. Kõik need näitajad kinnitavad selgelt ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimetust.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

221 210

44 605

23 435

16 481

Indeks: 2003 = 100

100

20

11

7

Investeeringutasuvus

13,7 %

–7,1 %

–17,3 %

–26,9 %

Indeks: 2003 = 100

100

–52

– 127

– 197

Sularahavoog (eurodes)

1 328 345

–48 093

164 355

–61 724

Indeks: 2003 = 100

100

–4

12

–5

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

f)   Kasv

| (50) | Ühenduse tootmisharu säilitas oma turuosa oluliste kahjumite hinnaga, millega kaasnes muu hulgas ka sularaha väljavoog. Seega järeldatakse, et ühenduse tootmisharu ei saanud kasu saada turu kasvust. |
| --- | --- |

(50)

Ühenduse tootmisharu säilitas oma turuosa oluliste kahjumite hinnaga, millega kaasnes muu hulgas ka sularaha väljavoog. Seega järeldatakse, et ühenduse tootmisharu ei saanud kasu saada turu kasvust.

g)   Tööhõive, tootlikkus ja palgad

| (51) | Samasugust toodet valmistava ühenduse tootmisharu töötajate arv on vähenenud hoolimata tootmise kasvust (vaata põhjendust 45). Uurimisperioodil oli tööhõive 15 % madalam kui 2003. aastal. Tööjõu kogukulu on sellest hoolimata suurenenud. Täpsemalt kasvas see 2004. aastal 13 %, jäädes 2005. aastal enam-vähem samale tasemele ning vähenes uurimisperioodil mõnevõrra tasemeni, mis on 6 % suurem kui 2003. aastal. Keskmine tööjõukulu kasvas vaatlusalusel perioodil 24 %. See kasv tulenes inflatsioonist (mis oli 2004. ja 2005. aastal Hispaanias umbes 3 %) ning muutustest tööhõive struktuuris (kvalifitseeritud tööjõu suurem osakaal). Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta aastas kasvas alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini 24 %. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 44,2 | 43,7 | 39,8 | 37,7 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 99 | 90 | 85 |
| Tööjõukulud (eurodes) | 1 401 693 | 1 580 371 | 1 554 698 | 1 480 157 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 113 | 111 | 106 |
| Keskmine tööjõukulu (eurodes) | 31 741 | 36 206 | 39 033 | 39 282 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 114 | 123 | 124 |
| Tootlikkus (kg töötaja kohta) | 64 329 | 65 588 | 72 904 | 79 546 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 102 | 113 | 124 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(51)

Samasugust toodet valmistava ühenduse tootmisharu töötajate arv on vähenenud hoolimata tootmise kasvust (vaata põhjendust 45). Uurimisperioodil oli tööhõive 15 % madalam kui 2003. aastal. Tööjõu kogukulu on sellest hoolimata suurenenud. Täpsemalt kasvas see 2004. aastal 13 %, jäädes 2005. aastal enam-vähem samale tasemele ning vähenes uurimisperioodil mõnevõrra tasemeni, mis on 6 % suurem kui 2003. aastal. Keskmine tööjõukulu kasvas vaatlusalusel perioodil 24 %. See kasv tulenes inflatsioonist (mis oli 2004. ja 2005. aastal Hispaanias umbes 3 %) ning muutustest tööhõive struktuuris (kvalifitseeritud tööjõu suurem osakaal). Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta aastas kasvas alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini 24 %.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tööhõive

44,2

43,7

39,8

37,7

Indeks: 2003 = 100

100

99

90

85

Tööjõukulud (eurodes)

1 401 693

1 580 371

1 554 698

1 480 157

Indeks: 2003 = 100

100

113

111

106

Keskmine tööjõukulu (eurodes)

31 741

36 206

39 033

39 282

Indeks: 2003 = 100

100

114

123

124

Tootlikkus (kg töötaja kohta)

64 329

65 588

72 904

79 546

Indeks: 2003 = 100

100

102

113

124

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

h)   Dumpingu suurus, toibumine varasemast dumpingust või subsideerimisest

| (52) | Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(52)

Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule pidada tähtsusetuks.

| (53) | Peale selle puudusid viited sellele, et ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodi ajal toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest. |
| --- | --- |

(53)

Peale selle puudusid viited sellele, et ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodi ajal toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest.

4.6.   Järeldus kahju kohta

| (54) | Vaatlusaluse perioodi vältel kasvas järsult madala dumpinguhinnaga import Indiast. Mahu osas kasvas ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga import peaaegu 3 000 %. Turuosa silmas pidades oli uurimisperioodil kõnealuse impordi osa ühenduse dihüdromürtsenooli turust üle 17 % võrreldes vaid 0,7 %-ga 2003. aastal. |
| --- | --- |

(54)

Vaatlusaluse perioodi vältel kasvas järsult madala dumpinguhinnaga import Indiast. Mahu osas kasvas ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga import peaaegu 3 000 %. Turuosa silmas pidades oli uurimisperioodil kõnealuse impordi osa ühenduse dihüdromürtsenooli turust üle 17 % võrreldes vaid 0,7 %-ga 2003. aastal.

| (55) | Hoolimata ühenduse dihüdromürtsenooli tarbimise 23 % suurenemisest vaatlusalusel perioodil, suutis ühenduse tootmisharu saavutada uurimisperioodil ainult sama osa ühenduse turust, mis tal oli 2003. aastal, ning seda eelkõige tänu oma toodangu müügi kasvule 2005. aastal ja uurimisperioodil. Kuid nagu ühenduse tootmisharu majandusnäitajate eelneval analüüsimisel selgus, suudeti seda saavutada ainult suurte kahjumite, investeeringutasuvuse ning sularaha väljavoo hinnaga. Kahju kannatati eelkõige ühenduse tootmisharu hindade olulise languse näol, mis avaldas nende äriühingute majanduslikule olukorrale otseselt olulist negatiivset mõju. Täpsemalt langesid ühenduse tootmisharu hinnad 4,55 miljonilt eurolt 2003. aastal 3,15 miljonile eurole uurimisperioodil. Selle langusega ei kaasnenud vastavat tootmiskulude alanemist. Seetõttu kandis ühenduse tootmisharu 2004. aastal kahjumit ning tema dihüdromürtsenooli müümisest ühenduse turul saadav kahjum kasvas veelgi 2005. aastal ja uurimisperioodil, mil müügitulu kattis vaevalt ühenduse tootmisharu püsikulusid. Selline olukord ei püsi ilmselt pikka aega. |
| --- | --- |

(55)

Hoolimata ühenduse dihüdromürtsenooli tarbimise 23 % suurenemisest vaatlusalusel perioodil, suutis ühenduse tootmisharu saavutada uurimisperioodil ainult sama osa ühenduse turust, mis tal oli 2003. aastal, ning seda eelkõige tänu oma toodangu müügi kasvule 2005. aastal ja uurimisperioodil. Kuid nagu ühenduse tootmisharu majandusnäitajate eelneval analüüsimisel selgus, suudeti seda saavutada ainult suurte kahjumite, investeeringutasuvuse ning sularaha väljavoo hinnaga. Kahju kannatati eelkõige ühenduse tootmisharu hindade olulise languse näol, mis avaldas nende äriühingute majanduslikule olukorrale otseselt olulist negatiivset mõju. Täpsemalt langesid ühenduse tootmisharu hinnad 4,55 miljonilt eurolt 2003. aastal 3,15 miljonile eurole uurimisperioodil. Selle langusega ei kaasnenud vastavat tootmiskulude alanemist. Seetõttu kandis ühenduse tootmisharu 2004. aastal kahjumit ning tema dihüdromürtsenooli müümisest ühenduse turul saadav kahjum kasvas veelgi 2005. aastal ja uurimisperioodil, mil müügitulu kattis vaevalt ühenduse tootmisharu püsikulusid. Selline olukord ei püsi ilmselt pikka aega.

| (56) | Kõiki kirjeldatud tegureid arvesse võttes leiti esialgu, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Kõiki kirjeldatud tegureid arvesse võttes leiti esialgu, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Sissejuhatus

| (57) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud materiaalset kahju, mida kannatas ühenduse tootmisharu. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(57)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud materiaalset kahju, mida kannatas ühenduse tootmisharu. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (58) | Esiteks tuleks meeles pidada uurimisel selgunud tõsiasja, et Indiast imporditud dihüdromürtsenool konkureerib otseselt ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud dihüdromürtsenooliga, kuna kõnealused tooted on oma keemiliste põhiomaduste poolest sarnased, omavahel vastastikku asendatavad ja neid turustatakse samade turustamiskanalite kaudu. |
| --- | --- |

(58)

Esiteks tuleks meeles pidada uurimisel selgunud tõsiasja, et Indiast imporditud dihüdromürtsenool konkureerib otseselt ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud dihüdromürtsenooliga, kuna kõnealused tooted on oma keemiliste põhiomaduste poolest sarnased, omavahel vastastikku asendatavad ja neid turustatakse samade turustamiskanalite kaudu.

| (59) | Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (peaaegu 3 000 %) ja ühenduse turuosa (peaaegu 17 %) suurenesid märkimisväärselt samaaegselt ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. See halvenemine tähendas muu hulgas ühenduse tootmisharu hinnataseme langust, mis tõi kaasa tootmisharu finantstulemuste halvenemise samal perioodil. Dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu hinnad alla oluliste marginaalide võrra ning seega on mõistlik järeldada, et import põhjustas hindade allasurumise, mis tõi kaasa ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise. |
| --- | --- |

(59)

Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (peaaegu 3 000 %) ja ühenduse turuosa (peaaegu 17 %) suurenesid märkimisväärselt samaaegselt ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. See halvenemine tähendas muu hulgas ühenduse tootmisharu hinnataseme langust, mis tõi kaasa tootmisharu finantstulemuste halvenemise samal perioodil. Dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu hinnad alla oluliste marginaalide võrra ning seega on mõistlik järeldada, et import põhjustas hindade allasurumise, mis tõi kaasa ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise.

| (60) | Üks osapool väitis, et mitu India vaatlusaluse toote tootjat on selle toote tootmise lõpetanud ning vähendanud seega vaatlusaluse toote tootmisvõimsust Indias. Nimetatud osapool järeldas, et sel põhjusel ei kujuta Indiast pärit import endast ohtu ühenduse tootmisharule. Seoses sellega leidis uurimise käigus kinnitust, et mõni põhjenduses 2 osutatud kaebuses nimetatud tootja lõpetas uurimisperioodil dihüdromürtsenooli tootmise. Kuid tuvastati ka, et loodud on uusi tootmisvõimsusi. 2005. aastal alustas dihüdromürtsenooli tootmist vähemalt üks uus India tootja. Seetõttu tuleks see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(60)

Üks osapool väitis, et mitu India vaatlusaluse toote tootjat on selle toote tootmise lõpetanud ning vähendanud seega vaatlusaluse toote tootmisvõimsust Indias. Nimetatud osapool järeldas, et sel põhjusel ei kujuta Indiast pärit import endast ohtu ühenduse tootmisharule. Seoses sellega leidis uurimise käigus kinnitust, et mõni põhjenduses 2 osutatud kaebuses nimetatud tootja lõpetas uurimisperioodil dihüdromürtsenooli tootmise. Kuid tuvastati ka, et loodud on uusi tootmisvõimsusi. 2005. aastal alustas dihüdromürtsenooli tootmist vähemalt üks uus India tootja. Seetõttu tuleks see väide tagasi lükata.

| (61) | Pidades silmas selgelt kindlakstehtud ajalist kokkulangevust ühelt poolt ühenduse tootmisharu hindu oluliselt alla löönud dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu ja teiselt poolt ühenduse tootmisharu hinnasurutise ja majandusliku olukorra halvenemise vahel, järeldati esialgu, et dumpinguhinnaga import mängis ühenduse tootmisharule kahju tekitamises otsustavat rolli. |
| --- | --- |

(61)

Pidades silmas selgelt kindlakstehtud ajalist kokkulangevust ühelt poolt ühenduse tootmisharu hindu oluliselt alla löönud dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu ja teiselt poolt ühenduse tootmisharu hinnasurutise ja majandusliku olukorra halvenemise vahel, järeldati esialgu, et dumpinguhinnaga import mängis ühenduse tootmisharule kahju tekitamises otsustavat rolli.

5.3.   Muude tegurite mõjud

5.3.1.   Teiste ühenduse tootjate tegevus

| (62) | Nagu on märgitud eespool põhjendustes 23 kuni 26, on ühenduses viis samasuguse toote tootjat; kahte neist ei käsitata ühenduse tootmisharuna. Nende kahe äriühingu müügimahu ja turuosa arengut analüüsitakse allpool. Konfidentsiaalsusnõuete tõttu ei saa tegelikke arve avaldada. Seetõttu esitatakse siin ainult suhtarvud. |
| --- | --- |

(62)

Nagu on märgitud eespool põhjendustes 23 kuni 26, on ühenduses viis samasuguse toote tootjat; kahte neist ei käsitata ühenduse tootmisharuna. Nende kahe äriühingu müügimahu ja turuosa arengut analüüsitakse allpool. Konfidentsiaalsusnõuete tõttu ei saa tegelikke arve avaldada. Seetõttu esitatakse siin ainult suhtarvud.

| (63) | Teiste ühenduse tootjate toodetud dihüdromürtsenooli müük langes vaatlusalusel perioodil 12 %. Vastav turuosa vähenes turu samaaegse kasvu tõttu veelgi rohkem, s.o 28 %. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük EÜs (kg)
  Indeks: 2003 = 100 | 100 | 89 | 88 | 88 |
| Turuosa
  Indeks: 2003 = 100 | 100 | 90 | 83 | 72 |
| Allikas: teistelt ühenduse tootjatelt kogutud teave. |

(63)

Teiste ühenduse tootjate toodetud dihüdromürtsenooli müük langes vaatlusalusel perioodil 12 %. Vastav turuosa vähenes turu samaaegse kasvu tõttu veelgi rohkem, s.o 28 %.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Müük EÜs (kg)

Indeks: 2003 = 100

100

89

88

88

Turuosa

Indeks: 2003 = 100

100

90

83

72

Allikas: teistelt ühenduse tootjatelt kogutud teave.

| (64) | Eelöeldut arvesse võttes järeldati esialgu, et kahe ülejäänud ühenduse tootja tegevus ei tekitanud ühenduse tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(64)

Eelöeldut arvesse võttes järeldati esialgu, et kahe ülejäänud ühenduse tootja tegevus ei tekitanud ühenduse tootmisharule kahju.

5.3.2.   Ühenduse tootmisharu sisene kasutus

| (65) | Nagu on märgitud eespool põhjendustes 27 kuni 34, hõlmab ühenduse tootmisharu samasuguse tootega seotud tegevus muu hulgas selle oma tarbeks kasutust derivaatide ja/või parfüümi koostisosade valmistamiseks. Nagu kõnealustes põhjendustes täiendavalt selgitati, peeti asjakohaseks jätta ühenduse tootmisharu sisene kasutus kahjunäitajate (põhjalikust) analüüsist välja ja uurida seda teiste tegurite, s.o teiste ühenduse tootmisharule kahju tekitanud tegurite raames. |
| --- | --- |

(65)

Nagu on märgitud eespool põhjendustes 27 kuni 34, hõlmab ühenduse tootmisharu samasuguse tootega seotud tegevus muu hulgas selle oma tarbeks kasutust derivaatide ja/või parfüümi koostisosade valmistamiseks. Nagu kõnealustes põhjendustes täiendavalt selgitati, peeti asjakohaseks jätta ühenduse tootmisharu sisene kasutus kahjunäitajate (põhjalikust) analüüsist välja ja uurida seda teiste tegurite, s.o teiste ühenduse tootmisharule kahju tekitanud tegurite raames.

| (66) | Ühenduse tootmisharu sisene kasutus vähenes mõnevõrra vaatlusalusel perioodil. Täpsemalt vähenes see 2004. aastal 14 % ning 2005. aastal veel 14 %. See toimus enne kasvu uurimisperioodil umbes 240 000 kilogrammini, mis on 2003. aasta tasemest siiski 5 % vähem. Suhteliselt väljendatuna moodustas sisekasutus kogu toodangumahust umbes 10 %, v.a 2005. aastal, kui see langes 8 %-ni. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisekasutus (kg) | 249 809 | 215 100 | 179 954 | 236 323 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 86 | 72 | 95 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(66)

Ühenduse tootmisharu sisene kasutus vähenes mõnevõrra vaatlusalusel perioodil. Täpsemalt vähenes see 2004. aastal 14 % ning 2005. aastal veel 14 %. See toimus enne kasvu uurimisperioodil umbes 240 000 kilogrammini, mis on 2003. aasta tasemest siiski 5 % vähem. Suhteliselt väljendatuna moodustas sisekasutus kogu toodangumahust umbes 10 %, v.a 2005. aastal, kui see langes 8 %-ni.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Sisekasutus (kg)

249 809

215 100

179 954

236 323

Indeks: 2003 = 100

100

86

72

95

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (67) | Pidades silmas eespool kirjeldatut ning asjaolu, et sisekasutus moodustab ühenduse toodangust ainult umbes 10 %, järeldati esialgu, et selline areng ei saanud tekitada ühenduse tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(67)

Pidades silmas eespool kirjeldatut ning asjaolu, et sisekasutus moodustab ühenduse toodangust ainult umbes 10 %, järeldati esialgu, et selline areng ei saanud tekitada ühenduse tootmisharule olulist kahju.

5.3.3.   Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus

| (68) | Ühenduse tootmisharu ekspordimaht suurenes pisut vaatlusalusel perioodil. Ekspordimaht kasvas 2004. aastal 8 % ning 2005. aastal veel 12 % ning langes seejärel uurimisperioodil tasemele, mis oli 4 % kõrgem kui 2003. aastal. Ühikuhinnad langesid alljärgneva tabeli kohaselt 26 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. Tuleb siiski märkida, et ekspordihinnad alanesid aeglasemalt kui ühenduse müügihinnad ning nende absoluutne tase jäi viimasest kõrgemale. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ toodangu eksport (ühikud) | 743 445 | 803 219 | 890 242 | 774 802 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 108 | 120 | 104 |
| Eksporthind (eurot/ühik) | 4,55 | 4,05 | 3,57 | 3,36 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 89 | 79 | 74 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(68)

Ühenduse tootmisharu ekspordimaht suurenes pisut vaatlusalusel perioodil. Ekspordimaht kasvas 2004. aastal 8 % ning 2005. aastal veel 12 % ning langes seejärel uurimisperioodil tasemele, mis oli 4 % kõrgem kui 2003. aastal. Ühikuhinnad langesid alljärgneva tabeli kohaselt 26 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. Tuleb siiski märkida, et ekspordihinnad alanesid aeglasemalt kui ühenduse müügihinnad ning nende absoluutne tase jäi viimasest kõrgemale.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

EÜ toodangu eksport (ühikud)

743 445

803 219

890 242

774 802

Indeks: 2003 = 100

100

108

120

104

Eksporthind (eurot/ühik)

4,55

4,05

3,57

3,36

Indeks: 2003 = 100

100

89

79

74

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (69) | Eespool kirjeldatut silmas pidades võib esialgu järeldada, et ühenduse tootmisharu eksport ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalsele kahjule. |
| --- | --- |

(69)

Eespool kirjeldatut silmas pidades võib esialgu järeldada, et ühenduse tootmisharu eksport ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalsele kahjule.

5.3.4.   Muudest kolmandatest riikidest pärit import

| (70) | Uuriti ka importi muudest kolmandatest riikidest peale India. Siinkohal tuleks meenutada, et Eurostati andmeid Jaapanist pärit impordi kohta ei võetud põhjenduses 36 kirjeldatud põhjustel arvesse. Muid kohandusi Eurostati andmetesse kõnealuse uurimise tarbeks ei tehtud. |
| --- | --- |

(70)

Uuriti ka importi muudest kolmandatest riikidest peale India. Siinkohal tuleks meenutada, et Eurostati andmeid Jaapanist pärit impordi kohta ei võetud põhjenduses 36 kirjeldatud põhjustel arvesse. Muid kohandusi Eurostati andmetesse kõnealuse uurimise tarbeks ei tehtud.

| (71) | Nagu alljärgnevast tabelist nähtub, vähenes vaatlusalusel perioodil muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi maht. Pärast 2004. ja 2005. aasta madalseisu saavutas see uurimisperioodil taas taseme, mis oli 4 % madalam kui 2003. aastal. See areng toimus ajaliselt koos kõnealuse impordi hindade tõusuga 2004. ja 2005. aastal ning sellele järgnenud hinnalangusega uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi absoluutne hinnatase jäi Indiast pärit impordi hindadest kogu vaatlusaluse perioodi vältel oluliselt kõrgemale (vaata põhjendust 39). Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi osa ühenduse turul arenes kooskõlas selle mahuga ja turu kasvuga; 2003. aastast uurimisperioodini vähenes see 22 %. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (kg) | 935 800 | 756 200 | 606 700 | 895 100 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 81 | 65 | 96 |
| Impordi keskmine hind (eurot/kg) | 4,04 | 4,79 | 4,75 | 4,08 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 119 | 118 | 101 |
| Turuosa | 26 % | 21 % | 16 % | 20 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 81 | 61 | 78 |
| Allikas: Eurostat. |

(71)

Nagu alljärgnevast tabelist nähtub, vähenes vaatlusalusel perioodil muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi maht. Pärast 2004. ja 2005. aasta madalseisu saavutas see uurimisperioodil taas taseme, mis oli 4 % madalam kui 2003. aastal. See areng toimus ajaliselt koos kõnealuse impordi hindade tõusuga 2004. ja 2005. aastal ning sellele järgnenud hinnalangusega uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi absoluutne hinnatase jäi Indiast pärit impordi hindadest kogu vaatlusaluse perioodi vältel oluliselt kõrgemale (vaata põhjendust 39). Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi osa ühenduse turul arenes kooskõlas selle mahuga ja turu kasvuga; 2003. aastast uurimisperioodini vähenes see 22 %.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Import (kg)

935 800

756 200

606 700

895 100

Indeks: 2003 = 100

100

81

65

96

Impordi keskmine hind (eurot/kg)

4,04

4,79

4,75

4,08

Indeks: 2003 = 100

100

119

118

101

Turuosa

26 %

21 %

16 %

20 %

Indeks: 2003 = 100

100

81

61

78

Allikas: Eurostat.

| (72) | Eelkirjeldatud silmas pidades järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest peale India pärit import ei tekitanud ühenduse tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(72)

Eelkirjeldatud silmas pidades järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest peale India pärit import ei tekitanud ühenduse tootmisharule kahju.

5.3.5.   Kahju on ise põhjustatud

| (73) | Üks osapool väitis, et kahju oli ise põhjustatud, kuna kaebajad sõltuvad samasuguse toote tootmisel peamiste toorainete impordist ning ei konkureeri seetõttu teiste ühenduse tootjatega ega isegi globaalselt. Seoses sellega ei tuvastatud uurimise käigus mingeid olulisi erinevusi peamiste toorainete allikate vahel ja nende eest kaebuse esitajate ja teiste ühenduse tootjate ega isegi koostööd teinud India tootjate poolt makstavate hindade vahel, mis võiksid eespool esitatud väiteid õigustada. Seetõttu tuleks see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(73)

Üks osapool väitis, et kahju oli ise põhjustatud, kuna kaebajad sõltuvad samasuguse toote tootmisel peamiste toorainete impordist ning ei konkureeri seetõttu teiste ühenduse tootjatega ega isegi globaalselt. Seoses sellega ei tuvastatud uurimise käigus mingeid olulisi erinevusi peamiste toorainete allikate vahel ja nende eest kaebuse esitajate ja teiste ühenduse tootjate ega isegi koostööd teinud India tootjate poolt makstavate hindade vahel, mis võiksid eespool esitatud väiteid õigustada. Seetõttu tuleks see väide tagasi lükata.

5.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (74) | Kokkuvõttes kinnitatakse, et ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju, mis kajastub eeskätt majandusliku olukorra halvenemise tinginud ühiku müügihindade languses, põhjustas dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest. Kuigi oma tarbeks kasutus ja eksport võisid teatud määral kaasa aidata ühenduse tootmisharu tootlikkuse vähenemisele, ei olnud nende areng selline, et välistada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra vahel. |
| --- | --- |

(74)

Kokkuvõttes kinnitatakse, et ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju, mis kajastub eeskätt majandusliku olukorra halvenemise tinginud ühiku müügihindade languses, põhjustas dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest. Kuigi oma tarbeks kasutus ja eksport võisid teatud määral kaasa aidata ühenduse tootmisharu tootlikkuse vähenemisele, ei olnud nende areng selline, et välistada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra vahel.

| (75) | Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi, milles on nõuetekohaselt esitatud kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, leitakse, et kõnealused muud tegurid iseenesest ei kummuta tõsiasja, et hinnatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(75)

Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi, milles on nõuetekohaselt esitatud kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, leitakse, et kõnealused muud tegurid iseenesest ei kummuta tõsiasja, et hinnatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga.

| (76) | Seepärast järeldatakse esialgu, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud märgatavat kahju ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Seepärast järeldatakse esialgu, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud märgatavat kahju ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   ÜHENDUSE HUVID

6.1.   Üldised märkused

| (77) | Komisjon uuris, kas kahjustava dumpingu olemasolu kohta tehtud esialgsetest järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et antud konkreetsel juhul ei ole meetmete vastu võtmine ühenduse huvidega kooskõlas. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon uuris, kas kahjustava dumpingu olemasolu kohta tehtud esialgsetest järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et antud konkreetsel juhul ei ole meetmete vastu võtmine ühenduse huvidega kooskõlas. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

6.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (78) | Kahju analüüs on selgelt näidanud, et dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju ühenduse tootmisharule. Dumpinguhinnaga impordi järsk suurenemine viimastel aastatel tõi kaasa tugeva hindade allasurumise. Ühenduse tootmisharu on selle nimel, et säilitada tootmiskulude seisukohast määrava tähtsusega turupositsiooni ja müügimahtu vabaturul, sunnitud müüma hindadega, mis katavad vaevu püsikulusid. |
| --- | --- |

(78)

Kahju analüüs on selgelt näidanud, et dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju ühenduse tootmisharule. Dumpinguhinnaga impordi järsk suurenemine viimastel aastatel tõi kaasa tugeva hindade allasurumise. Ühenduse tootmisharu on selle nimel, et säilitada tootmiskulude seisukohast määrava tähtsusega turupositsiooni ja müügimahtu vabaturul, sunnitud müüma hindadega, mis katavad vaevu püsikulusid.

| (79) | Seoses sellega on selge, et ühenduse tootmisharu positsioon ei püsiks ilma meetmeid kehtestamata. Kuigi dihüdromürtsenooli tootmisega vahetult tegelevate inimeste arv on tagasihoidlik, avalduks suur osa sellele tööstusele avaldatavast negatiivsest mõjust ühes Hispaania piirkonnas, kuhu on keskendunud enamik ühenduse tootmisest. Meetmete kehtestamise korral ja impordihinna taastamise korral dumpinguta tasemele suudaks ühenduse tootmisharu konkureerida õiglastes kaubandustingimustes nõuetekohase suhtelise eelise alusel. Eeldatavasti suureneb sel juhul ühenduse tootmisharu müügimaht ja seega on ühenduse tootmisharul võimalik saada kasu mastaabisäästudest. Samuti eeldatakse, et ühenduse tootmisharu kasutaks dumpinguhinnaga impordist tingitud hinnapidurdusest vabanedes võimalust tõsta mõõdukalt oma müügihindu, kuna meetmetega kõrvaldatakse uurimisperioodil tuvastatud hindade allalöömine. Need meetmete eeldatavad positiivsed mõjud võimaldaksid ühenduse tootmisharul oma halvenenud majanduslikku olukorda parandada. |
| --- | --- |

(79)

Seoses sellega on selge, et ühenduse tootmisharu positsioon ei püsiks ilma meetmeid kehtestamata. Kuigi dihüdromürtsenooli tootmisega vahetult tegelevate inimeste arv on tagasihoidlik, avalduks suur osa sellele tööstusele avaldatavast negatiivsest mõjust ühes Hispaania piirkonnas, kuhu on keskendunud enamik ühenduse tootmisest. Meetmete kehtestamise korral ja impordihinna taastamise korral dumpinguta tasemele suudaks ühenduse tootmisharu konkureerida õiglastes kaubandustingimustes nõuetekohase suhtelise eelise alusel. Eeldatavasti suureneb sel juhul ühenduse tootmisharu müügimaht ja seega on ühenduse tootmisharul võimalik saada kasu mastaabisäästudest. Samuti eeldatakse, et ühenduse tootmisharu kasutaks dumpinguhinnaga impordist tingitud hinnapidurdusest vabanedes võimalust tõsta mõõdukalt oma müügihindu, kuna meetmetega kõrvaldatakse uurimisperioodil tuvastatud hindade allalöömine. Need meetmete eeldatavad positiivsed mõjud võimaldaksid ühenduse tootmisharul oma halvenenud majanduslikku olukorda parandada.

| (80) | Seetõttu on meetmete kehtestamine selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Meetmete rakendamisest loobumine võib kaasa tuua dihüdromürtsenooli tootmise katkemise või isegi tehaste sulgemisi ühenduses. |
| --- | --- |

(80)

Seetõttu on meetmete kehtestamine selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Meetmete rakendamisest loobumine võib kaasa tuua dihüdromürtsenooli tootmise katkemise või isegi tehaste sulgemisi ühenduses.

6.3.   Kasutajate ja tarbijate huvid

| (81) | Tarbijate ühendused ei ole endast algmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt teatanud ega mingit teavet esitanud. Seepärast ja põhjusel, et dihüdromürtsenooli kasutatakse ainult teiste vahe- või lõpptoodete tootmise toormaterjalina (vaata põhjendusi 11 ja 28), piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele. Dihüdromürtsenooli kasutatakse tüüpiliselt pesuainetes, seebi lõhnastamisel ja teatud parfüümides. Seotud sektorid on seega pesu- ja puhastusvahendite ning ilu- ja kehahooldustoodete tööstus. Küsimustikud saadeti kolmeteistkümnele teadaolevale ühenduse dihüdromürtsenooli kasutajale ning neljale maitse- ja lõhnaainete tootjate ühendusele. Lisaks muule teabele soovis komisjon saada märkusi selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides ja kuidas need meetmed neid mõjutaksid. |
| --- | --- |

(81)

Tarbijate ühendused ei ole endast algmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt teatanud ega mingit teavet esitanud. Seepärast ja põhjusel, et dihüdromürtsenooli kasutatakse ainult teiste vahe- või lõpptoodete tootmise toormaterjalina (vaata põhjendusi 11 ja 28), piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele. Dihüdromürtsenooli kasutatakse tüüpiliselt pesuainetes, seebi lõhnastamisel ja teatud parfüümides. Seotud sektorid on seega pesu- ja puhastusvahendite ning ilu- ja kehahooldustoodete tööstus. Küsimustikud saadeti kolmeteistkümnele teadaolevale ühenduse dihüdromürtsenooli kasutajale ning neljale maitse- ja lõhnaainete tootjate ühendusele. Lisaks muule teabele soovis komisjon saada märkusi selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides ja kuidas need meetmed neid mõjutaksid.

| (82) | Üks küsimustiku vastus saadi tootjalt, kes tootis mitmesuguseid pesu-, puhastus- ja kehahooldusvahendeid. Selles juhiti tähelepanu asjaolule, et uurimisalune toode moodustab ainult marginaalse osa kõigist tema vahe- ja lõppkasutusotstarvetest. Peale selle ei kasutanud see äriühing Indiast pärit dihüdromürtsenooli, mistõttu ei saanud ta anda täielikku teavet. Sellegipoolest arvas kõnealune kasutaja, et meetmete kehtestamine võiks kaasa tuua tarnete puudujäägi ja hindade kasvu, mis võib pikas perspektiivis põhjustada hindadest tulenevaid muutusi parfüümide koostises. Komisjoniga võttis ühendust veel üks tootja, kes teatas, et ta ei kasuta Indiast pärit dihüdromürtsenooli. See äriühing ei avaldanud arvamust võimalike meetmete mõju kohta. Ettevõtjate ühendustelt ei saadud ühtegi vastust. |
| --- | --- |

(82)

Üks küsimustiku vastus saadi tootjalt, kes tootis mitmesuguseid pesu-, puhastus- ja kehahooldusvahendeid. Selles juhiti tähelepanu asjaolule, et uurimisalune toode moodustab ainult marginaalse osa kõigist tema vahe- ja lõppkasutusotstarvetest. Peale selle ei kasutanud see äriühing Indiast pärit dihüdromürtsenooli, mistõttu ei saanud ta anda täielikku teavet. Sellegipoolest arvas kõnealune kasutaja, et meetmete kehtestamine võiks kaasa tuua tarnete puudujäägi ja hindade kasvu, mis võib pikas perspektiivis põhjustada hindadest tulenevaid muutusi parfüümide koostises. Komisjoniga võttis ühendust veel üks tootja, kes teatas, et ta ei kasuta Indiast pärit dihüdromürtsenooli. See äriühing ei avaldanud arvamust võimalike meetmete mõju kohta. Ettevõtjate ühendustelt ei saadud ühtegi vastust.

| (83) | Saadud märkuste valguses leiti uurimisel, et dihüdromürtsenooli tarnete puudujääke ei ole mõistlik eeldada, kuna ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust rakendati uurimisperioodil ainult 73 % (vaata põhjendust 45). Samuti toodetakse dihüdromürtsenooli mitmes muus kolmandas riigis peale India. Lisaks sellele oli tuvastatud mõõdukaid dumpingumarginaale arvestades oodata olulist hinnatõusu. Arvestades eespool öeldut ning dihüdromürtsenooli marginaalset mõju tootmisahela järgmise etapi toodete maksumusele, järeldatakse esialgu, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avalda tõenäoliselt ühenduses asuvate ühenduse kasutajate olukorrale olulist mõju. |
| --- | --- |

(83)

Saadud märkuste valguses leiti uurimisel, et dihüdromürtsenooli tarnete puudujääke ei ole mõistlik eeldada, kuna ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust rakendati uurimisperioodil ainult 73 % (vaata põhjendust 45). Samuti toodetakse dihüdromürtsenooli mitmes muus kolmandas riigis peale India. Lisaks sellele oli tuvastatud mõõdukaid dumpingumarginaale arvestades oodata olulist hinnatõusu. Arvestades eespool öeldut ning dihüdromürtsenooli marginaalset mõju tootmisahela järgmise etapi toodete maksumusele, järeldatakse esialgu, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avalda tõenäoliselt ühenduses asuvate ühenduse kasutajate olukorrale olulist mõju.

6.4.   Ühenduse sõltumatute importijate/hulgimüüjate huvid

| (84) | Ühendust võeti 27 teadaoleva vaatlusaluse toote importija ja/või hulgimüüjaga. Kolm neist teatas komisjonile, et nad ei impordi dihüdromürtsenooli Indiast. Küsimustikule vastas kokkuvõttes vaid kaks eksportivate tootjatega mitteseotud importijat. Üks neist väitis, et ta lõpetas uurimisperioodi jooksul Indiast importimise, kuna tema tarnija oli otsustanud müüa üksnes teatud teiste vahendajate kaudu. Kõnealune importija ei kommenteerinud meetmete tõenäolist mõju, kuna see teda enam ei puudutanud. Teise koostööd tegeva importija puhul moodustas vaatlusaluse toote müük ühenduses vähem kui 20 % kogukäibest ning tema osa kogu vaatlusaluse toote impordist Indiast oli küllaltki marginaalne. Kõnealune äriühing ei esitanud mingeid konkreetseid märkusi võimalike meetmete tõenäolise mõju kohta tema tegevusele. Ta märkis vaid, et mis tahes meetmed julgustaksid India tootjaid kohanema uue olukorraga tõhususe parandamise teel, samal ajal kui ühenduse tootjad saaksid tänu kaitsele jätkata oma ebatõhusat tootmist ega oleks sunnitud end ümber struktureerima. Seoses sellega märgitakse, nagu ka põhjenduses 79 osutati, et dumpinguvastased meetmed võimaldaksid ühenduse tootmisharul vastupidi eespool esitatud väidetele suurendada oma müügimahtusid ja parandada oma halvenenud majanduslikku olukorda ning annaksid seega võimaluse tõhustada oma tootmist. Seetõttu tuleks see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(84)

Ühendust võeti 27 teadaoleva vaatlusaluse toote importija ja/või hulgimüüjaga. Kolm neist teatas komisjonile, et nad ei impordi dihüdromürtsenooli Indiast. Küsimustikule vastas kokkuvõttes vaid kaks eksportivate tootjatega mitteseotud importijat. Üks neist väitis, et ta lõpetas uurimisperioodi jooksul Indiast importimise, kuna tema tarnija oli otsustanud müüa üksnes teatud teiste vahendajate kaudu. Kõnealune importija ei kommenteerinud meetmete tõenäolist mõju, kuna see teda enam ei puudutanud. Teise koostööd tegeva importija puhul moodustas vaatlusaluse toote müük ühenduses vähem kui 20 % kogukäibest ning tema osa kogu vaatlusaluse toote impordist Indiast oli küllaltki marginaalne. Kõnealune äriühing ei esitanud mingeid konkreetseid märkusi võimalike meetmete tõenäolise mõju kohta tema tegevusele. Ta märkis vaid, et mis tahes meetmed julgustaksid India tootjaid kohanema uue olukorraga tõhususe parandamise teel, samal ajal kui ühenduse tootjad saaksid tänu kaitsele jätkata oma ebatõhusat tootmist ega oleks sunnitud end ümber struktureerima. Seoses sellega märgitakse, nagu ka põhjenduses 79 osutati, et dumpinguvastased meetmed võimaldaksid ühenduse tootmisharul vastupidi eespool esitatud väidetele suurendada oma müügimahtusid ja parandada oma halvenenud majanduslikku olukorda ning annaksid seega võimaluse tõhustada oma tootmist. Seetõttu tuleks see väide tagasi lükata.

| (85) | Eespool öeldu põhjal ning ühenduses asuvate sõltumatute importijate ja ettevõtjate eriti vähest koostööd silmas pidades järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei avaldaks nende olukorrale otsustavat negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(85)

Eespool öeldu põhjal ning ühenduses asuvate sõltumatute importijate ja ettevõtjate eriti vähest koostööd silmas pidades järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei avaldaks nende olukorrale otsustavat negatiivset mõju.

6.5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (86) | Eelnev analüüs näitas, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on ühenduse huvides, kuna nimetatud meetmed piiravad eeldatavasti dumpinguhinnaga impordi suurt mahtu ning kõrvaldavad selle põhjustatud hindade allalöömise, mis on avaldanud ühenduse tootmisharu olukorrale olulist negatiivset mõju. Meetmete kohaldamisest saavad eeldatavasti kasu ka teised ühenduse tootjad. |
| --- | --- |

(86)

Eelnev analüüs näitas, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on ühenduse huvides, kuna nimetatud meetmed piiravad eeldatavasti dumpinguhinnaga impordi suurt mahtu ning kõrvaldavad selle põhjustatud hindade allalöömise, mis on avaldanud ühenduse tootmisharu olukorrale olulist negatiivset mõju. Meetmete kohaldamisest saavad eeldatavasti kasu ka teised ühenduse tootjad.

| (87) | Analüüs näitas ka, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäoliselt kasutajaid oluliselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(87)

Analüüs näitas ka, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäoliselt kasutajaid oluliselt ei mõjuta.

| (88) | Ühenduses asuvate sõltumatute vaatlusaluse toote importijate ja hulgimüüjate vähene koostöö ei võimaldanud nende huve põhjalikult analüüsida. Siiski võib järeldada, et need ettevõtjad otsustasid mitte osaleda uurimises, kuna meetmete kehtestamine Indiast pärit dihüdromürtsenooli impordile ei mõjutaks oluliselt nende tegevust. |
| --- | --- |

(88)

Ühenduses asuvate sõltumatute vaatlusaluse toote importijate ja hulgimüüjate vähene koostöö ei võimaldanud nende huve põhjalikult analüüsida. Siiski võib järeldada, et need ettevõtjad otsustasid mitte osaleda uurimises, kuna meetmete kehtestamine Indiast pärit dihüdromürtsenooli impordile ei mõjutaks oluliselt nende tegevust.

| (89) | Kõike seda arvesse võttes leitakse, et meetmete kehtestamine, st kahjustava dumpingu kõrvaldamine, võimaldaks ühenduse tootmisharul parandada oma majanduslikku olukorda ja säilitada oma tegevuse ning et kahjulikud mõjud, mida kõnealused meetmed võivad avaldada mõnele teisele ühenduse ettevõttele, ei ole ebaproportsionaalsed võrreldes kasuliku mõjuga, mida need ühenduse tootmisharule avaldavad. |
| --- | --- |

(89)

Kõike seda arvesse võttes leitakse, et meetmete kehtestamine, st kahjustava dumpingu kõrvaldamine, võimaldaks ühenduse tootmisharul parandada oma majanduslikku olukorda ja säilitada oma tegevuse ning et kahjulikud mõjud, mida kõnealused meetmed võivad avaldada mõnele teisele ühenduse ettevõttele, ei ole ebaproportsionaalsed võrreldes kasuliku mõjuga, mida need ühenduse tootmisharule avaldavad.

| (90) | Eespool öeldut silmas pidades järeldati esialgu, et ei leidu kaalukaid ühenduse huvidest tulenevaid põhjusi, mis räägiksid antud juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(90)

Eespool öeldut silmas pidades järeldati esialgu, et ei leidu kaalukaid ühenduse huvidest tulenevaid põhjusi, mis räägiksid antud juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (91) | Võttes arvesse dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi, tuleks kehtestada Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatavat täiendavat kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(91)

Võttes arvesse dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi, tuleks kehtestada Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatavat täiendavat kahju ühenduse tootmisharule.

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (92) | Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju ühenduse tootmisharule, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(92)

Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju ühenduse tootmisharule, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (93) | Olemasoleva teabe põhjal järeldati esialgu, et kahjustava dumpingu puudumisel võiks ühenduse tootmisharu saavutada kasumimarginaaliks 5 % käibest. 2003. aastal, s.o enne Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi järsku kasvu sai ühenduse tootmisharu 12,3 % suurust kasumit samasuguse toote müügist vabaturul (vaata põhjendust 48). Siiski peeti asjakohaseks kohandada seda kasumimäära, et kajastada asjaolu, et ühenduse ja maailma dihüdromürtsenooli turg on kasvanud ning loodud on uusi tootmisvõimsusi ning et selle tulemusel on üldine hinnatase, olenemata dumpinguhinnaga impordi olemasolust, pisut vähenenud, samal ajal kui ühiku toomiskulu on jäänud enam-vähem samaks. Seetõttu ei tundunud dumpinguhinnaga impordi puudumisel saadav 12 % suurune kasum olevat õigustatud. Selle asemel leiti, et antud juhul on kohasem kasutada kasumimarginaali 5 % käibest. |
| --- | --- |

(93)

Olemasoleva teabe põhjal järeldati esialgu, et kahjustava dumpingu puudumisel võiks ühenduse tootmisharu saavutada kasumimarginaaliks 5 % käibest. 2003. aastal, s.o enne Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi järsku kasvu sai ühenduse tootmisharu 12,3 % suurust kasumit samasuguse toote müügist vabaturul (vaata põhjendust 48). Siiski peeti asjakohaseks kohandada seda kasumimäära, et kajastada asjaolu, et ühenduse ja maailma dihüdromürtsenooli turg on kasvanud ning loodud on uusi tootmisvõimsusi ning et selle tulemusel on üldine hinnatase, olenemata dumpinguhinnaga impordi olemasolust, pisut vähenenud, samal ajal kui ühiku toomiskulu on jäänud enam-vähem samaks. Seetõttu ei tundunud dumpinguhinnaga impordi puudumisel saadav 12 % suurune kasum olevat õigustatud. Selle asemel leiti, et antud juhul on kohasem kasutada kasumimarginaali 5 % käibest.

| (94) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud mis tahes erinevused protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. Need erinevused olid mõlema koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaalist kõrgemad. |
| --- | --- |

(94)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud mis tahes erinevused protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. Need erinevused olid mõlema koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaalist kõrgemad.

7.2.   Ajutised meetmed

| (95) | Eelöeldut arvestades ning kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et koostööd teinud eksportivatele tootjatele tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel. |
| --- | --- |

(95)

Eelöeldut arvestades ning kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et koostööd teinud eksportivatele tootjatele tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel.

| (96) | Tuleb meenutada, et koostöö tase oli kõrge ning seetõttu peeti asjakohaseks määrata uurimise raames koostööst hoidunud äriühingute tollimaksumääraks kahe koostööd teinud äriühingu suhtes kehtestatud tollimaksu kõrgeim määr (vaata põhjendust 22). Seega kinnitatakse jääktollimaksu määraks 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Tuleb meenutada, et koostöö tase oli kõrge ning seetõttu peeti asjakohaseks määrata uurimise raames koostööst hoidunud äriühingute tollimaksumääraks kahe koostööd teinud äriühingu suhtes kehtestatud tollimaksu kõrgeim määr (vaata põhjendust 22). Seega kinnitatakse jääktollimaksu määraks 7,5 %.

| (97) | Eespool öeldu alusel peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad olema järgmised:






  Tootja | Pakutav dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Kõik muud äriühingud (sh Privi Organics Limited, Mumbai) | 7,5 % |

(97)

Eespool öeldu alusel peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad olema järgmised:

Tootja

Pakutav dumpinguvastane tollimaks

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Kõik muud äriühingud (sh Privi Organics Limited, Mumbai)

7,5 %

| (98) | Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalne dumpinguvastane tollimaksumäär määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastab see asjaomase äriühingu puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäära (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Indiast ja mille on tootnud nimetatud äriühing, seega konkreetne juriidiline isik. Imporditavate toodete suhtes, mille on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei tohi nimetatud määra kohaldada ning nende suhtes kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(98)

Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalne dumpinguvastane tollimaksumäär määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastab see asjaomase äriühingu puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäära (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Indiast ja mille on tootnud nimetatud äriühing, seega konkreetne juriidiline isik. Imporditavate toodete suhtes, mille on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei tohi nimetatud määra kohaldada ning nende suhtes kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

| (99) | Taotlused kohaldada äriühingu suhtes individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uute tootmise või müügiga tegeleva üksuse loomist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu vajaliku teabega, märkides eelkõige ära nimevahetusega või tootmise ja müügiga tegelevate üksustega seotud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises ja eksportmüügis. Komisjon teeb vajaduse korral pärast nõuandekomiteega konsulteerimist määrusesse vastavad muudatused, ajakohastades individuaalse tollimaksumääraga äriühingute nimekirja. |
| --- | --- |

(99)

Taotlused kohaldada äriühingu suhtes individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uute tootmise või müügiga tegeleva üksuse loomist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu vajaliku teabega, märkides eelkõige ära nimevahetusega või tootmise ja müügiga tegelevate üksustega seotud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises ja eksportmüügis. Komisjon teeb vajaduse korral pärast nõuandekomiteega konsulteerimist määrusesse vastavad muudatused, ajakohastades individuaalse tollimaksumääraga äriühingute nimekirja.

| (100) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud. Kui viimatinimetatud äriühingud täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud nõudeid, palutakse neil esitada kõnealuse artikli kohane läbivaatamistaotlus, mille alusel võiks nende olukorda individuaalselt hinnata. |
| --- | --- |

(100)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud. Kui viimatinimetatud äriühingud täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud nõudeid, palutakse neil esitada kõnealuse artikli kohane läbivaatamistaotlus, mille alusel võiks nende olukorda individuaalselt hinnata.

8.   LÕPPSÄTE

| (101) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et käesolevas määruses esitatud tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(101)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et käesolevas määruses esitatud tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit CN-koodi ex 2905 22 90 (TARICi kood 2905229010) alla kuuluva dihüdromürtsenooli (puhtusega vähemalt 93 % massist) impordi suhtes.

2.   Ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad, mida kohaldatakse lõikes 1 nimetatud ja alljärgnevas tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| Tootja | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur, India | 3,3 % | A827 |
| Kõik muud äriühingud | 7,5 % | A999 |

Tootja

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Neeru Enterprises, Rampur, India

3,3 %

A827

Kõik muud äriühingud

7,5 %

A999

3.   Lõikes 1 osutatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne esialgse tollimaksu summaga.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta oma arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 275, 11.11.2006, lk 25.

2

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 897/2007,

27. juuli 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikleid 33 ja 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1623/2000 (2) artikli 13 lõike 1 teises lõigus on veini rikastamiseks kasutatava viinamarjavirde toetuskava raames muudest viinamarjakasvatusvöönditest kui CIII a ja CIII b pärit virretele ette nähtud erand, mille kehtivusaeg lõpeb 2006/2007. turustusaasta lõpus. Kuni kõnealuse toetuskava põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse 2008/2009. turustusaastaks ettenähtud ümberkorraldamise raames, tuleks selle erandi kohaldamist pikendada kuni 2007/2008. turustusaasta lõppemiseni. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1623/2000 (2) artikli 13 lõike 1 teises lõigus on veini rikastamiseks kasutatava viinamarjavirde toetuskava raames muudest viinamarjakasvatusvöönditest kui CIII a ja CIII b pärit virretele ette nähtud erand, mille kehtivusaeg lõpeb 2006/2007. turustusaasta lõpus. Kuni kõnealuse toetuskava põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse 2008/2009. turustusaastaks ettenähtud ümberkorraldamise raames, tuleks selle erandi kohaldamist pikendada kuni 2007/2008. turustusaasta lõppemiseni.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 52 lõike 1 neljanda lõiguga on 2001/2002.–2006/2007. turustusaastaks ette nähtud erand destilleerimiskorrast nii veiniviinamarjasortidena kui ka veinist destilleeritava päritolunimetusega alkoholi valmistamiseks ettenähtud sortidena liigitatud viinamarjadest saadud veini puhul. Erand hõlmab „tavapäraselt toodetavat üldkogust”. Kuni kõnealuse korra põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse 2008/2009. turustusaastaks ettenähtud ümberkorraldamise raames, tuleks selle erandi kohaldamist pikendada kuni 2007/2008. turustusaasta lõppemiseni. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 52 lõike 1 neljanda lõiguga on 2001/2002.–2006/2007. turustusaastaks ette nähtud erand destilleerimiskorrast nii veiniviinamarjasortidena kui ka veinist destilleeritava päritolunimetusega alkoholi valmistamiseks ettenähtud sortidena liigitatud viinamarjadest saadud veini puhul. Erand hõlmab „tavapäraselt toodetavat üldkogust”. Kuni kõnealuse korra põhjalikuma muutmiseni veinituru ühise korralduse 2008/2009. turustusaastaks ettenähtud ümberkorraldamise raames, tuleks selle erandi kohaldamist pikendada kuni 2007/2008. turustusaasta lõppemiseni.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 63a lõike 2 teises lõigus on sätestatud toodangu protsendimäär, mille ulatuses tootjad võivad destilleerimises osaleda. Tuleks kindlaks määrata kõnealune protsendimäär veiniaastaks 2007/2008. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 63a lõike 2 teises lõigus on sätestatud toodangu protsendimäär, mille ulatuses tootjad võivad destilleerimises osaleda. Tuleks kindlaks määrata kõnealune protsendimäär veiniaastaks 2007/2008.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1623/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1623/2000 vastavalt muuta.

| (5) | Kuna järgmine veiniaasta algab 1. augustil 2007, tuleks käesolevat määrust kohaldata alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Kuna järgmine veiniaasta algab 1. augustil 2007, tuleks käesolevat määrust kohaldata alates sellest kuupäevast.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1623/2000 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 13 lõike 1 teises lõigus asendatakse ajavahemik „2003/2004–2004/2005” ajavahemikuga „2003/2004–2007/2008”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 13 lõike 1 teises lõigus asendatakse ajavahemik „2003/2004–2004/2005” ajavahemikuga „2003/2004–2007/2008”.

| 2. | Artikli 52 lõike 1 neljandas lõigus asendatakse ajavahemik „2001/2002–2004/2005” ajavahemikuga „2001/2002–2007/2008”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 52 lõike 1 neljandas lõigus asendatakse ajavahemik „2001/2002–2004/2005” ajavahemikuga „2001/2002–2007/2008”.

| 3. | Artikli 63a lõike 2 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Veiniaastatel 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 ja 2007/2008 on see 25 %.”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 63a lõike 2 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:

„Veiniaastatel 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 ja 2007/2008 on see 25 %.”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2016/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 38).

2

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 898/2007,

27. juuli 2007,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 41/2007 seoses kilupüügi limiitidega ICESi piirkondade IIa ja IV EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajutised kilupüügi limiidid ICESi piirkondade IIa ja IV EÜ vetes on sätestatud määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisas. |
| --- | --- |

(1)

Ajutised kilupüügi limiidid ICESi piirkondade IIa ja IV EÜ vetes on sätestatud määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisas.

| (2) | Nimetatud määruse artikli 5 lõike 5 kohaselt võib komisjon püügilimiidid läbi vaadata, pidades silmas 2007. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud määruse artikli 5 lõike 5 kohaselt võib komisjon püügilimiidid läbi vaadata, pidades silmas 2007. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid.

| (3) | 2007. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid arvesse võttes tuleks kõnealuste piirkondade kilupüügi limiite korrigeerida. |
| --- | --- |

(3)

2007. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid arvesse võttes tuleks kõnealuste piirkondade kilupüügi limiite korrigeerida.

| (4) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisa vastavalt muuta.

| (5) | Kilu on lühikese elueaga liik, seepärast tuleks püügilimiite rakendada võimalikult kiiresti, et vältida viivitusest põhjustatud ülepüüki. |
| --- | --- |

(5)

Kilu on lühikese elueaga liik, seepärast tuleks püügilimiite rakendada võimalikult kiiresti, et vältida viivitusest põhjustatud ülepüüki.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 754/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 26).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 41/2007 IA lisa muudetakse järgmiselt.

ICESi piirkondade IIa ja IV EÜ vete kiluvaru käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

| „Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

„Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd | : | IIa ja IV EÜ veed
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa ja IV EÜ veed

SPR/2AC4-C

Belgia

1 917

Ennetuslik TAC.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Taani

151 705

Saksamaa

1 917

Prantsusmaa

1 917

Madalmaad

1 917

Rootsi

1 330 (1)

Ühendkuningriik

6 325

EÜ

167 028

Norra

18 812 (2)

Fääri saared

9 160 (3)
   (4)
   (5)

Lubatud kogupüük (TAC)

195 000

---

(1)  Kaasa arvatud tobiad.

1

(2)  Tohib püüda ainult ICESi vööndi IV EÜ vetes.

2

(3)  Selle koguse võib püüda ICESi vööndis IV ja vööndis VIa põhja pool 56° 30′ N. Põhjaputassuu kaaspüügiga püütud kogused arvestatakse maha ICESi vööndite VIa, VIb ja VII põhjaputassuu kvoodist.

3

(4)  Tohib püüda 1 832 tonni heeringad, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm. Kui 1 832-tonnine heeringakvoot on ammendatud, siis keelatakse kalapüük võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 mm.

4

(5)  Uurimusliku kalapüügi raames, mis võib moodustada kuni 2 % püügikoormusest ja on piiratud 2 500 tonniga, võib püüda kui tobiat.”

5

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 899/2007,

27. juuli 2007,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 teatavate osoonikihti kahandavate ainete ja osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate segude CN-koodide korrigeerimiseks, et võtta arvesse kombineeritud nomenklatuuri muudatusi, mis on esitatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta), (2) mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2006, (3) sätestatud 2007. aasta kombineeritud nomenklatuuris on muudetud teatavate toodete koode (CN-koodid). Määruse (EÜ) nr 2037/2000 IV lisas, milles on käsitletud osoonikihti kahandavaid aineid ja neid aineid sisaldavaid segusid, on viidatud mõnele neist CN-koodidest. Seepärast on kõnealust lisa vaja kohandada. Kuna muudatusi oleks vaja teha palju, siis tuleks selguse huvides see lisa täielikult asendada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta), (2) mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2006, (3) sätestatud 2007. aasta kombineeritud nomenklatuuris on muudetud teatavate toodete koode (CN-koodid). Määruse (EÜ) nr 2037/2000 IV lisas, milles on käsitletud osoonikihti kahandavaid aineid ja neid aineid sisaldavaid segusid, on viidatud mõnele neist CN-koodidest. Seepärast on kõnealust lisa vaja kohandada. Kuna muudatusi oleks vaja teha palju, siis tuleks selguse huvides see lisa täielikult asendada.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2037/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2037/2000 vastavalt muuta.

| (3) | Kuna määrus (EÜ) nr 1549/2006 jõustus 1. jaanuaril 2007, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Kuna määrus (EÜ) nr 1549/2006 jõustus 1. jaanuaril 2007, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 733/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 301, 31.10.2006, lk 1.

3

---

LISA

„IV LISA

I ja III lisas nimetatud ainete rühmad, kombineeritud nomenklatuuri koodid (1) ja kirjeldused

| Rühm | CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| I rühm | 2903 41 00 | triklorofluorometaan |
| 2903 42 00 | diklorodifluorometaan |
| 2903 43 00 | triklorotrifluoroetaanid |
| 2903 44 10 | diklorotetrafluoroetaanid |
| 2903 44 90 | kloropentafluoroetaan |
| II rühm | 2903 45 10 | klorotrifluorometaan |
| 2903 45 15 | pentaklorofluoroetaan |
| 2903 45 20 | tetraklorodifluoroetaanid |
| 2903 45 25 | heptaklorofluoropropaanid |
| 2903 45 30 | heksaklorodifluoropropaanid |
| 2903 45 35 | pentaklorotrifluoropropaanid |
| 2903 45 40 | tetraklorotetrafluoropropaanid |
| 2903 45 45 | trikloropentafluoropropaanid |
| 2903 45 50 | dikloroheksafluoropropaanid |
| 2903 45 55 | kloroheptafluoropropaanid |
| III rühm | 2903 46 10 | bromoklorodifluorometaan |
| 2903 46 20 | bromotrifluorometaan |
| 2903 46 90 | dibromotetrafluoroetaanid |
| IV rühm | 2903 14 00 | süsiniktetrakloriid |
| V rühm | 2903 19 10 | 1,1,1-trikloroetaan (metüülkloroform) |
| VI rühm | 2903 39 11 | bromometaan (metüülbromiid) |
| VII rühm | 2903 49 30 | osaliselt halogeenitud bromofluorometaanid, -etaanid või -propaanid |
| VIII rühm | 2903 49 10 | osaliselt halogeenitud klorofluorometaanid, -etaanid või -propaanid |
| IX rühm | ex 2903 49 80 | bromoklorometaan |
| segud | 3824 71 00 | segud, mis sisaldavad klorofluorosüsivesinikke (CFC), võivad sisaldada ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (HCFC), perfluorosüsivesinikke (PFC) või osaliselt halogeenitud fluorosüsivesinikke (HFC) |
| 3824 72 00 | segud, mis sisaldavad bromoklorodifluorometaani, bromotrifluorometaani või dibromotetrafluoroetaane |
| 3824 73 00 | segud, mis sisaldavad osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikke (HBFC) |
| 3824 74 00 | segud, mis sisaldavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (HCFC), võivad sisaldada ka perfluorosüsivesinikke (PFC) või osaliselt halogeenitud fluorosüsivesinikke (HFC), kuid ei sisalda klorofluorosüsivesinikke (CFC) |
| 3824 75 00 | segud, mis sisaldavad süsiniktetrakloriidi |
| 3824 76 00 | segud, mis sisaldavad 1,1,1-trikloroetaani (metüülkloroform) |
| 3824 77 00 | segud, mis sisaldavad bromometaani (metüülbromiid) või bromoklorometaani |

Rühm

CN-kood

Kirjeldus

I rühm

2903 41 00

triklorofluorometaan

2903 42 00

diklorodifluorometaan

2903 43 00

triklorotrifluoroetaanid

2903 44 10

diklorotetrafluoroetaanid

2903 44 90

kloropentafluoroetaan

II rühm

2903 45 10

klorotrifluorometaan

2903 45 15

pentaklorofluoroetaan

2903 45 20

tetraklorodifluoroetaanid

2903 45 25

heptaklorofluoropropaanid

2903 45 30

heksaklorodifluoropropaanid

2903 45 35

pentaklorotrifluoropropaanid

2903 45 40

tetraklorotetrafluoropropaanid

2903 45 45

trikloropentafluoropropaanid

2903 45 50

dikloroheksafluoropropaanid

2903 45 55

kloroheptafluoropropaanid

III rühm

2903 46 10

bromoklorodifluorometaan

2903 46 20

bromotrifluorometaan

2903 46 90

dibromotetrafluoroetaanid

IV rühm

2903 14 00

süsiniktetrakloriid

V rühm

2903 19 10

1,1,1-trikloroetaan (metüülkloroform)

VI rühm

2903 39 11

bromometaan (metüülbromiid)

VII rühm

2903 49 30

osaliselt halogeenitud bromofluorometaanid, -etaanid või -propaanid

VIII rühm

2903 49 10

osaliselt halogeenitud klorofluorometaanid, -etaanid või -propaanid

IX rühm

ex 2903 49 80

bromoklorometaan

segud

3824 71 00

segud, mis sisaldavad klorofluorosüsivesinikke (CFC), võivad sisaldada ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (HCFC), perfluorosüsivesinikke (PFC) või osaliselt halogeenitud fluorosüsivesinikke (HFC)

3824 72 00

segud, mis sisaldavad bromoklorodifluorometaani, bromotrifluorometaani või dibromotetrafluoroetaane

3824 73 00

segud, mis sisaldavad osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikke (HBFC)

3824 74 00

segud, mis sisaldavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (HCFC), võivad sisaldada ka perfluorosüsivesinikke (PFC) või osaliselt halogeenitud fluorosüsivesinikke (HFC), kuid ei sisalda klorofluorosüsivesinikke (CFC)

3824 75 00

segud, mis sisaldavad süsiniktetrakloriidi

3824 76 00

segud, mis sisaldavad 1,1,1-trikloroetaani (metüülkloroform)

3824 77 00

segud, mis sisaldavad bromometaani (metüülbromiid) või bromoklorometaani

---

(1)  Koodi ees olev „ex” tähendab, et lisaks veerus „Kirjeldus” osutatud toodetele võib sellesse alamrubriiki kuuluda ka muid tooteid.”

1

ex

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 900/2007,

27. juuli 2007,

mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4 ja artikli 40 lõike 1 punkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse ja maailma suhkruturgude olukorda silmas pidades tuleks 2007/2008. turustusaasta lõpuni välja kuulutada valge suhkru eksporti käsitlev alaline pakkumismenetlus, mis suhkru maailmaturuhindade võimalikke kõikumisi arvesse võttes peab andma võimaluse eksporditoetuste kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse ja maailma suhkruturgude olukorda silmas pidades tuleks 2007/2008. turustusaasta lõpuni välja kuulutada valge suhkru eksporti käsitlev alaline pakkumismenetlus, mis suhkru maailmaturuhindade võimalikke kõikumisi arvesse võttes peab andma võimaluse eksporditoetuste kindlaksmääramiseks.

| (2) | Kohaldada tuleb suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks korraldatavaid pakkumismenetlusi reguleerivaid üldeeskirju, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32. |
| --- | --- |

(2)

Kohaldada tuleb suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks korraldatavaid pakkumismenetlusi reguleerivaid üldeeskirju, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32.

| (3) | Et vältida kuritarvitusi eksporditoetust saanud toodete reimportimisel või uuesti ühendusse sissevedamisel, ei tuleks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul määrata eksporditoetust. |
| --- | --- |

(3)

Et vältida kuritarvitusi eksporditoetust saanud toodete reimportimisel või uuesti ühendusse sissevedamisel, ei tuleks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul määrata eksporditoetust.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklite 32 ja 33 kohaselt võidakse eksporditoetused kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada toetused nimetatud sihtkohtadesse eksportimisel. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklite 32 ja 33 kohaselt võidakse eksporditoetused kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada toetused nimetatud sihtkohtadesse eksportimisel.

| (5) | Toimingu eripära silmas pidades tuleks alalise pakkumismenetluse raames välja antud ekspordilitsentside puhul näha ette asjakohased sätted, eelkõige mis käsitleb litsentside väljaandmise tähtaega, nende kehtivusaega, tagatise summat ning kogust, mille suhtes on ekspordilitsentsist tulenev ekspordikohustus täidetud. Siiski tuleks jätkuvalt kohaldada komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, milles sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (2) ning komisjoni 19. jaanuari 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 120/89, millega kehtestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete ekspordimaksude ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3) |
| --- | --- |

(5)

Toimingu eripära silmas pidades tuleks alalise pakkumismenetluse raames välja antud ekspordilitsentside puhul näha ette asjakohased sätted, eelkõige mis käsitleb litsentside väljaandmise tähtaega, nende kehtivusaega, tagatise summat ning kogust, mille suhtes on ekspordilitsentsist tulenev ekspordikohustus täidetud. Siiski tuleks jätkuvalt kohaldada komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, milles sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (2) ning komisjoni 19. jaanuari 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 120/89, millega kehtestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete ekspordimaksude ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3)

| (6) | Käesoleva määruse sätted asendavad 2007. aasta augustis toimuvate pakkumismenetluste puhul komisjoni 28. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (4) sätteid. Seetõttu tuleks läbipaistvuse ja õigusselguse huvides nimetatud määrus alates 1. augustist 2007 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse sätted asendavad 2007. aasta augustis toimuvate pakkumismenetluste puhul komisjoni 28. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (4) sätteid. Seetõttu tuleks läbipaistvuse ja õigusselguse huvides nimetatud määrus alates 1. augustist 2007 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluva valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus kõigi sihtkohtade jaoks, välja arvatud Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linn), Liechtenstein, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared, need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll, Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, (5) Montenegro ja endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia. Alalise pakkumismenetluse kehtivusajal korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi.

2.   Alaline pakkumismenetlus kestab kuni 25. septembrini 2008.

Artikkel 2

1.   Pakkumismenetluse teadaanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Selle põhjal koostavad liikmesriigid pakkumismenetluse teadaande, mille nad võivad avaldada või lasta avaldada ka mujal.

2.   Teadaandes märgitakse eelkõige pakkumismenetluse tingimused.

3.   Kõnealust teadaannet võib alalise pakkumismenetluse kehtivusaja jooksul muuta. Seda muudetakse, kui pakkumismenetluse tingimusi muudetakse kõnealuse ajavahemiku jooksul.

Artikkel 3

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames,

| a) | algab 1. augustil 2007. aastal; |
| --- | --- |

a)

algab 1. augustil 2007. aastal;

| b) | lõpeb 9. augustil 2007. aastal kell 10 Brüsseli aja järgi. |
| --- | --- |

b)

lõpeb 9. augustil 2007. aastal kell 10 Brüsseli aja järgi.

2.   Tähtajad, mille jooksul võib esitada pakkumisi järgmiste osaliste pakkumismenetluste raames,

| a) | algavad esimesel tööpäeval pärast eelmise osalise pakkumismenetluse tähtaja lõppu; |
| --- | --- |

a)

algavad esimesel tööpäeval pärast eelmise osalise pakkumismenetluse tähtaja lõppu;

| b) | lõpevad järgmistel kuupäevadel kell 10 Brüsseli aja järgi:






  — | 30. augustil 2007, |
| --- | --- | --- |

b)

lõpevad järgmistel kuupäevadel kell 10 Brüsseli aja järgi:

—

30. augustil 2007,

| — | 13. ja 27. septembril 2007, |
| --- | --- |

—

13. ja 27. septembril 2007,

| — | 11. ja 25. oktoobril 2007, |
| --- | --- |

—

11. ja 25. oktoobril 2007,

| — | 8. ja 22. novembril 2007, |
| --- | --- |

—

8. ja 22. novembril 2007,

| — | 6. ja 20. detsembril 2007, |
| --- | --- |

—

6. ja 20. detsembril 2007,

| — | 10. ja 31. jaanuaril 2008, |
| --- | --- |

—

10. ja 31. jaanuaril 2008,

| — | 14. ja 28. veebruaril 2008, |
| --- | --- |

—

14. ja 28. veebruaril 2008,

| — | 13. ja 27. märtsil 2008, |
| --- | --- |

—

13. ja 27. märtsil 2008,

| — | 10. ja 24. aprillil 2008, |
| --- | --- |

—

10. ja 24. aprillil 2008,

| — | 8. ja 29. mail 2008, |
| --- | --- |

—

8. ja 29. mail 2008,

| — | 12. ja 26. juunil 2008, |
| --- | --- |

—

12. ja 26. juunil 2008,

| — | 10. ja 24. juulil 2008, |
| --- | --- |

—

10. ja 24. juulil 2008,

| — | 7. ja 28. augustil 2008, |
| --- | --- |

—

7. ja 28. augustil 2008,

| — | 11. ja 25. septembril 2008. |
| --- | --- |

—

11. ja 25. septembril 2008.

Artikkel 4

1.   Kõnealuse pakkumismenetlusega seotud pakkumised tuleb esitada liikmesriigi pädevale asutusele faksi või elektronposti teel juhul, kui kõnealune pädev asutus sellist edastamisvormi tunnistab.

Liikmesriigi pädev asutus võib nõuda, et elektroonilistelt saadetud pakkumised kannaksid täiustatud elektroonilist allkirja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ tähenduses. (6)

2.   Pakkumine kehtib vaid siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | pakkumises peab olema märgitud:






  i) | viide pakkumismenetluse teadaandele (nr 1/2007) ja osalisele pakkumismenetlusele; |
| --- | --- | --- |

a)

pakkumises peab olema märgitud:

i)

viide pakkumismenetluse teadaandele (nr 1/2007) ja osalisele pakkumismenetlusele;

| ii) | pakkuja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number; |
| --- | --- |

ii)

pakkuja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number;

| iii) | eksporditava valge suhkru kogus; |
| --- | --- |

iii)

eksporditava valge suhkru kogus;

| iv) | eksporditoetuse summa eurodes kolme kümnendkohani ümardatult 100 kg valge suhkru kohta; |
| --- | --- |

iv)

eksporditoetuse summa eurodes kolme kümnendkohani ümardatult 100 kg valge suhkru kohta;

| v) | punktis iii nimetatud suhkrukoguse kohta vastavalt artikli 5 lõikele 1 esitatava tagatise miinimumsumma selle liikmesriigi vääringus, kus pakkumine esitatakse; |
| --- | --- |

v)

punktis iii nimetatud suhkrukoguse kohta vastavalt artikli 5 lõikele 1 esitatava tagatise miinimumsumma selle liikmesriigi vääringus, kus pakkumine esitatakse;

| b) | enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu esitatakse tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud pakkumises märgitud tagatise; |
| --- | --- |

b)

enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu esitatakse tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud pakkumises märgitud tagatise;

| c) | eksporditav kogus on vähemalt 250 tonni valget suhkrut; |
| --- | --- |

c)

eksporditav kogus on vähemalt 250 tonni valget suhkrut;

| d) | pakkumine sisaldab pakkuja avaldust, milles ta kohustub eduka pakkumise korral taotlema artikli 11 lõike 2 teises taandes sätestatud tähtaja jooksul eksporditavatele valge suhkru kogustele ekspordilitsentsi või -litsentse; |
| --- | --- |

d)

pakkumine sisaldab pakkuja avaldust, milles ta kohustub eduka pakkumise korral taotlema artikli 11 lõike 2 teises taandes sätestatud tähtaja jooksul eksporditavatele valge suhkru kogustele ekspordilitsentsi või -litsentse;

| e) | pakkumine sisaldab pakkuja avaldust, milles ta kinnitab, et eksporditav toode on CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluv veatu ja standardse turustuskvaliteediga valge suhkur; |
| --- | --- |

e)

pakkumine sisaldab pakkuja avaldust, milles ta kinnitab, et eksporditav toode on CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluv veatu ja standardse turustuskvaliteediga valge suhkur;

| f) | pakkumine sisaldab pakkuja avaldust, milles ta kohustub eduka pakkumise korral:






  i) | täiendama tagatist, makstes artikli 12 lõikes 3 osutatud summa, kui artikli 11 lõikes 2 nimetatud ekspordilitsentsist tulenevat eksportimiskohustust ei täideta; |
| --- | --- | --- |

f)

pakkumine sisaldab pakkuja avaldust, milles ta kohustub eduka pakkumise korral:

i)

täiendama tagatist, makstes artikli 12 lõikes 3 osutatud summa, kui artikli 11 lõikes 2 nimetatud ekspordilitsentsist tulenevat eksportimiskohustust ei täideta;

| ii) | teatama litsentsi välja andnud asutusele 30 päeva jooksul pärast kõnealuse ekspordilitsentsi kehtivuse lõppemist koguse või kogused, mille puhul litsentsi ei kasutatud. |
| --- | --- |

ii)

teatama litsentsi välja andnud asutusele 30 päeva jooksul pärast kõnealuse ekspordilitsentsi kehtivuse lõppemist koguse või kogused, mille puhul litsentsi ei kasutatud.

3.   Pakkumist, mis ei ole esitatud kooskõlas lõigetega 1 ja 2 või mis sisaldab muid kui käesoleva pakkumismenetluse puhul ettenähtud tingimusi, ei võeta arvesse.

4.   Esitatud pakkumist ei saa tagasi võtta.

5.   Pakkumises võib seada tingimuseks, et seda tuleb käsitada esitatuna üksnes juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest või mõlemad:

| a) | maksimaalne eksporditoetus määratakse kindlaks kõnealuste pakkumiste esitamise tähtpäeval; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne eksporditoetus määratakse kindlaks kõnealuste pakkumiste esitamise tähtpäeval;

| b) | edukas pakkumine on seotud kogu pakutava koguse või selle teatava osaga. |
| --- | --- |

b)

edukas pakkumine on seotud kogu pakutava koguse või selle teatava osaga.

Artikkel 5

1.   Iga pakkuja peab esitama tagatise suurusega 11 eurot 100 kilogrammi käesoleva pakkumismenetluse raames eksporditava valge suhkru kohta.

Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 3 kohaldamist, muutub kõnealune tagatis eduka pakkumise puhul artikli 11 lõikes 2 nimetatud taotlemise ajal ekspordilitsentsi tagatiseks.

2.   Lõikes 1 nimetatud tagatis võidakse esitada pakkuja valikul kas sularahas või tagatisena, mille on andnud selle liikmesriigi poolt sätestatud kriteeriumidele vastav asutus, kus pakkumine on esitatud.

3.   Lõikes 1 nimetatud tagatis vabastatakse:

| a) | pakkujatele selle koguse osas, mille puhul pakkumisi vastu ei võetud; |
| --- | --- |

a)

pakkujatele selle koguse osas, mille puhul pakkumisi vastu ei võetud;

| b) | edukatele pakkujatele, kes ei ole artikli 11 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul taotlenud asjakohaseid ekspordilitsentse, 10 euro ulatuses 100 kg valge suhkru kohta; |
| --- | --- |

b)

edukatele pakkujatele, kes ei ole artikli 11 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul taotlenud asjakohaseid ekspordilitsentse, 10 euro ulatuses 100 kg valge suhkru kohta;

| c) | edukatele pakkujatele koguse puhul, mille osas nad on täitnud määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 31 punkti b ja artikli 32 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses käesoleva määruse artikli 11 lõikes 2 osutatud litsentsist tuleneva ekspordikohustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 35 tingimustele. |
| --- | --- |

c)

edukatele pakkujatele koguse puhul, mille osas nad on täitnud määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 31 punkti b ja artikli 32 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses käesoleva määruse artikli 11 lõikes 2 osutatud litsentsist tuleneva ekspordikohustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 35 tingimustele.

Lõigu 1 punkti b kõnealusest vabastatava tagatise osast lahutatakse summa, mis vastab asjaomase osalise pakkumismenetluse puhul kindlaks määratud eksporditoetuse maksimumsumma ja järgmise osalise pakkumismenetluse puhul kindlaks määratud eksporditoetuse maksimumsumma vahele, kui viimati nimetatud summa on esimesest suurem.

Välja arvatud vääramatu jõu korral, jäädakse ilma sellest tagatise osast või tagatisest, mida ei vabastata, suhkrukoguse puhul, mille osas vastavad kohustused ei ole täidetud.

4.   Vääramatu jõu korral võtab asjaomase liikmesriigi pädev asutus kasutusele tagatise vabastamiseks vajalikuks peetavad meetmed, arvestades asjaolusid, millele asjaomane isik on viidanud.

Artikkel 6

1.   Asjaomane pädev asutus vaatab pakkumised läbi kinnisel istungil. Läbivaatusel osalevad isikud ei tohi avalikustada sellega seotud üksikasju.

2.   Liikmesriigid edastavad käesoleva määruse kohaselt esitatud pakkumised, kui need on vastuvõetavad, komisjonile, nimetamata sealjuures pakkujate nimesid, kelleni need peavad jõudma hiljemalt üks tund ja 30 minutit pärast pakkumismenetluse teadaandes sätestatud iganädalase pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

Pakkumiste puudumise korral teatavad liikmesriigid sellest komisjonile sama tähtaja jooksul.

Artikkel 7

1.   Pärast saadud pakkumiste läbivaatamist võib määrata kindlaks asjaomase osalise pakkumismenetluse maksimumkoguse.

2.   Teatava osalise pakkumismenetluse puhul võib teha otsuse pakkumisi mitte vastu võtta.

Artikkel 8

1.   Kui komisjon otsustab osalise pakkumismenetluse pakkumised vastu võtta, määrab ta määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 39 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt kindlaks maksimaalse eksporditoetuse summa. Kõnealuse summa kindlaksmääramisel arvestatakse eelkõige ühenduse ja maailma suhkruturgude praegust olukorda ja prognoositavat arengut.

2.   Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, sõlmitakse leping pakkuja või pakkujatega, kelle pakkumine on sama suur või väiksem kui kõnealune maksimaalne eksporditoetus.

Artikkel 9

1.   Kui osalise pakkumismenetluse puhul on kindlaks määratud maksimumkogus, sõlmitakse leping selle pakkujaga, kelle pakkumises märgitud eksporditoetus on madalaim. Kui kõnealune pakkumine ei hõlma kogu maksimumkogust, sõlmitakse lepinguid eksporditoetuse suuruse põhjal kasvavas järjekorras eksporditoetust käsitlevate pakkumiste esitajatega, kuni kogu maksimumkogus on kaetud.

2.   Kui lõike 1 kohaselt teatava pakkujaga lepingu sõlmimine toob kaasa maksimumkoguse ületamise, piirdutakse kõnealuse lepingu sõlmimisel veel saadaoleva kogusega. Kui kaks või enam pakkumist käsitlevad sama suurt toetust ja kõikide pakkumiste vastuvõtmine toob kaasa maksimumkoguse ületamise, sõlmitakse lepingud saadaoleva koguse suhtes ühel järgmistest viisidest:

| a) | jagades selle asjaomaste pakkujate vahel võrdeliselt nende pakkumistes sisalduvate üldkogustega; |
| --- | --- |

a)

jagades selle asjaomaste pakkujate vahel võrdeliselt nende pakkumistes sisalduvate üldkogustega;

| b) | jagades selle asjaomaste pakkujate vahel nendele määratud maksimumkoguste alusel; |
| --- | --- |

b)

jagades selle asjaomaste pakkujate vahel nendele määratud maksimumkoguste alusel;

| c) | liisuheitmisega. |
| --- | --- |

c)

liisuheitmisega.

Artikkel 10

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus teatab taotlejatele viivitamata nende pakkumismenetluses osalemise tulemusest. Lisaks sellele saadab kõnealune asutus edukatele pakkujatele teate pakkumise vastuvõtmise kohta.

2.   Pakkumise vastuvõtmise teates märgitakse vähemalt:

| a) | viide pakkumismenetluse teadaandele; |
| --- | --- |

a)

viide pakkumismenetluse teadaandele;

| b) | eksporditava valge suhkru kogus; |
| --- | --- |

b)

eksporditava valge suhkru kogus;

| c) | punktis b nimetatud koguse eest makstava eksporditoetuse summa eurodes 100 kg valge suhkru kohta. |
| --- | --- |

c)

punktis b nimetatud koguse eest makstava eksporditoetuse summa eurodes 100 kg valge suhkru kohta.

Artikkel 11

1.   Edukal pakkujal on õigus saada lõikes 2 nimetatud asjaoludel lepingus märgitud koguse kohta ekspordilitsents, milles on märgitud tema pakkumises esitatud eksporditoetus.

2.   Edukal pakkujal on kohustus esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 1291/2000 asjakohastele sätetele kõnealuse koguse kohta ekspordilitsentsi taotlus, kusjuures kõnealust taotlust ei saa tagasi võtta ja määruse (EMÜ) nr 120/89 artiklit 12 sellisel juhul ei kohaldata.

Taotlus esitatakse hiljemalt

| a) | järgmisel nädalal toimuva osalise pakkumismenetluse päevale eelneval viimasel tööpäeval või |
| --- | --- |

a)

järgmisel nädalal toimuva osalise pakkumismenetluse päevale eelneval viimasel tööpäeval või

| b) | kui kõnealusel nädalal osalist pakkumismenetlust ei toimu, järgmise nädala viimasel tööpäeval. |
| --- | --- |

b)

kui kõnealusel nädalal osalist pakkumismenetlust ei toimu, järgmise nädala viimasel tööpäeval.

3.   Edukal pakkujal on kohustus eksportida pakutav kogus ja kui kõnealust kohustust ei täideta, kohustus tasuda vajaduse korral artikli 12 lõikes 3 osutatud summa.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud õigused ja kohustused ei ole loovutatavad.

Artikkel 12

1.   Litsentside kehtivusaja kindlaksmääramisel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõiget 1.

2.   Ekspordilitsentsid, mis on välja antud seoses osalise pakkumismenetlusega, kehtivad väljaandmise päevast kuni osalise pakkumismenetluse läbiviimise kuule järgneva viienda kalendrikuu lõpuni.

3.   Välja arvatud vääramatu jõu korral, tuleb litsentsiomanikul tasuda pädevale asutusele kindlaksmääratud summa koguse eest, mille puhul artikli 11 lõikes 2 osutatud ekspordilitsentsist tulenevat ekspordikohustust ei ole täidetud ja kui artikli 5 lõikes 1 osutatud tagatis on väiksem kui vahe litsentsi kehtivuse viimasel päeval kehtiva määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 punktis a osutatud eksporditoetuse ja kõnealuses litsentsis märgitud eksporditoetuse vahel.

Esimeses lõigus osutatud tasumisele kuuluv summa võrdub esimeses lõigus osutatud vahe ja artikli 5 lõikes 1 osutatud tagatise vahega.

Artikkel 13

Määrus (EÜ) nr 958/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. augustist 2007.

Artikkel 14

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

(2)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

2

(3)  EÜT L 16, 20.1.1989, lk 19. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1847/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 21).

3

(4)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 203/2007 (ELT L 61, 28.2.2007, lk 2).

4

(5)  Sealhulgas Kosovo, ÜRO egiidi all vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

5

(6)  EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

6

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 901/2007,

27. juuli 2007,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a, ning arvestades järgmist:

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Danuta HÜBNER

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 733/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tee-punapõõsa (Aspalathus linearis) lõigatud, fermenteeritud ja kuivatatud lehtedest ning oksatippudest toode, tuntud ka kui „aafrika punane tee (rooibos)”.
  Pärast saagikoristust lõigatakse rohelised lehed ja oksatipud 2–5 mm pikkusteks tükkideks. Seejärel need peenestatakse, fermenteeritakse ja kuivatatakse.
  Toodet kasutatakse peamiselt leotisejoogi valmistamiseks. | 1212 99 70 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 1212, 1212 99 ja 1212 99 70 sõnastusega.
  Toodet ei klassifitseerita rubriiki 1211, kuna seda ei kasutata peamiselt kõnealuses rubriigis nimetatud otstarbel („... mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel”).
  Järelikult tuleb toode klassifitseerida mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatava taimse tootena rubriiki 1212. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Tee-punapõõsa (Aspalathus linearis) lõigatud, fermenteeritud ja kuivatatud lehtedest ning oksatippudest toode, tuntud ka kui „aafrika punane tee (rooibos)”.

Pärast saagikoristust lõigatakse rohelised lehed ja oksatipud 2–5 mm pikkusteks tükkideks. Seejärel need peenestatakse, fermenteeritakse ja kuivatatakse.

Toodet kasutatakse peamiselt leotisejoogi valmistamiseks.

1212 99 70

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 1212, 1212 99 ja 1212 99 70 sõnastusega.

Toodet ei klassifitseerita rubriiki 1211, kuna seda ei kasutata peamiselt kõnealuses rubriigis nimetatud otstarbel („... mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel”).

Järelikult tuleb toode klassifitseerida mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatava taimse tootena rubriiki 1212.

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 902/2007,

27. juuli 2007,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Danuta HÜBNER

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 733/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Küüslaugu (Allium sativum) liitsibulad, mille temperatuur on tollile esitamisel 0 °C kuni – 5 °C, kuid mis ei ole täielikult läbi külmunud. | 0703 20 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 0703 ja 0703 20 00 sõnastusega.
  Toode ei kuulu rubriiki 0710, kuna see ei ole „külmutatud” 7. grupi mõistes (vt ka HS selgitavad märkused, grupp 7, üldosa kolmas lõik).
  Toode klassifitseeritakse seetõttu jahutatud küüslauguna rubriiki 0703. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Küüslaugu (Allium sativum) liitsibulad, mille temperatuur on tollile esitamisel 0 °C kuni – 5 °C, kuid mis ei ole täielikult läbi külmunud.

0703 20 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 0703 ja 0703 20 00 sõnastusega.

Toode ei kuulu rubriiki 0710, kuna see ei ole „külmutatud” 7. grupi mõistes (vt ka HS selgitavad märkused, grupp 7, üldosa kolmas lõik).

Toode klassifitseeritakse seetõttu jahutatud küüslauguna rubriiki 0703.

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 903/2007,

27. juuli 2007,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992 aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992 aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 733/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifitseerimine
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Õhukesed lehekesed, mõõtudega 32×21 mm, järgmise koostisega (% massist):






  naatriumalginaat | 24–32 |
| maltodekstriin | 20–28 |
| lõhna- ja maitseained | 5–15 |
| vesi | 5–15 |
| karrageen | 5–15 |
| mikrokristalltselluloos | 4–10 |
| glütserool | 4–10 |

Kauba kirjeldus

Klassifitseerimine

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Õhukesed lehekesed, mõõtudega 32×21 mm, järgmise koostisega (% massist):

naatriumalginaat

24–32

maltodekstriin

20–28

lõhna- ja maitseained

5–15

vesi

5–15

karrageen

5–15

mikrokristalltselluloos

4–10

glütserool

4–10

letsitiin, aspartaam, naatriumsahhariin, kaaliumatsesulfaam, dihüdrokalkoonneohesperidiin, värvaine E102, värvaine E133.

Toodet turustatakse „hingeõhuvärskendajate-lehekestena”, mis keelel sulavad.

2106 90 98

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 98 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida suuhügieenivahendina rubriiki 3306, kuna see ei sisalda mingeid erilisi koostisaineid, mis soodustaksid suuhügieeni.

Toode tuleb klassifitseerida inimtoiduks mõeldud toiduvalmistisena rubriiki 2106, kuna selles sisalduvatel ainetel on toiteväärtus (HS selgitavad märkused, rubriik 2106, esimene lõik punkt A ja teine lõik punkt B 9).

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 904/2007,

27. juuli 2007,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 733/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| „Pasta filata”-tüüpi juust kangi kujul, mis on saadud piimale renniini ja termofiilsete bakterite (nt Streptococcus thermophilus) lisamisel. Vadak eraldatakse pärast kalgendamist. Kalgendit kuumutatakse temperatuurini umbes 80 °C. Seejärel sõtkutakse ja venitatakse kalgendit sellele kiulise tekstuuri andmiseks. Siis jaotatakse toode soovitud suurusega tükkideks (1–3 kg) ja soolatakse.
  Juust mähitakse laagerdamiskilesse ja jäetakse madalal temperatuuril (2–4 °C) üheks kuni kaheks nädalaks laagerduma.
  Juustu koostis (% massist):






  kuivaine: | 54,2 |
| üldrasvasisaldus: | 23,3 |
| rasvasisaldus kuivaines: | 43,0 |
| veesisaldus rasvavabas juustumassis: | 59,7 |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

„Pasta filata”-tüüpi juust kangi kujul, mis on saadud piimale renniini ja termofiilsete bakterite (nt Streptococcus thermophilus) lisamisel. Vadak eraldatakse pärast kalgendamist. Kalgendit kuumutatakse temperatuurini umbes 80 °C. Seejärel sõtkutakse ja venitatakse kalgendit sellele kiulise tekstuuri andmiseks. Siis jaotatakse toode soovitud suurusega tükkideks (1–3 kg) ja soolatakse.

Juust mähitakse laagerdamiskilesse ja jäetakse madalal temperatuuril (2–4 °C) üheks kuni kaheks nädalaks laagerduma.

Juustu koostis (% massist):

kuivaine:

54,2

üldrasvasisaldus:

23,3

rasvasisaldus kuivaines:

43,0

veesisaldus rasvavabas juustumassis:

59,7

Juustul on mahe, võine, kergelt soolane maitse. Seda kasutatakse muu hulgas pitsajuustuna.

0406 10 20

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 0406, 0406 10 ja 0406 10 20 sõnastusega.

Tootel on värske juustu koostisele, välimusele ja maitsele objektiivselt täheldatavad iseärasused ja omadused ning seda saab tarbida varsti pärast valmistamist (HS selgitavad märkused, rubriik 0406, esimese lõik punkt 1).

Seega ei või seda klassifitseerida alamrubriiki 0406 90, milles osundatakse muudele juustudele kui eelmistes alamrubriikides nimetatud juustud.

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 905/2007,

27. juuli 2007,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 68. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 68. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 24. juuli 2007, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 200,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 688/2007 (ELT L 159, 20.6.2007, lk 36).

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/40

---

KOMISJONI OTSUS,

13. september 2006,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 alusel algatatud menetlust

(Juhtum nr COMP/F/38.456 – Bituumen (NL))

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4090 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2007/534/EÜ)

1.   RIKKUMISE KOKKUVÕTE

| (1) | Otsuse adressaadid osalesid EÜ asutamislepingu artikli 81 ühesuguses ja järjepidevas rikkumises, leppides kokku Madalmaades tee-ehitusel kasutatava bituumeni hinna. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse adressaadid osalesid EÜ asutamislepingu artikli 81 ühesuguses ja järjepidevas rikkumises, leppides kokku Madalmaades tee-ehitusel kasutatava bituumeni hinna.

1.1.   Tee-ehitusel kasutatava bituumeni tootmissektor

| (2) | Bituumen on kütusetootmise kõrvaltoode. Tavaliselt tekib bituumen teatava raske toornafta destilleerimisel. Sõltuvalt toornaftast ja rafineerimise meetodist saadakse eri liiki bituumenit, mille omadusi saab seejärel polümeeride lisamisega parandada. Bituumenit kasutatakse peamiselt asfaldi tootmisel kui liimainet teiste materjalide sidumiseks. Lisaks kasutatakse bituumenit mitmesuguste tööstuslike rakenduste tarbeks. |
| --- | --- |

(2)

Bituumen on kütusetootmise kõrvaltoode. Tavaliselt tekib bituumen teatava raske toornafta destilleerimisel. Sõltuvalt toornaftast ja rafineerimise meetodist saadakse eri liiki bituumenit, mille omadusi saab seejärel polümeeride lisamisega parandada. Bituumenit kasutatakse peamiselt asfaldi tootmisel kui liimainet teiste materjalide sidumiseks. Lisaks kasutatakse bituumenit mitmesuguste tööstuslike rakenduste tarbeks.

| (3) | Käesolev otsus hõlmab kõiki bituumeni liike, mida kasutatakse tee-ehituseks või sarnasel otstarbel. Seda nimetatakse ka sitkeks bituumeniks, pindamisbituumeniks või asfaldibituumeniks. Edaspidi nimetatakse seda tee-ehitusel kasutatavaks bituumeniks. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev otsus hõlmab kõiki bituumeni liike, mida kasutatakse tee-ehituseks või sarnasel otstarbel. Seda nimetatakse ka sitkeks bituumeniks, pindamisbituumeniks või asfaldibituumeniks. Edaspidi nimetatakse seda tee-ehitusel kasutatavaks bituumeniks.

| (4) | Uurimisel selgus, et kartell hõlmas kogu Madalmaade territooriumi. 2001. aastal (rikkumise toimepanemise viimasel täisaastal) oli turu maht hinnanguliselt ligikaudu 62 miljonit eurot. Asjaomaste kokkulepete omapära on selles, et need hõlmasid mitte ainult müüjaid (nagu tavaliselt sellistel juhtudel), vaid ka ostjaid. Kartellis osales üheksast tee-ehitusel kasutatava bituumeni tarnijast kaheksa ning kuus (nüüdseks viis) suuremat bituumenit ostvat tee-ehitusettevõtjat. |
| --- | --- |

(4)

Uurimisel selgus, et kartell hõlmas kogu Madalmaade territooriumi. 2001. aastal (rikkumise toimepanemise viimasel täisaastal) oli turu maht hinnanguliselt ligikaudu 62 miljonit eurot. Asjaomaste kokkulepete omapära on selles, et need hõlmasid mitte ainult müüjaid (nagu tavaliselt sellistel juhtudel), vaid ka ostjaid. Kartellis osales üheksast tee-ehitusel kasutatava bituumeni tarnijast kaheksa ning kuus (nüüdseks viis) suuremat bituumenit ostvat tee-ehitusettevõtjat.

| (5) | Otsuses järgnevalt loetletud adressaadid osalesid Madalmaade territooriumil EÜ asutamislepingu artikli 81 ühes ja järjepidevas rikkumises, kus tarnijad ja ostjad leppisid kokku asjaomase toote hinna ja mahahindluse. |
| --- | --- |

(5)

Otsuses järgnevalt loetletud adressaadid osalesid Madalmaade territooriumil EÜ asutamislepingu artikli 81 ühes ja järjepidevas rikkumises, kus tarnijad ja ostjad leppisid kokku asjaomase toote hinna ja mahahindluse.

1.2.   Adressaadid ja rikkumise kestus

| (6) | Järgnevalt on loetletud rikkumises osalenud ettevõtjad koos nende juriidilise isikuga, (mõnda neist peetakse vastutavaks kui emaettevõtjat) ning märgitud rikkumise kestus. Teatavate ettevõtjate puhul on käesoleva otsuse adressaatideks rohkem kui üks juriidiline isik: | Tarnijad:








  a) | BP: BP plc. 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, BP Nederland BV 1. aprillist 1994–1. jaanuarini 2000 ja BP Refining & Petrochemicals GmbH 31. detsembrist 1999–15. aprillini 2002; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Järgnevalt on loetletud rikkumises osalenud ettevõtjad koos nende juriidilise isikuga, (mõnda neist peetakse vastutavaks kui emaettevõtjat) ning märgitud rikkumise kestus. Teatavate ettevõtjate puhul on käesoleva otsuse adressaatideks rohkem kui üks juriidiline isik:

Tarnijad:

a)

BP: BP plc. 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, BP Nederland BV 1. aprillist 1994–1. jaanuarini 2000 ja BP Refining & Petrochemicals GmbH 31. detsembrist 1999–15. aprillini 2002;

| b) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

b)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| c) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Sideron Industrial Development 1. jaanuarist 2000–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

c)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Sideron Industrial Development 1. jaanuarist 2000–15. aprillini 2002;

| d) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. ja Kuwait Petroleum (Nederland) BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

d)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. ja Kuwait Petroleum (Nederland) BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| e) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum ja Nynäs Belgium AB 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

e)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum ja Nynäs Belgium AB 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| f) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport ja Trading Company Ltd ning Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

f)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport ja Trading Company Ltd ning Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| g) | Total: Total Nederland NV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Total SA 1. novembrist 1999–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

g)

Total: Total Nederland NV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Total SA 1. novembrist 1999–15. aprillini 2002;

| h) | Wintershall: Wintershall AG 1. aprillist 1994–31. detsembrini 1999. |
| --- | --- |

h)

Wintershall: Wintershall AG 1. aprillist 1994–31. detsembrini 1999.

| | Ostjad:








  i) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV ja Ballast Nedam Infra BV 21. juunist 1996–15. aprillini 2002; |
| --- | --- | --- |

Ostjad:

i)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV ja Ballast Nedam Infra BV 21. juunist 1996–15. aprillini 2002;

| j) | BAM: BAM NBM Wegenbouw BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Koninklijke BAM Groep NV 1. novembrist 2000–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

j)

BAM: BAM NBM Wegenbouw BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Koninklijke BAM Groep NV 1. novembrist 2000–15. aprillini 2002;

| k) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, Dura Vermeer Groep NV 13. novembrist 1998–15. aprillini 2002 ja Dura Vermeer Infra BV 1. juulist 2000–15. aprillini 2002. |
| --- | --- |

k)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, Dura Vermeer Groep NV 13. novembrist 1998–15. aprillini 2002 ja Dura Vermeer Infra BV 1. juulist 2000–15. aprillini 2002.

| l) | HBG: HBG Civiel BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

l)

HBG: HBG Civiel BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| m) | Heijmans: Heijmans NV ja Heijmans Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

m)

Heijmans: Heijmans NV ja Heijmans Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| n) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV ja Koninklijke Wegenbouw Stevin BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002. |
| --- | --- |

n)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV ja Koninklijke Wegenbouw Stevin BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002.

1.3.   Kartelli toimimine

| (7) | Kooskõlastatud tegevus hõlmas peamiselt Madalmaades tee-ehitusel kasutatava bituumeni hinnakokkulepet tarnijate, olulisemate ostjate ning tarnijate ja ostjate vahel. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlastatud tegevus hõlmas peamiselt Madalmaades tee-ehitusel kasutatava bituumeni hinnakokkulepet tarnijate, olulisemate ostjate ning tarnijate ja ostjate vahel.

| (8) | Tõendid kartelli tegevuse kohta hõlmavad ajavahemikku 1. aprillist 1994 kuni 15. aprillini 2002 ning osutavad peamiselt, et järjepidevalt määrati ühiselt kindlaks tee-ehituses kasutatava bituumeni müügi ja ostu brutohind, ühtne allahindlus rikkumises osalevate tee-ehitajate jaoks ja väiksem allahindlus ülejäänud tee-ehitajate jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Tõendid kartelli tegevuse kohta hõlmavad ajavahemikku 1. aprillist 1994 kuni 15. aprillini 2002 ning osutavad peamiselt, et järjepidevalt määrati ühiselt kindlaks tee-ehituses kasutatava bituumeni müügi ja ostu brutohind, ühtne allahindlus rikkumises osalevate tee-ehitajate jaoks ja väiksem allahindlus ülejäänud tee-ehitajate jaoks.

| (9) | Komisjon on arvamusel, et ettevalmistavad ja ühised koosolekud, kus bituumeni tarnijad ja tee-ehitusettevõtjad leppisid kokku tee-ehituses kasutatava bituumeni hulgihinnad ja mahahindlused Madalmaades, on EÜ asutamislepingu artikli 81 üks ja seesama rikkumine. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on arvamusel, et ettevalmistavad ja ühised koosolekud, kus bituumeni tarnijad ja tee-ehitusettevõtjad leppisid kokku tee-ehituses kasutatava bituumeni hulgihinnad ja mahahindlused Madalmaades, on EÜ asutamislepingu artikli 81 üks ja seesama rikkumine.

2.   TRAHVID

2.1.   Põhisumma

| (10) | Trahvi põhisumma sõltub rikkumise raskusastest ja kestusest. |
| --- | --- |

(10)

Trahvi põhisumma sõltub rikkumise raskusastest ja kestusest.

Raskusaste

| (11) | Rikkumise raskusastme hindamisel võtab komisjon arvesse selle laadi, tegelikku mõju turule, kui seda saab mõõta, ja asjakohase geograafilise turu suurust. |
| --- | --- |

(11)

Rikkumise raskusastme hindamisel võtab komisjon arvesse selle laadi, tegelikku mõju turule, kui seda saab mõõta, ja asjakohase geograafilise turu suurust.

| (12) | Lähtuvalt rikkumise olemusest ning asjaolust, et see mõjutas turgu ja hõlmas ühisturu olulist osa, on komisjon arvamusel, et ettevõtjad, kellele otsus on adresseeritud, on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 81. |
| --- | --- |

(12)

Lähtuvalt rikkumise olemusest ning asjaolust, et see mõjutas turgu ja hõlmas ühisturu olulist osa, on komisjon arvamusel, et ettevõtjad, kellele otsus on adresseeritud, on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 81.

Erinev kohtlemine

| (13) | Väga tõsiste rikkumiste puhul võimaldab trahviskaala kohaldada ettevõtjate suhtes erinevaid trahvimäärasid, et võtta arvesse rikkujate tegelikku majanduslikku võimsust ja seega nende võimet konkurentsi moonutada. Selline lähenemine on asjakohane näiteks käesoleva juhtumi puhul, kus rikkumises osalenud ettevõtjate turuosa on väga erinev. |
| --- | --- |

(13)

Väga tõsiste rikkumiste puhul võimaldab trahviskaala kohaldada ettevõtjate suhtes erinevaid trahvimäärasid, et võtta arvesse rikkujate tegelikku majanduslikku võimsust ja seega nende võimet konkurentsi moonutada. Selline lähenemine on asjakohane näiteks käesoleva juhtumi puhul, kus rikkumises osalenud ettevõtjate turuosa on väga erinev.

| (14) | Vastavalt nende turuosale asjaomasel turul 2001. aastal (rikkumise toimepanemise viimane täisaasta) jaotati ettevõtjad kuude rühma. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt nende turuosale asjaomasel turul 2001. aastal (rikkumise toimepanemise viimane täisaasta) jaotati ettevõtjad kuude rühma.

Piisav hoiatus

| (15) | Komisjon märgib, et käesoleva menetlusega seotud ettevõtjate Shell, BP, Total ja Kuwait Petroleum ülemaailmne käive 2005. majandusaastal, st käesolevale otsusele vahetult eelneval majandusaastal, oli vastavalt 246, 203, 143 ja 37 miljardit eurot. Kõikide teiste ettevõtjate ülemaailmne käive ei ületanud 10 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon märgib, et käesoleva menetlusega seotud ettevõtjate Shell, BP, Total ja Kuwait Petroleum ülemaailmne käive 2005. majandusaastal, st käesolevale otsusele vahetult eelneval majandusaastal, oli vastavalt 246, 203, 143 ja 37 miljardit eurot. Kõikide teiste ettevõtjate ülemaailmne käive ei ületanud 10 miljardit eurot.

| (16) | Arvestades juhtumi asjaolusid, on komisjon arvamusel, et tagamaks hoiatuse piisavat mõju ei ole vaja mitmekordistada nendele ettevõtjatele määratud trahvide suurust, kelle ülemaailmne käive on väiksem kui 10 miljardit eurot. Komisjon on otsustanud mitmekordistada vaid ettevõtjatele Shell, BP, Total ja Kuwait Petroleum määratud trahve määral, mis arvestaks juhtumi asjaolusid. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades juhtumi asjaolusid, on komisjon arvamusel, et tagamaks hoiatuse piisavat mõju ei ole vaja mitmekordistada nendele ettevõtjatele määratud trahvide suurust, kelle ülemaailmne käive on väiksem kui 10 miljardit eurot. Komisjon on otsustanud mitmekordistada vaid ettevõtjatele Shell, BP, Total ja Kuwait Petroleum määratud trahve määral, mis arvestaks juhtumi asjaolusid.

Kestus

| (17) | Iga ettevõtja puhul kohaldati ka erinevaid korrutustegureid vastavalt rikkumise kestusele, mis ulatus 1,5–8 aastani (vt punkt 6). |
| --- | --- |

(17)

Iga ettevõtja puhul kohaldati ka erinevaid korrutustegureid vastavalt rikkumise kestusele, mis ulatus 1,5–8 aastani (vt punkt 6).

2.2.   Raskendavad või kergendavad asjaolud

Raskendavad asjaolud

| (18) | Enne kõnealust rikkumist oli Shelli juba kartellinduse eest komisjoni keelava otsusega karistatud. (1) Kõnealune korduvrikkumine on raskendav asjaolu, mis põhjendab Shellile määratud trahvi põhisumma suurendamist 50 % võrra. |
| --- | --- |

(18)

Enne kõnealust rikkumist oli Shelli juba kartellinduse eest komisjoni keelava otsusega karistatud. (1) Kõnealune korduvrikkumine on raskendav asjaolu, mis põhjendab Shellile määratud trahvi põhisumma suurendamist 50 % võrra.

| (19) | Kontrollimise ajal keeldus KWS uurimisele allumast, sundides inspektoreid kutsuma appi riigi konkurentsiameti ja politsei. Komisjon on arvamusel, et kõnealune takistamine on raskendav asjaolu, mis põhjendab ettevõtjale KWS määratud trahvi põhisumma suurendamist 10 % võrra. |
| --- | --- |

(19)

Kontrollimise ajal keeldus KWS uurimisele allumast, sundides inspektoreid kutsuma appi riigi konkurentsiameti ja politsei. Komisjon on arvamusel, et kõnealune takistamine on raskendav asjaolu, mis põhjendab ettevõtjale KWS määratud trahvi põhisumma suurendamist 10 % võrra.

| (20) | Bituumeni tarnijate hulgas kannab Shell ja bituumeni ostjate hulgas KWS suurimat vastutust kartelli loomise ja juhtimise eest. Nendel ettevõtjatel oli kartelli toimimises juhtiv roll. Selline käitumine põhjendab ettevõtjatele Shell ja KWS määratud trahvi põhisumma suurendamist 50 % võrra. |
| --- | --- |

(20)

Bituumeni tarnijate hulgas kannab Shell ja bituumeni ostjate hulgas KWS suurimat vastutust kartelli loomise ja juhtimise eest. Nendel ettevõtjatel oli kartelli toimimises juhtiv roll. Selline käitumine põhjendab ettevõtjatele Shell ja KWS määratud trahvi põhisumma suurendamist 50 % võrra.

2.3.   10 % käibepiiri kohaldamine

| (21) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 23 lõikega 2 on sätestatud, et ühegi rikkumises osalenud ettevõtja puhul ei tohi trahv ületada 10 % käibest. Seda piirmäära on arvesse võetud ettevõtjatele Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV) ja Klöckner Bitumen BV määratud trahvide arvutamisel. |
| --- | --- |

(21)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 23 lõikega 2 on sätestatud, et ühegi rikkumises osalenud ettevõtja puhul ei tohi trahv ületada 10 % käibest. Seda piirmäära on arvesse võetud ettevõtjatele Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV) ja Klöckner Bitumen BV määratud trahvide arvutamisel.

2.4.   Trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitleva 2002. aasta teatise kohaldamine

Trahvist vabastamine

| (22) | BP oli esimene ettevõtja, kes teavitas komisjoni kartelli olemasolust Madalmaade bituumenisektoris, ning komisjon vabastas ettevõtja BP tingimuslikult trahvidest vastavalt trahvide määramata jätmise või vähendamise teatise punktile 15. BP tegi komisjoni haldusmenetluse jooksul pidevalt tihedat ja tõhusat koostööd. BP peatas oma osaluse kahtlustatavas rikkumises enne trahvide määramata jätmise või vähendamise teatise kohaste tõendite esitamist ning ei ole sundinud teisi ettevõtjaid rikkumises osalema. Seepärast vabastatakse BP täielikult trahvist. |
| --- | --- |

(22)

BP oli esimene ettevõtja, kes teavitas komisjoni kartelli olemasolust Madalmaade bituumenisektoris, ning komisjon vabastas ettevõtja BP tingimuslikult trahvidest vastavalt trahvide määramata jätmise või vähendamise teatise punktile 15. BP tegi komisjoni haldusmenetluse jooksul pidevalt tihedat ja tõhusat koostööd. BP peatas oma osaluse kahtlustatavas rikkumises enne trahvide määramata jätmise või vähendamise teatise kohaste tõendite esitamist ning ei ole sundinud teisi ettevõtjaid rikkumises osalema. Seepärast vabastatakse BP täielikult trahvist.

Punkti 23 alampunkti b esimene taane (vähendamine 30–50 %)

| (23) | Kuwait Petroleum oli järgmine ettevõtja, kes võttis komisjoniga ühendust lähtuvalt trahvide määramata jätmise või vähendamise teatisest ning ühtlasi esimene ettevõtja, kes vastas teatise punktis 21 loetletud tingimustele. Ettevõtja Kuwait Petroleum esitatud tõendid aitasid komisjonil kõnealuseid fakte tõendada ning seega oli neil komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Esitatud tõendite lisaväärtus oli oluline, sest need kinnitasid olemasolevat teavet ning võimaldasid komisjonil koos tema valduses olevate tõenditega rikkumist tõendada. Tuleb arvesse võtta, et BP ei osalenud korrapäraselt ostjatega peetud bituumenialastel nõupidamistel, ning Kuwait Petroleum oli esimene, kes andis otseseid tõendeid nende kohtumiste kohta, mis olid kartelli toimimiseks olulised. Vastavalt trahvide määramata jätmise või vähendamise teatise punktile 23 kohaldatakse seepärast ettevõtja Kuwait Petroleum suhtes trahvisumma vähendamist 30–50 % ulatuses. |
| --- | --- |

(23)

Kuwait Petroleum oli järgmine ettevõtja, kes võttis komisjoniga ühendust lähtuvalt trahvide määramata jätmise või vähendamise teatisest ning ühtlasi esimene ettevõtja, kes vastas teatise punktis 21 loetletud tingimustele. Ettevõtja Kuwait Petroleum esitatud tõendid aitasid komisjonil kõnealuseid fakte tõendada ning seega oli neil komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Esitatud tõendite lisaväärtus oli oluline, sest need kinnitasid olemasolevat teavet ning võimaldasid komisjonil koos tema valduses olevate tõenditega rikkumist tõendada. Tuleb arvesse võtta, et BP ei osalenud korrapäraselt ostjatega peetud bituumenialastel nõupidamistel, ning Kuwait Petroleum oli esimene, kes andis otseseid tõendeid nende kohtumiste kohta, mis olid kartelli toimimiseks olulised. Vastavalt trahvide määramata jätmise või vähendamise teatise punktile 23 kohaldatakse seepärast ettevõtja Kuwait Petroleum suhtes trahvisumma vähendamist 30–50 % ulatuses.

| (24) | Ettevõtjale Kuwait Petroleum määratud trahvisumma täpse vähendamise määra arvutamisel tuleb arvesse võtta tema taotlust trahvisumma vähendamise kohta ja tema esitatud tõendite üksikasjalikkust, mis aitas komisjonil kõnealuseid fakte tõendada. Samas tuleb arvesse võtta, et taotlus esitati rohkem kui 11 kuud pärast komisjoni korraldatud kontrollimist ja alles pärast seda, kui komisjon edastas osapooltele teabenõude, küsides sündmuste kohta üksikasjalikumat faktilist teavet. Lisaks on komisjoni arvates kahetsusväärne, et ettevõtja Kuwait Petroleum muutis hiljem teatavaid olulisi avaldusi ettevõtja ExxonMobil väidetava osaluse kohta kartellis ning neid ei saanud seetõttu nimetatud ettevõtja vastu tõenditena kasutada. Komisjon on jõudnud järeldusele, et ettevõtja Kuwait Petroleum trahvisummat saab vähendada 30 % võrra. |
| --- | --- |

(24)

Ettevõtjale Kuwait Petroleum määratud trahvisumma täpse vähendamise määra arvutamisel tuleb arvesse võtta tema taotlust trahvisumma vähendamise kohta ja tema esitatud tõendite üksikasjalikkust, mis aitas komisjonil kõnealuseid fakte tõendada. Samas tuleb arvesse võtta, et taotlus esitati rohkem kui 11 kuud pärast komisjoni korraldatud kontrollimist ja alles pärast seda, kui komisjon edastas osapooltele teabenõude, küsides sündmuste kohta üksikasjalikumat faktilist teavet. Lisaks on komisjoni arvates kahetsusväärne, et ettevõtja Kuwait Petroleum muutis hiljem teatavaid olulisi avaldusi ettevõtja ExxonMobil väidetava osaluse kohta kartellis ning neid ei saanud seetõttu nimetatud ettevõtja vastu tõenditena kasutada. Komisjon on jõudnud järeldusele, et ettevõtja Kuwait Petroleum trahvisummat saab vähendada 30 % võrra.

Muud trahvide määramatajätmise või vähendamise taotlused

| (25) | Shell esitas samuti trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise B osa kohase taotluse, kuid seda ei võetud arvesse, kuna esitatud tõendite lisaväärtus oli väike. |
| --- | --- |

(25)

Shell esitas samuti trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise B osa kohase taotluse, kuid seda ei võetud arvesse, kuna esitatud tõendite lisaväärtus oli väike.

| (26) | Nynäs ja Total väidavad samuti, et andsid komisjonile vabatahtlikult teavet, mis kinnitab nende süüd. Komisjoni arvates ei olnud aga edastatud teabel nii olulist lisaväärtust, et komisjon peaks karistust vähendama. |
| --- | --- |

(26)

Nynäs ja Total väidavad samuti, et andsid komisjonile vabatahtlikult teavet, mis kinnitab nende süüd. Komisjoni arvates ei olnud aga edastatud teabel nii olulist lisaväärtust, et komisjon peaks karistust vähendama.

| (27) | Wintershall väitis, et tema suhtes peaks kohaldama BP kaitsetaotlust. Samas on Wintershall BPst eraldiseisev ettevõtja ning komisjonilt taotles kaitseklausli kohaldamist BP, mitte Wintershall. |
| --- | --- |

(27)

Wintershall väitis, et tema suhtes peaks kohaldama BP kaitsetaotlust. Samas on Wintershall BPst eraldiseisev ettevõtja ning komisjonilt taotles kaitseklausli kohaldamist BP, mitte Wintershall.

3.   OTSUS

| (28) | Järgnevalt loetletud ettevõtjad on süüdi EÜ asutamislepingu artikli 81 ühes ja järjepidevas rikkumises, leppides nimetatud ajavahemikul kokku Madalmaades tee-ehituses kasutatava bituumeni müügi ja ostu brutohinna, ühtse allahindluse rikkumises osalevate tee-ehitajate jaoks ja väiksema allahindluse ülejäänud tee-ehitajate jaoks.






  a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV ja Ballast Nedam Infra BV 21. juunist 1996–15. aprillini 2002; |
| --- | --- | --- |

(28)

Järgnevalt loetletud ettevõtjad on süüdi EÜ asutamislepingu artikli 81 ühes ja järjepidevas rikkumises, leppides nimetatud ajavahemikul kokku Madalmaades tee-ehituses kasutatava bituumeni müügi ja ostu brutohinna, ühtse allahindluse rikkumises osalevate tee-ehitajate jaoks ja väiksema allahindluse ülejäänud tee-ehitajate jaoks.

a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV ja Ballast Nedam Infra BV 21. juunist 1996–15. aprillini 2002;

| b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Koninklijke BAM Groep NV 1. novembrist 2000–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Koninklijke BAM Groep NV 1. novembrist 2000–15. aprillini 2002;

| c) | BP: BP plc. 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, BP Nederland BV 1. aprillist 1994–1. jaanuarini 2000 ja BP Refining & Petrochemicals GmbH 31. detsembrist 1999–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

c)

BP: BP plc. 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, BP Nederland BV 1. aprillist 1994–1. jaanuarini 2000 ja BP Refining & Petrochemicals GmbH 31. detsembrist 1999–15. aprillini 2002;

| d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, Dura Vermeer Groep NV 13. novembrist 1998–15. aprillini 2002 ja Dura Vermeer Infra BV 30. juunist 2000–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002, Dura Vermeer Groep NV 13. novembrist 1998–15. aprillini 2002 ja Dura Vermeer Infra BV 30. juunist 2000–15. aprillini 2002;

| e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| f) | HBG: HBG Civiel BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

f)

HBG: HBG Civiel BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| g) | Heijmans: Heijmans NV ja Heijmans Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

g)

Heijmans: Heijmans NV ja Heijmans Infrastructuur BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Sideron Industrial Development BV 1. jaanuarist 2000–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Sideron Industrial Development BV 1. jaanuarist 2000–15. aprillini 2002;

| i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. ja Kuwait Petroleum (Nederland) BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. ja Kuwait Petroleum (Nederland) BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV ja Koninklijke Wegenbouw Stevin BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV ja Koninklijke Wegenbouw Stevin BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum ja Nynäs Belgium AB 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum ja Nynäs Belgium AB 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport ja Trading Company Ltd ning Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport ja Trading Company Ltd ning Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002;

| m) | Total: Total Nederland NV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Total SA 1. novembrist 1999–15. aprillini 2002; |
| --- | --- |

m)

Total: Total Nederland NV 1. aprillist 1994–15. aprillini 2002 ja Total SA 1. novembrist 1999–15. aprillini 2002;

| n) | Wintershall AG 1. aprillist 1994–31. detsembrini 1999. |
| --- | --- |

n)

Wintershall AG 1. aprillist 1994–31. detsembrini 1999.

| (29) | Eelmises punktis nimetatud rikkumise eest on määratud järgmised trahvid:






  a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV ja Ballast Nedam Infra BV, solidaarselt: 4,65 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(29)

Eelmises punktis nimetatud rikkumise eest on määratud järgmised trahvid:

a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV ja Ballast Nedam Infra BV, solidaarselt: 4,65 miljonit eurot;

| b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 miljonit eurot, millest Koninklijke BAM Groep NV vastutab solidaarselt 9 miljoni euro tasumise eest; |
| --- | --- |

b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 miljonit eurot, millest Koninklijke BAM Groep NV vastutab solidaarselt 9 miljoni euro tasumise eest;

| c) | BP: BP plc: 0 miljonit eurot, millest BP Nederland BV vastutab solidaarselt 0 miljoni euro tasumise eest ja BP Refining & Chemicals GmbH vastutab solidaarselt 0 miljoni euro tasumise eest; |
| --- | --- |

c)

BP: BP plc: 0 miljonit eurot, millest BP Nederland BV vastutab solidaarselt 0 miljoni euro tasumise eest ja BP Refining & Chemicals GmbH vastutab solidaarselt 0 miljoni euro tasumise eest;

| d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 miljonit, millest Dura Vermeer Groep NV vastutab solidaarselt 3,9 miljoni euro tasumise eest ja Dura Vermeer Infra BV vastutab solidaarselt 3,45 miljoni euro tasumise eest; |
| --- | --- |

d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 miljonit, millest Dura Vermeer Groep NV vastutab solidaarselt 3,9 miljoni euro tasumise eest ja Dura Vermeer Infra BV vastutab solidaarselt 3,45 miljoni euro tasumise eest;

| e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV, solidaarselt: 11,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV ja Esha Port Services Amsterdam BV, solidaarselt: 11,5 miljonit eurot;

| f) | HBG: HBG Civiel BV: 7,2 miljonit eurot; |
| --- | --- |

f)

HBG: HBG Civiel BV: 7,2 miljonit eurot;

| g) | Heijmans: Heijmans NV ja Heijmans Infrastructuur BV, solidaarselt: 17,1 miljonit eurot; |
| --- | --- |

g)

Heijmans: Heijmans NV ja Heijmans Infrastructuur BV, solidaarselt: 17,1 miljonit eurot;

| h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 miljonit eurot, millest Sideron Industrial Development BV vastutab solidaarselt 9 miljoni euro tasumise eest; |
| --- | --- |

h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 miljonit eurot, millest Sideron Industrial Development BV vastutab solidaarselt 9 miljoni euro tasumise eest;

| i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd ja Kuwait Petroleum (Nederland) BV, solidaarselt: 16,632 miljonit eurot; |
| --- | --- |

i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd ja Kuwait Petroleum (Nederland) BV, solidaarselt: 16,632 miljonit eurot;

| j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV ja Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, solidaarselt: 27,36 miljonit eurot; |
| --- | --- |

j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV ja Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, solidaarselt: 27,36 miljonit eurot;

| k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum ja Nynäs Belgium AB, solidaarselt: 13,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum ja Nynäs Belgium AB, solidaarselt: 13,5 miljonit eurot;

| l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport ja Trading Company Ltd ning Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, solidaarselt: 108 miljonit eurot; |
| --- | --- |

l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport ja Trading Company Ltd ning Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, solidaarselt: 108 miljonit eurot;

| m) | Total: Total Nederland NV: 20,25 miljonit eurot, millest Total SA vastutab solidaarselt 13,5 miljoni euro tasumise eest; |
| --- | --- |

m)

Total: Total Nederland NV: 20,25 miljonit eurot, millest Total SA vastutab solidaarselt 13,5 miljoni euro tasumise eest;

| n) | Wintershall AG: 11,625 miljonit eurot. |
| --- | --- |

n)

Wintershall AG: 11,625 miljonit eurot.

| (30) | Juhul kui nad ei ole seda veel teinud, peavad eespool loetletud ettevõtjad koheselt lõpetama punktis 28 kirjeldatud rikkumise. Nad peavad hoiduma punktis 28 kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(30)

Juhul kui nad ei ole seda veel teinud, peavad eespool loetletud ettevõtjad koheselt lõpetama punktis 28 kirjeldatud rikkumise. Nad peavad hoiduma punktis 28 kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju.

| (31) | Käesolevat juhtumit käsitleva otsuse mittekonfidentsiaalne versioon autentsetes keeltes on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(31)

Käesolevat juhtumit käsitleva otsuse mittekonfidentsiaalne versioon autentsetes keeltes on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

---

(1)  Komisjoni 23. aprilli 1986. aasta otsus 86/398/EMÜ, milles käsitletakse EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohast menetlust (IV/31.149 – Polüpropüleen, EÜT L 230, 18.8.1986, lk 1), ja komisjoni 27. juuli 1994. aasta otsus 94/599/EÜ, milles käsitletakse EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohast menetlust (IV/31865 – PVC II, EÜT L 239, 14.9.1994, lk 14).

(2)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1419/2006 (ELT L 269, 28.9.2006, lk 1).

---

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/45

---

KOMISJONI OTSUS,

27. juuli 2007,

Indiast pärit dihüdromürtsenooli importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta

(2007/535/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)), (1) eriti selle artiklit 14,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 11. novembril 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (2) („algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamisest Indiast pärit dihüdromürtsenooli, puhtusega vähemalt 93 %, mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 2905 22 90 all, ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

11. novembril 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (2) („algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamisest Indiast pärit dihüdromürtsenooli, puhtusega vähemalt 93 %, mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 2905 22 90 all, ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Subsiidiumivastane menetlus algatati vastavalt algmääruse artiklile 10 pärast seda, kui 29. septembril 2006 esitasid kaebuse järgmised ühenduse tootjad: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. ja Sensient Fragrances S.A. („kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab antud juhul üle 25 % kogu ühenduse dihüdromürtsenooli toodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toodangu subsideerimise ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Subsiidiumivastane menetlus algatati vastavalt algmääruse artiklile 10 pärast seda, kui 29. septembril 2006 esitasid kaebuse järgmised ühenduse tootjad: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. ja Sensient Fragrances S.A. („kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab antud juhul üle 25 % kogu ühenduse dihüdromürtsenooli toodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toodangu subsideerimise ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (3) | Komisjon tegi uurimise algatamise ametlikult teatavaks India ametiasutustele, eksportivatele tootjatele Indias, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja nende liitudele ning kaebuse esitajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon tegi uurimise algatamise ametlikult teatavaks India ametiasutustele, eksportivatele tootjatele Indias, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja nende liitudele ning kaebuse esitajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE

| (4) | 25. mail 2007 komisjonile saadetud kirjas võtsid kaebuse esitajad kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(4)

25. mail 2007 komisjonile saadetud kirjas võtsid kaebuse esitajad kaebuse tagasi.

| (5) | Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(5)

Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega.

| (6) | Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtki vastuväidet ei esitatud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtki vastuväidet ei esitatud.

| (7) | Eespool öeldut arvestades leidis komisjon, et subsiidiumivastane menetlus Indiast pärit dihüdromürtsenooli impordi suhtes ühendusse tuleks lõpetada tasakaalustavaid meetmeid kehtestamata, |
| --- | --- |

(7)

Eespool öeldut arvestades leidis komisjon, et subsiidiumivastane menetlus Indiast pärit dihüdromürtsenooli impordi suhtes ühendusse tuleks lõpetada tasakaalustavaid meetmeid kehtestamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Subsiidiumivastane menetlus Indiast pärit dihüdromürtsenooli, puhtusega vähemalt 93 %, mis kuulub CN-koodi ex 2905 22 90 alla, ühendusse importimisse suhtes on käesolevaga lõpetatud.

Brüssel, 27. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 275, 11.11.2006, lk 29.

2

---

Euroopa Keskpank

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/46

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

20. juuli 2007,

millega muudetakse suunist EKP/2006/28 Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta

(EKP/2007/6)

(2007/536/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 kolmandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 kolmandat taanet ning artikleid 12.1 ja 30.6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põhikirja artikli 30.1 kohaselt annavad euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) oma välisvaluutareservid Euroopa Keskpanga (EKP) käsutusse ja EKP-l on täielik õigus talle üle kantud välisvaluutareserve hoida ja hallata. |
| --- | --- |

(1)

Põhikirja artikli 30.1 kohaselt annavad euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) oma välisvaluutareservid Euroopa Keskpanga (EKP) käsutusse ja EKP-l on täielik õigus talle üle kantud välisvaluutareserve hoida ja hallata.

| (2) | Põhikirja artiklite 9.2 ja 12.1 kohaselt võib EKP oma tegevust korraldada läbi RKPde ja ta võib neid kasutada oma teatavate tehingute teostamiseks. Seetõttu leiab EKP, et RKPd peaksid neile ülekantud välisvaluutareservi haldamisel tegutsema EKP agendina. |
| --- | --- |

(2)

Põhikirja artiklite 9.2 ja 12.1 kohaselt võib EKP oma tegevust korraldada läbi RKPde ja ta võib neid kasutada oma teatavate tehingute teostamiseks. Seetõttu leiab EKP, et RKPd peaksid neile ülekantud välisvaluutareservi haldamisel tegutsema EKP agendina.

| (3) | 21. detsembri 2006. aasta suunise EKP/2006/28 (Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta) (1) kohaselt peab iga osaleva liikmesriigi RKP teostama EKP välisvaluutareservi tehinguid EKP agendina selles suunises määratletud õigusdokumentatsiooni alusel. |
| --- | --- |

(3)

21. detsembri 2006. aasta suunise EKP/2006/28 (Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta) (1) kohaselt peab iga osaleva liikmesriigi RKP teostama EKP välisvaluutareservi tehinguid EKP agendina selles suunises määratletud õigusdokumentatsiooni alusel.

| (4) | Suunise EKP/2006/28 mõistet „Euroopa jurisdiktsioonid” tuleb muuta, arvestades liikmesriikide tulevast liitumist majandus- ja rahaliiduga. |
| --- | --- |

(4)

Suunise EKP/2006/28 mõistet „Euroopa jurisdiktsioonid” tuleb muuta, arvestades liikmesriikide tulevast liitumist majandus- ja rahaliiduga.

| (5) | Kuna nõuetekohaste instrumentide hulka tuleb lisada uus instrument, mis on seotud intressimäära vahetustehingutega, mis on tehing börsiväliste tuletisinstrumentidega ja mille puhul tehingumaht tagatakse teatava piiri ületamisel, tuleb suunist EKP/2006/28 muuta, et määratleda intressimäära vahetustehingud börsiväliste tuletisinstrumentide tehinguna, |
| --- | --- |

(5)

Kuna nõuetekohaste instrumentide hulka tuleb lisada uus instrument, mis on seotud intressimäära vahetustehingutega, mis on tehing börsiväliste tuletisinstrumentidega ja mille puhul tehingumaht tagatakse teatava piiri ületamisel, tuleb suunist EKP/2006/28 muuta, et määratleda intressimäära vahetustehingud börsiväliste tuletisinstrumentide tehinguna,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2006/28 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:






  — | „Euroopa jurisdiktsioonid” – asutamislepinguga kooskõlas euro kasutusele võtnud liikmeriikide jurisdiktsioonid, Taani, Rootsi, Šveits ja Ühendkuningriik (ainult Inglismaa ja Wales); |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

—

„Euroopa jurisdiktsioonid” – asutamislepinguga kooskõlas euro kasutusele võtnud liikmeriikide jurisdiktsioonid, Taani, Rootsi, Šveits ja Ühendkuningriik (ainult Inglismaa ja Wales);

| — | „osalev RKP” – euro kasutusele võtnud liikmesriigi RKP.” |
| --- | --- |

—

„osalev RKP” – euro kasutusele võtnud liikmesriigi RKP.”

| 2. | Artikli 3 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kõik tehingud EKP välisvaluutareserviga tehakse käesoleva artikli kohaselt nõutava standardse õigusdokumentatsiooni alusel. Juhul kui EKP-l puudub nõuetekohases vormis ja sisuga õigushinnang seoses liikmesriigis kasutatava standardlepinguga, võib EKP juhatus eurole ülemineva liikmesriigi osas teha otsuse kasutada I lisa punkti 1 alapunktis a või punkti 2 alapunktis a sätestatud standardlepingu asemel I lisa punkti 1 alapunktis c või punkti 2 alapunktis c sätestatud lepinguid. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu viivitamata käesoleva sätte alusel tehtud mis tahes otsusest.
  2.   Tagatud tehingud EKP välisvaluutareserviga, mis hõlmavad tagasiostulepinguid, pöördrepolepinguid, ostu-tagasimüügilepinguid ja müügi-tagasiostulepinguid, ning kõik börsiväliste tuletisväärtpaberitega tehtavad tehingud, mis on seotud EKP välisvaluutareserviga, dokumenteeritakse tüüplepingutega, mis koostatakse I lisas sätestatud vormis; neid vorme võib EKP aeg-ajalt heaks kiita või muuta.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 3 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kõik tehingud EKP välisvaluutareserviga tehakse käesoleva artikli kohaselt nõutava standardse õigusdokumentatsiooni alusel. Juhul kui EKP-l puudub nõuetekohases vormis ja sisuga õigushinnang seoses liikmesriigis kasutatava standardlepinguga, võib EKP juhatus eurole ülemineva liikmesriigi osas teha otsuse kasutada I lisa punkti 1 alapunktis a või punkti 2 alapunktis a sätestatud standardlepingu asemel I lisa punkti 1 alapunktis c või punkti 2 alapunktis c sätestatud lepinguid. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu viivitamata käesoleva sätte alusel tehtud mis tahes otsusest.

2.   Tagatud tehingud EKP välisvaluutareserviga, mis hõlmavad tagasiostulepinguid, pöördrepolepinguid, ostu-tagasimüügilepinguid ja müügi-tagasiostulepinguid, ning kõik börsiväliste tuletisväärtpaberitega tehtavad tehingud, mis on seotud EKP välisvaluutareserviga, dokumenteeritakse tüüplepingutega, mis koostatakse I lisas sätestatud vormis; neid vorme võib EKP aeg-ajalt heaks kiita või muuta.”

| 3. | I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Kõik EKP välisvaluutareserviga seotud tehingud börsiväliste tuletisinstrumentidega (sealhulgas intressimäära vahetustehingud, mille maht tagatakse) tuleb sõlmida järgmiste standardlepingute alusel, mille vormi võib EKP aeg-ajalt heaks kiita või muuta:






  a) | FBE finantstehingute raamleping (FBE Master Agreement for Financial Transactions) (väljaanne 2004) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Kõik EKP välisvaluutareserviga seotud tehingud börsiväliste tuletisinstrumentidega (sealhulgas intressimäära vahetustehingud, mille maht tagatakse) tuleb sõlmida järgmiste standardlepingute alusel, mille vormi võib EKP aeg-ajalt heaks kiita või muuta:

a)

FBE finantstehingute raamleping (FBE Master Agreement for Financial Transactions) (väljaanne 2004) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel;

| b) | Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) (multivaluuta – piiriülene, New Yorgi õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad USA föderaalsete või osariigi seaduste alusel, ja |
| --- | --- |

b)

Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) (multivaluuta – piiriülene, New Yorgi õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad USA föderaalsete või osariigi seaduste alusel, ja

| c) | Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (multivaluuta – piiriülene, inglise õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a lõigetes a või b loetletu.” |
| --- | --- |

c)

Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (multivaluuta – piiriülene, inglise õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a lõigetes a või b loetletu.”

Artikkel 2

Käesolev suunis jõustub 27. juulil 2007.

Artikkel 3

Käesolev suunis on adresseeritud euro kasutusele võtnud liikmesriikide RKPdele.

Frankfurt Maini ääres, 20. juuli 2007

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT C 17, 28.1.2007, lk 5.

1

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/48

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS DARFUR/6/2007,

18. juuli 2007,

millega nimetatakse ametisse Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja sõjaline nõunik

(2007/537/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2005. aasta ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missioone Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise toetustegevuse kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 19. aprilli 2007 vastu otsuse 2007/238/ÜVJP, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis Torben BRYLLE. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 19. aprilli 2007 vastu otsuse 2007/238/ÜVJP, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis Torben BRYLLE.

| (2) | Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja tagab muu hulgas liidu osaluse koordineerituse ja ühtsuse Aafrika Liidu missioonis Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS). ELi eriesindaja alluvuses olev ELi Addis Abeba koordineerimisüksus, mille koosseisu kuuluvad poliitiline nõunik, sõjaline nõunik ja politseinõunik, juhib vastavalt ühismeetme 2005/557/ÜVJP artikli 5 lõikele 2 igapäevast tegevuse koordineerimist kõigi asjaomaste ELi osalejate ning Addis Abebas asuva, Aafrika Liidu käsuliinis oleva administratiivkontrolli ja juhtimiskeskuse vahel, et tagada ELi ühtne ning õigeaegne toetus AMISele. |
| --- | --- |

(2)

Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja tagab muu hulgas liidu osaluse koordineerituse ja ühtsuse Aafrika Liidu missioonis Sudaani Darfuri piirkonnas (AMIS). ELi eriesindaja alluvuses olev ELi Addis Abeba koordineerimisüksus, mille koosseisu kuuluvad poliitiline nõunik, sõjaline nõunik ja politseinõunik, juhib vastavalt ühismeetme 2005/557/ÜVJP artikli 5 lõikele 2 igapäevast tegevuse koordineerimist kõigi asjaomaste ELi osalejate ning Addis Abebas asuva, Aafrika Liidu käsuliinis oleva administratiivkontrolli ja juhtimiskeskuse vahel, et tagada ELi ühtne ning õigeaegne toetus AMISele.

| (3) | Nõukogu volitas ühismeetme 2005/557/ÜVJP artikli 4 alusel poliitika- ja julgeolekukomiteed nimetama ametisse ELi eriesindaja sõjalise nõuniku, lähtudes ELi eriesindaja soovituse alusel esitatud peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekust. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu volitas ühismeetme 2005/557/ÜVJP artikli 4 alusel poliitika- ja julgeolekukomiteed nimetama ametisse ELi eriesindaja sõjalise nõuniku, lähtudes ELi eriesindaja soovituse alusel esitatud peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekust.

| (4) | Peasekretär/kõrge esindaja tegi ELi eriesindaja soovitusel ettepaneku nimetada kolonel Michel BILLARD ELi eriesindaja uueks sõjaliseks nõunikuks. |
| --- | --- |

(4)

Peasekretär/kõrge esindaja tegi ELi eriesindaja soovitusel ettepaneku nimetada kolonel Michel BILLARD ELi eriesindaja uueks sõjaliseks nõunikuks.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kolonel Michel BILLARD nimetatakse Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja sõjaliseks nõunikuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 24. juulil 2007.

Brüssel, 18. juuli 2007

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

C. DURRANT PAIS

---

(1)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 46. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2007/245/ÜVJP (ELT L 106, 24.4.2007, lk 65).

1

(2)  ELT L 103, 20.4.2007, lk 52.

2

---

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 28.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/49

---

EUROPOLI HALDUSNÕUKOGU OTSUS,

18. juuli 2007,

nõustumise kohta Europoli sätestatud tingimuste ja menetlustega, mis kohandavad Europoli haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse lisas loetletud summasid seoses Europoli töötajatele Europoli kasuks makstavatele palkadele ja tasudele kohaldatavate maksudega

(2007/538/EÜ)

EUROPOLI HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse protokolli, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 ja Europoli konventsiooni artikli 41 lõike 3 alusel ning mis käsitleb Europoli, selle organite liikmete ning Europoli asedirektorite ja töötajate privileege ja immuniteete, (1) ning eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsustas 12. juunil 2007 kohandada Europoli ametnike palku ja tasusid 1,5 % tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsustas 12. juunil 2007 kohandada Europoli ametnike palku ja tasusid 1,5 % tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2006.

| (2) | Haldusnõukogu otsustas 18. juulil 2007 tõsta haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse (2) lisa artiklis 4 loetletud summasid sama protsendi võrra sama kuupäeva seisuga nagu on määratud punktis 1 mainitud nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuses. |
| --- | --- |

(2)

Haldusnõukogu otsustas 18. juulil 2007 tõsta haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse (2) lisa artiklis 4 loetletud summasid sama protsendi võrra sama kuupäeva seisuga nagu on määratud punktis 1 mainitud nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuses.

| (3) | Vastavalt haldusnõukogu samale 18. juuli 2007. aasta otsusele tuleb määratud summad avaldada Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt haldusnõukogu samale 18. juuli 2007. aasta otsusele tuleb määratud summad avaldada Euroopa Liidu Teatajas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Jõustub 1. juulil 2006:

| 1. | Europoli haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse lisa artikli 4 esimeses lauses mainitud summa asendatakse summaga 113,68 eurot; |
| --- | --- |

1.

Europoli haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse lisa artikli 4 esimeses lauses mainitud summa asendatakse summaga 113,68 eurot;

| 2. | eurodes esitatud summad Europoli haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse lisa artiklis 4 sisalduvas tabelis asendatakse järgmiselt: | 8 % summade puhul 113,68 kuni 2 002,41 eurot; |
| --- | --- | --- |

2.

eurodes esitatud summad Europoli haldusnõukogu 16. novembri 1999. aasta otsuse lisa artiklis 4 sisalduvas tabelis asendatakse järgmiselt:

8 % summade puhul 113,68 kuni 2 002,41 eurot;

| | 10 % summade puhul 2 002,42 kuni 2 758,01 eurot; |
| --- | --- |

10 % summade puhul 2 002,42 kuni 2 758,01 eurot;

| | 12,5 % summade puhul 2 758,02 kuni 3 160,83 eurot; |
| --- | --- |

12,5 % summade puhul 2 758,02 kuni 3 160,83 eurot;

| | 15 % summade puhul 3 160,84 kuni 3 589,60 eurot; |
| --- | --- |

15 % summade puhul 3 160,84 kuni 3 589,60 eurot;

| | 17,5 % summade puhul 3 589,61 kuni 3 992,45 eurot; |
| --- | --- |

17,5 % summade puhul 3 589,61 kuni 3 992,45 eurot;

| | 20 % summade puhul 3 992,46 kuni 4 382,91 eurot; |
| --- | --- |

20 % summade puhul 3 992,46 kuni 4 382,91 eurot;

| | 22,5 % summade puhul 4 382,92 kuni 4 785,73 eurot; |
| --- | --- |

22,5 % summade puhul 4 382,92 kuni 4 785,73 eurot;

| | 25 % summade puhul 4 785,74 kuni 5 176,21 eurot; |
| --- | --- |

25 % summade puhul 4 785,74 kuni 5 176,21 eurot;

| | 27,5 % summade puhul 5 176,22 kuni 5 579,03 eurot; |
| --- | --- |

27,5 % summade puhul 5 176,22 kuni 5 579,03 eurot;

| | 30 % summade puhul 5 579,04 kuni 5 969,51 eurot; |
| --- | --- |

30 % summade puhul 5 579,04 kuni 5 969,51 eurot;

| | 32,5 % summade puhul 5 969,52 kuni 6 372,33 eurot; |
| --- | --- |

32,5 % summade puhul 5 969,52 kuni 6 372,33 eurot;

| | 35 % summade puhul 6 372,34 kuni 6 763,42 eurot; |
| --- | --- |

35 % summade puhul 6 372,34 kuni 6 763,42 eurot;

| | 40 % summade puhul 6 763,43 kuni 7 166,26 eurot; |
| --- | --- |

40 % summade puhul 6 763,43 kuni 7 166,26 eurot;

| | 45 % summade puhul üle 7 166,27 euro. |
| --- | --- |

45 % summade puhul üle 7 166,27 euro.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval.

Haag, 18. juuli 2007

haldusnõukogu esimees

Jaime FERNANDES

---

(1)  EÜT C 221, 19.7.1997, lk 2.

1

(2)  EÜT C 65, 28.2.2001, lk 8.

2

---