# Uradni list L 171/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 171 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5029. junij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 171

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5029. junij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij (
  1
  ) | 17 |
| | * | Uredba (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES (
  1
  ) | 32 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (
  1
  )

1

1

*

Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij (
  1
  )

1

17

*

Uredba (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 29.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 171/1

---

UREDBA (ES) št. 715/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. junija 2007

o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem mora biti zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. V ta namen je bil z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3) vzpostavljen celovit sistem homologacije Skupnosti. Tehnične zahteve za podelitev homologacije motornim vozilom glede na emisije bi morale biti usklajene, da bi se izognili zahtevam, ki se od države do države razlikujejo, in zagotovili visoko raven varstva okolja. |
| --- | --- |

(1)

Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem mora biti zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. V ta namen je bil z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3) vzpostavljen celovit sistem homologacije Skupnosti. Tehnične zahteve za podelitev homologacije motornim vozilom glede na emisije bi morale biti usklajene, da bi se izognili zahtevam, ki se od države do države razlikujejo, in zagotovili visoko raven varstva okolja.

| (2) | Ta uredba je eden izmed številnih posamičnih regulativnih aktov v okviru postopka Skupnosti za podelitev homologacije v skladu z Direktivo 70/156/EGS. Navedeno direktivo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Ta uredba je eden izmed številnih posamičnih regulativnih aktov v okviru postopka Skupnosti za podelitev homologacije v skladu z Direktivo 70/156/EGS. Navedeno direktivo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Na zahtevo Evropskega parlamenta je bil v zakonodajo EU na področju vozil uveden nov ureditveni pristop. Tako ta uredba določa temeljne določbe o emisijah vozil, tehnične specifikacije pa bodo določene z izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu s postopki komitologije. |
| --- | --- |

(3)

Na zahtevo Evropskega parlamenta je bil v zakonodajo EU na področju vozil uveden nov ureditveni pristop. Tako ta uredba določa temeljne določbe o emisijah vozil, tehnične specifikacije pa bodo določene z izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu s postopki komitologije.

| (4) | Marca 2001 je Komisija pričela s programom „Čist zrak za Evropo“ (CAFE), katerega glavne elemente je opisala v sporočilu z dne 4. maja 2005. To je vodilo k sprejetju tematske strategije o onesnaževanju zraka s sporočilom z dne 21. septembra 2005. Eden izmed sklepov tematske strategije je, da je za dosego ciljev EU glede kakovosti zraka potrebno nadaljnje zmanjšanje emisij v prevoznem sektorju (zračnem, pomorskem in kopenskem prevozu), v gospodinjstvih in v energetskem, kmetijskem in industrijskem sektorju. V tem okviru bi se bilo treba z nalogo zniževanja emisij vozil spoprijeti v sklopu celostne strategije. Standarda Euro 5 in Euro 6 sodita med ukrepe, ki so bili oblikovani za zmanjšanje emisij trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so dušikovi oksidi in ogljikovodiki. |
| --- | --- |

(4)

Marca 2001 je Komisija pričela s programom „Čist zrak za Evropo“ (CAFE), katerega glavne elemente je opisala v sporočilu z dne 4. maja 2005. To je vodilo k sprejetju tematske strategije o onesnaževanju zraka s sporočilom z dne 21. septembra 2005. Eden izmed sklepov tematske strategije je, da je za dosego ciljev EU glede kakovosti zraka potrebno nadaljnje zmanjšanje emisij v prevoznem sektorju (zračnem, pomorskem in kopenskem prevozu), v gospodinjstvih in v energetskem, kmetijskem in industrijskem sektorju. V tem okviru bi se bilo treba z nalogo zniževanja emisij vozil spoprijeti v sklopu celostne strategije. Standarda Euro 5 in Euro 6 sodita med ukrepe, ki so bili oblikovani za zmanjšanje emisij trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so dušikovi oksidi in ogljikovodiki.

| (5) | Da bi dosegli cilje EU glede kakovosti zraka, si je treba trajno prizadevati za zmanjšanje emisij iz vozil. Industrija bi zato morala imeti na voljo jasne informacije o prihodnjih mejnih vrednostih emisij. Zato ta uredba poleg Euro 5 pri mejnih vrednostih emisij vključuje tudi stopnjo Euro 6. |
| --- | --- |

(5)

Da bi dosegli cilje EU glede kakovosti zraka, si je treba trajno prizadevati za zmanjšanje emisij iz vozil. Industrija bi zato morala imeti na voljo jasne informacije o prihodnjih mejnih vrednostih emisij. Zato ta uredba poleg Euro 5 pri mejnih vrednostih emisij vključuje tudi stopnjo Euro 6.

| (6) | Še zlasti je za izboljšanje kakovosti zraka in upoštevanje mejnih vrednosti za onesnaževala potrebno znatno zmanjšanje emisij dušikovega oksida iz dizelskih vozil. Za doseganje tega so potrebne ambiciozne mejne vrednosti na stopnji Euro 6, ne da bi se morali pri tem odreči prednostim dizelskih motorjev, kar zadeva porabo goriva in emisije ogljikovodika in ogljikovega monoksida. Takšen cilj za zmanjšanje emisij dušikovega oksida v zgodnji fazi bo proizvajalcem vozil po celotni Evropi omogočil dolgoročno varnost načrtovanja. |
| --- | --- |

(6)

Še zlasti je za izboljšanje kakovosti zraka in upoštevanje mejnih vrednosti za onesnaževala potrebno znatno zmanjšanje emisij dušikovega oksida iz dizelskih vozil. Za doseganje tega so potrebne ambiciozne mejne vrednosti na stopnji Euro 6, ne da bi se morali pri tem odreči prednostim dizelskih motorjev, kar zadeva porabo goriva in emisije ogljikovodika in ogljikovega monoksida. Takšen cilj za zmanjšanje emisij dušikovega oksida v zgodnji fazi bo proizvajalcem vozil po celotni Evropi omogočil dolgoročno varnost načrtovanja.

| (7) | Pri določanju standardov glede emisij je pomembno upoštevati vpliv na trge in na konkurenčnost proizvajalcev, neposredne in posredne stroške za podjetja ter koristi, ki iz tega izhajajo, kot so spodbujanje inovacij, izboljšanje kakovosti zraka, nižji stroški zdravstva in podaljšanje življenjske dobe, kakor tudi vpliv na emisije CO2 v celoti. |
| --- | --- |

(7)

Pri določanju standardov glede emisij je pomembno upoštevati vpliv na trge in na konkurenčnost proizvajalcev, neposredne in posredne stroške za podjetja ter koristi, ki iz tega izhajajo, kot so spodbujanje inovacij, izboljšanje kakovosti zraka, nižji stroški zdravstva in podaljšanje življenjske dobe, kakor tudi vpliv na emisije CO2 v celoti.

| (8) | Neomejen dostop do informacij o popravilu vozil preko standardizirane oblike, ki jo je mogoče uporabiti za pridobitev tehničnih informacij, ter uspešna konkurenca na trgu storitev informiranja o popravilu in vzdrževanju vozil sta nujna za izboljšanje delovanja notranjega trga, zlasti glede prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev. Velik del takih informacij je povezanih z vgrajenimi sistemi za diagnostiko (OBD) na vozilu in njihovimi interakcijami z drugimi sistemi vozila. Primerno je določiti tehnične specifikacije, ki bi jih morale upoštevati spletne strani proizvajalcev, skupaj z usmerjenimi ukrepi za zagotovitev ustreznega dostopa za mala in srednje velika podjetja (MSP). Skupni standardi, dogovorjeni v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi, kakor je standard OASIS (4), lahko olajšajo izmenjavo informacij med proizvajalci in izvajalci storitev. Zato je smiselno na začetku zahtevati uporabo tehničnih specifikacij iz standarda OASIS in Komisijo zadolžiti, da CEN/ISO zaprosi za nadaljnji razvoj te funkcije v standardno obliko, da bi v določenem času standard OASIS zamenjala. |
| --- | --- |

(8)

Neomejen dostop do informacij o popravilu vozil preko standardizirane oblike, ki jo je mogoče uporabiti za pridobitev tehničnih informacij, ter uspešna konkurenca na trgu storitev informiranja o popravilu in vzdrževanju vozil sta nujna za izboljšanje delovanja notranjega trga, zlasti glede prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev. Velik del takih informacij je povezanih z vgrajenimi sistemi za diagnostiko (OBD) na vozilu in njihovimi interakcijami z drugimi sistemi vozila. Primerno je določiti tehnične specifikacije, ki bi jih morale upoštevati spletne strani proizvajalcev, skupaj z usmerjenimi ukrepi za zagotovitev ustreznega dostopa za mala in srednje velika podjetja (MSP). Skupni standardi, dogovorjeni v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi, kakor je standard OASIS (4), lahko olajšajo izmenjavo informacij med proizvajalci in izvajalci storitev. Zato je smiselno na začetku zahtevati uporabo tehničnih specifikacij iz standarda OASIS in Komisijo zadolžiti, da CEN/ISO zaprosi za nadaljnji razvoj te funkcije v standardno obliko, da bi v določenem času standard OASIS zamenjala.

| (9) | Najpozneje štiri leta od dneva začetka veljavnosti te uredbe bi morala Komisija preučiti delovanje sistema dostopa do vseh informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, da bi ugotovili, ali bi bilo smiselno vse določbe, ki urejajo dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju, združiti znotraj revidirane Okvirne direktive o homologaciji. Če se določbe, ki urejajo dostop do vseh informacij o vozilih, vključi v navedeno direktivo, bi bilo treba ustrezne določbe iz te uredbe razveljaviti, pri čemer bi bilo treba ohraniti obstoječe pravice glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil. |
| --- | --- |

(9)

Najpozneje štiri leta od dneva začetka veljavnosti te uredbe bi morala Komisija preučiti delovanje sistema dostopa do vseh informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, da bi ugotovili, ali bi bilo smiselno vse določbe, ki urejajo dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju, združiti znotraj revidirane Okvirne direktive o homologaciji. Če se določbe, ki urejajo dostop do vseh informacij o vozilih, vključi v navedeno direktivo, bi bilo treba ustrezne določbe iz te uredbe razveljaviti, pri čemer bi bilo treba ohraniti obstoječe pravice glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.

| (10) | Komisija bi morala spremljati tudi emisije, ki še niso pravno urejene in ki so posledica širše uporabe novih sestav goriva, tehnologije motorjev in sistemov za uravnavanje emisij in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti predloge o ureditvi takšnih emisij. |
| --- | --- |

(10)

Komisija bi morala spremljati tudi emisije, ki še niso pravno urejene in ki so posledica širše uporabe novih sestav goriva, tehnologije motorjev in sistemov za uravnavanje emisij in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti predloge o ureditvi takšnih emisij.

| (11) | Da bi olajšali uvedbo in ohranili obstoj vozil, ki uporabljajo alternativna goriva in imajo lahko nizke emisije dušikovih oksidov in trdnih delcev, ter da bi hkrati spodbudili zmanjšanje emisij pri vozilih na bencin, ta uredba uvaja ločene mejne vrednosti za skupne ogljikovodike in skupne nemetanske ogljikovodike. |
| --- | --- |

(11)

Da bi olajšali uvedbo in ohranili obstoj vozil, ki uporabljajo alternativna goriva in imajo lahko nizke emisije dušikovih oksidov in trdnih delcev, ter da bi hkrati spodbudili zmanjšanje emisij pri vozilih na bencin, ta uredba uvaja ločene mejne vrednosti za skupne ogljikovodike in skupne nemetanske ogljikovodike.

| (12) | Še naprej bi si bilo treba prizadevati za uvedbo strožjih omejitev emisij, vključno z zmanjšanjem emisij ogljikovega dioksida, ter za zagotovitev, da se te omejitve nanašajo na dejansko obnašanje vozil v uporabi. |
| --- | --- |

(12)

Še naprej bi si bilo treba prizadevati za uvedbo strožjih omejitev emisij, vključno z zmanjšanjem emisij ogljikovega dioksida, ter za zagotovitev, da se te omejitve nanašajo na dejansko obnašanje vozil v uporabi.

| (13) | Da bi zagotovili nadzor nad emisijami trdnih snovi v obliki izredno majhnih delcev (0,1 μm in manj), bi morala Komisija poleg sedanjega pristopa, ki temelji na masi delcev, čim prej sprejeti in najkasneje do začetka veljave stopnje Euro 6 uvesti pristop, ki temelji na številu delcev trdne snovi. Pri pristopu, ki temelji na številu delcev trdne snovi, bi se morali uporabiti rezultati Programa za merjenje delcev UN/ECE (PMD), pristop pa bi moral biti v skladu z obstoječimi ambicioznimi cilji varovanja okolja. |
| --- | --- |

(13)

Da bi zagotovili nadzor nad emisijami trdnih snovi v obliki izredno majhnih delcev (0,1 μm in manj), bi morala Komisija poleg sedanjega pristopa, ki temelji na masi delcev, čim prej sprejeti in najkasneje do začetka veljave stopnje Euro 6 uvesti pristop, ki temelji na številu delcev trdne snovi. Pri pristopu, ki temelji na številu delcev trdne snovi, bi se morali uporabiti rezultati Programa za merjenje delcev UN/ECE (PMD), pristop pa bi moral biti v skladu z obstoječimi ambicioznimi cilji varovanja okolja.

| (14) | Za zagotovitev večje ponovljivosti pri merjenju mase in števila emisij trdnih snovi v laboratoriju, bi morala Komisija sprejeti nov merilni postopek, ki bo zamenjal sedanjega. To zamenjavo bi bilo treba uresničiti čim prej in uvesti najpozneje do začetka veljavnosti stopnje Euro 6. Temeljiti bi morala na rezultatih PMD. Ko se bo novi merilni postopek začel uporabljati, bi se moralo mejne vrednosti mase emisij trdnih snovi iz te uredbe ponovno določiti, saj lahko novi postopek meri manjše mase kot sedanji. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev večje ponovljivosti pri merjenju mase in števila emisij trdnih snovi v laboratoriju, bi morala Komisija sprejeti nov merilni postopek, ki bo zamenjal sedanjega. To zamenjavo bi bilo treba uresničiti čim prej in uvesti najpozneje do začetka veljavnosti stopnje Euro 6. Temeljiti bi morala na rezultatih PMD. Ko se bo novi merilni postopek začel uporabljati, bi se moralo mejne vrednosti mase emisij trdnih snovi iz te uredbe ponovno določiti, saj lahko novi postopek meri manjše mase kot sedanji.

| (15) | Komisija bi morala preučiti potrebo po spremembi novega evropskega voznega cikla kot preskusnega postopka, ki predstavlja osnovo za predpise o emisijah pri podeljevanju ES-homologacije. Posodobitev ali zamenjava preskusnih ciklov je lahko potrebna za vključitev sprememb pri specifikaciji vozil in obnašanju voznikov. Revizije so lahko nujne, da se zagotovi, da emisije v realnih okoliščinah ustrezajo tistim, ki se izmerijo v postopku homologacije. Preučiti bi bilo treba tudi možnost uporabe prenosnih sistemov za merjenje emisij in uvedbe ureditve, ki temelji na konceptu „ne sme preseči“. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala preučiti potrebo po spremembi novega evropskega voznega cikla kot preskusnega postopka, ki predstavlja osnovo za predpise o emisijah pri podeljevanju ES-homologacije. Posodobitev ali zamenjava preskusnih ciklov je lahko potrebna za vključitev sprememb pri specifikaciji vozil in obnašanju voznikov. Revizije so lahko nujne, da se zagotovi, da emisije v realnih okoliščinah ustrezajo tistim, ki se izmerijo v postopku homologacije. Preučiti bi bilo treba tudi možnost uporabe prenosnih sistemov za merjenje emisij in uvedbe ureditve, ki temelji na konceptu „ne sme preseči“.

| (16) | OBD sistemi so pomembni za uravnavanje emisij med uporabo vozila. Zaradi pomembnosti uravnavanja emisij v realnih okoliščinah bi morala Komisija redno pregledovati zahteve za take sisteme in tolerančni prag za spremljanje napak. |
| --- | --- |

(16)

OBD sistemi so pomembni za uravnavanje emisij med uporabo vozila. Zaradi pomembnosti uravnavanja emisij v realnih okoliščinah bi morala Komisija redno pregledovati zahteve za take sisteme in tolerančni prag za spremljanje napak.

| (17) | Potrebna je standardizirana metoda za merjenje porabe goriva in emisij ogljikovega dioksida pri vozilih, da bi se izognili tehničnim oviram pri trgovanju med državami članicami. Poleg tega je treba strankam in uporabnikom zagotoviti tudi objektivne in natančne informacije. |
| --- | --- |

(17)

Potrebna je standardizirana metoda za merjenje porabe goriva in emisij ogljikovega dioksida pri vozilih, da bi se izognili tehničnim oviram pri trgovanju med državami članicami. Poleg tega je treba strankam in uporabnikom zagotoviti tudi objektivne in natančne informacije.

| (18) | Pred pripravo predloga o prihodnjih emisijskih standardih bi morala Komisija izdelati študije, na podlagi katerih se bo določilo, ali je še vedno potrebna stalna razdelitev kategorij vozil v skupine in podskupine in ali je mogoče uporabiti mejne vrednosti emisij, ki so neodvisne od mase. |
| --- | --- |

(18)

Pred pripravo predloga o prihodnjih emisijskih standardih bi morala Komisija izdelati študije, na podlagi katerih se bo določilo, ali je še vedno potrebna stalna razdelitev kategorij vozil v skupine in podskupine in ali je mogoče uporabiti mejne vrednosti emisij, ki so neodvisne od mase.

| (19) | Države članice bi morale imeti možnost, da s pomočjo finančnih spodbud pospešijo dajanje v promet vozil, ki izpolnjujejo zahteve, sprejete na ravni Skupnosti. Vendar bi morale biti take spodbude skladne z določbami Pogodbe, zlasti s pravili glede državne pomoči. To je potrebno, da se prepreči izkrivljanje razmer na notranjem trgu. Ta uredba ne bi smela posegati v pravico držav članic, da vključijo emisije v osnovo za izračun davka na vozila. |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale imeti možnost, da s pomočjo finančnih spodbud pospešijo dajanje v promet vozil, ki izpolnjujejo zahteve, sprejete na ravni Skupnosti. Vendar bi morale biti take spodbude skladne z določbami Pogodbe, zlasti s pravili glede državne pomoči. To je potrebno, da se prepreči izkrivljanje razmer na notranjem trgu. Ta uredba ne bi smela posegati v pravico držav članic, da vključijo emisije v osnovo za izračun davka na vozila.

| (20) | Glede na to, da se je zakonodaja na področju emisij in porabe goriva vozil razvijala več kot 35 let in obsega zdaj več kot 24 direktiv, je te direktive smiselno nadomestiti z novo uredbo in vrsto izvedbenih ukrepov. Uredba bo zagotovila, da se bodo podrobne tehnične določbe neposredno uporabljale za proizvajalce, homologacijske organe in tehnične službe ter da se bodo posodabljale veliko hitreje in bolj učinkovito. Direktive 70/220/EGS (5), 72/306/EGS (6), 74/290/EGS (7), 80/1268/EGS (8), 83/351/EGS (9), 88/76/EGS (10), 88/436/EGS (11), 89/458/EGS (12), 91/441/EGS (13), 93/59/EGS (14), 94/12/ES (15), 96/69/ES (16), 98/69/ES (17), 2001/1/ES (18), 2001/100/ES (19) in 2004/3/ES (20) bi bilo zato treba razveljaviti. Poleg tega bi morale države članice razveljaviti tudi zakonodajo za prenos razveljavljenih direktiv. |
| --- | --- |

(20)

Glede na to, da se je zakonodaja na področju emisij in porabe goriva vozil razvijala več kot 35 let in obsega zdaj več kot 24 direktiv, je te direktive smiselno nadomestiti z novo uredbo in vrsto izvedbenih ukrepov. Uredba bo zagotovila, da se bodo podrobne tehnične določbe neposredno uporabljale za proizvajalce, homologacijske organe in tehnične službe ter da se bodo posodabljale veliko hitreje in bolj učinkovito. Direktive 70/220/EGS (5), 72/306/EGS (6), 74/290/EGS (7), 80/1268/EGS (8), 83/351/EGS (9), 88/76/EGS (10), 88/436/EGS (11), 89/458/EGS (12), 91/441/EGS (13), 93/59/EGS (14), 94/12/ES (15), 96/69/ES (16), 98/69/ES (17), 2001/1/ES (18), 2001/100/ES (19) in 2004/3/ES (20) bi bilo zato treba razveljaviti. Poleg tega bi morale države članice razveljaviti tudi zakonodajo za prenos razveljavljenih direktiv.

| (21) | Za odpravo nejasnosti v zvezi s področjem uporabe zakonodaje o emisijah iz vozil bi bilo treba Direktivo 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih snovi in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (21), spremeniti tako, da zajema vsa težka vozila, da bi postalo jasno, da se ta uredba nanaša na lahka vozila. |
| --- | --- |

(21)

Za odpravo nejasnosti v zvezi s področjem uporabe zakonodaje o emisijah iz vozil bi bilo treba Direktivo 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih snovi in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (21), spremeniti tako, da zajema vsa težka vozila, da bi postalo jasno, da se ta uredba nanaša na lahka vozila.

| (22) | Za zagotovitev neoviranega prehoda s sedanjih direktiv na to uredbo bi bilo treba začetek uporabe te uredbe preložiti za določeno obdobje po začetku veljave. Vendar bi morali imeti proizvajalci v tem obdobju možnost izbire, ali naj se njihovim vozilom podeli homologacija v skladu s sedanjimi direktivami ali s to uredbo. Poleg tega bi se morale določbe o finančnih spodbudah začeti uporabljati takoj po začetku veljave te uredbe. Začetek veljavnosti te uredbe ne sme vplivati na veljavnost homologacij, podeljenih v skladu z obstoječimi direktivami. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev neoviranega prehoda s sedanjih direktiv na to uredbo bi bilo treba začetek uporabe te uredbe preložiti za določeno obdobje po začetku veljave. Vendar bi morali imeti proizvajalci v tem obdobju možnost izbire, ali naj se njihovim vozilom podeli homologacija v skladu s sedanjimi direktivami ali s to uredbo. Poleg tega bi se morale določbe o finančnih spodbudah začeti uporabljati takoj po začetku veljave te uredbe. Začetek veljavnosti te uredbe ne sme vplivati na veljavnost homologacij, podeljenih v skladu z obstoječimi direktivami.

| (23) | Za zagotovitev neoviranega prehoda s sedanjih direktiv k tej uredbi bi bilo treba na stopnji Euro 5 predvideti določene izjeme za vozila za izpolnjevanje posebnih družbenih potreb. Te izjeme bi morale prenehati veljati z začetkom veljavnosti stopnje Euro 6. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev neoviranega prehoda s sedanjih direktiv k tej uredbi bi bilo treba na stopnji Euro 5 predvideti določene izjeme za vozila za izpolnjevanje posebnih družbenih potreb. Te izjeme bi morale prenehati veljati z začetkom veljavnosti stopnje Euro 6.

| (24) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (22). |
| --- | --- |

(24)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (22).

| (25) | Komisiji bi bilo treba dodeliti zlasti pooblastila za uvedbo mejne vrednosti števila delcev v Prilogi I ter za ponovno določanje mejnih vrednosti mas delcev, določenih v navedeni prilogi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(25)

Komisiji bi bilo treba dodeliti zlasti pooblastila za uvedbo mejne vrednosti števila delcev v Prilogi I ter za ponovno določanje mejnih vrednosti mas delcev, določenih v navedeni prilogi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (26) | Komisiji bi bilo treba dodeliti tudi pooblastila za določitev posebnih postopkov, preskusov in zahtev za homologacijo ter revidiranega merilnega postopka za delce in mejne vrednosti števila delcev ter za sprejemanje ukrepov glede uporabe odklopnih naprav, dostopa do informacij za popravilo in vzdrževanje vozil ter preskusnih ciklov, ki se uporabljajo za merjenje emisij. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni dopolnitvi te uredbe z dodajanjem novih, nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(26)

Komisiji bi bilo treba dodeliti tudi pooblastila za določitev posebnih postopkov, preskusov in zahtev za homologacijo ter revidiranega merilnega postopka za delce in mejne vrednosti števila delcev ter za sprejemanje ukrepov glede uporabe odklopnih naprav, dostopa do informacij za popravilo in vzdrževanje vozil ter preskusnih ciklov, ki se uporabljajo za merjenje emisij. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni dopolnitvi te uredbe z dodajanjem novih, nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (27) | Ker ciljev te uredbe, in sicer uresničitve notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev glede emisij motornih vozil in zagotovitve dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil neodvisnim izvajalcem na enaki osnovi kot pooblaščenim trgovcem in vzdrževalcem, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev. – |
| --- | --- |

(27)

Ker ciljev te uredbe, in sicer uresničitve notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev glede emisij motornih vozil in zagotovitve dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil neodvisnim izvajalcem na enaki osnovi kot pooblaščenim trgovcem in vzdrževalcem, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev. –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba določa skupne tehnične zahteve za podelitev homologacije za motorna vozila („vozila“) glede na njihove emisije in za nadomestne dele, kot so nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja.

2.   Poleg tega določa pravila za skladnost v uporabi, trajnost naprav za uravnavanje onesnaževanja, vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD), merjenje porabe goriva in dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vozila kategorij M1, M2, N1, in N2, kakor jih opredeljuje Priloga II k Direktivi 70/156/EGS in katerih referenčna masa ne presega 2 610 kg.

2.   Na željo proizvajalca se lahko homologacija, podeljena v skladu s to uredbo, uporablja ne le za vozila iz odstavka 1, ampak tudi za vozila kategorij M1, M2, N1 in N2, kakor jih opredeljuje Priloga II k Direktivi 70/156/EGS, katerih referenčna masa ne presega 2 840 kg in ki izpolnjujejo pogoje iz te uredbe in njenih izvedbenih ukrepov.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi in njenih izvedbenih ukrepih se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „hibridno vozilo“ pomeni vozilo z vsaj dvema različnima energijskima pretvornikoma in dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (na vozilu) za pogon vozila; |
| --- | --- |

1.

„hibridno vozilo“ pomeni vozilo z vsaj dvema različnima energijskima pretvornikoma in dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (na vozilu) za pogon vozila;

| 2. | „vozila za izpolnjevanje posebnih družbenih potreb“ pomeni dizelska vozila kategorije M1, ki so:






  (a) | vozila za posebne namene, kot jih opredeljuje Direktiva 70/156/EGS in katerih referenčna masa presega 2 000 kg; |
| --- | --- | --- |

2.

„vozila za izpolnjevanje posebnih družbenih potreb“ pomeni dizelska vozila kategorije M1, ki so:

(a)

vozila za posebne namene, kot jih opredeljuje Direktiva 70/156/EGS in katerih referenčna masa presega 2 000 kg;

| (b) | vozila, katerih referenčna masa presega 2 000 kg in ki so namenjena za prevoz 7 ali več oseb, vključno z voznikom, iz česar so od 1. septembra 2012 izvzeta vozila kategorije M1G, kakor jih opredeljuje Direktiva 70/156/EGS;
  ali |
| --- | --- |

(b)

vozila, katerih referenčna masa presega 2 000 kg in ki so namenjena za prevoz 7 ali več oseb, vključno z voznikom, iz česar so od 1. septembra 2012 izvzeta vozila kategorije M1G, kakor jih opredeljuje Direktiva 70/156/EGS;

ali

| (c) | vozila, katerih referenčna masa presega 1 760 kg in ki so namensko izdelana za komercialne namene s takšno zasnovo, ki v vozilu omogoča uporabo invalidskega vozička; |
| --- | --- |

(c)

vozila, katerih referenčna masa presega 1 760 kg in ki so namensko izdelana za komercialne namene s takšno zasnovo, ki v vozilu omogoča uporabo invalidskega vozička;

| 3. | „referenčna masa“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, od katere se odšteje enotna masa voznika 75 kg in prišteje enotna masa 100 kg; |
| --- | --- |

3.

„referenčna masa“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, od katere se odšteje enotna masa voznika 75 kg in prišteje enotna masa 100 kg;

| 4. | „plinasta onesnaževala“ pomenijo emisije izpušnih plinov ogljikovega monoksida, dušikovih oksidov, izraženih z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2), in ogljikovodikov; |
| --- | --- |

4.

„plinasta onesnaževala“ pomenijo emisije izpušnih plinov ogljikovega monoksida, dušikovih oksidov, izraženih z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2), in ogljikovodikov;

| 5. | „trdna onesnaževala“ pomenijo sestavine izpušnih plinov, ki se pri najvišji temperaturi 325 K (52 °C) odstranijo iz razredčenih izpušnih plinov s pomočjo filtrov, opisanih v preskusnem postopku za preverjanje povprečnih emisij iz izpušne cevi; |
| --- | --- |

5.

„trdna onesnaževala“ pomenijo sestavine izpušnih plinov, ki se pri najvišji temperaturi 325 K (52 °C) odstranijo iz razredčenih izpušnih plinov s pomočjo filtrov, opisanih v preskusnem postopku za preverjanje povprečnih emisij iz izpušne cevi;

| 6. | „emisije iz izpušne cevi“ pomenijo emisije plinastih in trdnih onesnaževal; |
| --- | --- |

6.

„emisije iz izpušne cevi“ pomenijo emisije plinastih in trdnih onesnaževal;

| 7. | „emisije izhlapevanja“ pomenijo hlape ogljikovodikov, ki uhajajo iz sistema za gorivo vozila, vendar ne preko emisij iz izpušne cevi; |
| --- | --- |

7.

„emisije izhlapevanja“ pomenijo hlape ogljikovodikov, ki uhajajo iz sistema za gorivo vozila, vendar ne preko emisij iz izpušne cevi;

| 8. | „okrov ročične gredi“ pomeni prostore v motorju ali zunaj njega, ki so z notranjimi ali zunanjimi kanali povezani z oljnim koritom in skozi katere lahko uhajajo plini in hlapi; |
| --- | --- |

8.

„okrov ročične gredi“ pomeni prostore v motorju ali zunaj njega, ki so z notranjimi ali zunanjimi kanali povezani z oljnim koritom in skozi katere lahko uhajajo plini in hlapi;

| 9. | „vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu“ ali „sistem OBD“ pomeni sistem za uravnavanje emisij, ki lahko s pomočjo kod napak, shranjenih v računalniškem pomnilniku, prepozna verjetno področje napačnega delovanja; |
| --- | --- |

9.

„vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu“ ali „sistem OBD“ pomeni sistem za uravnavanje emisij, ki lahko s pomočjo kod napak, shranjenih v računalniškem pomnilniku, prepozna verjetno področje napačnega delovanja;

| 10. | „odklopna naprava“ pomeni vsak del vozila, ki zaznava temperaturo, hitrost vozila, vrtilno frekvenco motorja, uporabljeno prestavo, podtlak v polnilnem zbiralniku ali kateri koli drug parameter z namenom aktiviranja, prilagajanja, zakasnitve ali prekinitve delovanja katerega koli dela sistema za uravnavanje emisij, ki zmanjšuje učinkovitost sistema za uravnavanje emisij pod pogoji, pričakovanimi pri normalnem delovanju vozila in pri normalni uporabi; |
| --- | --- |

10.

„odklopna naprava“ pomeni vsak del vozila, ki zaznava temperaturo, hitrost vozila, vrtilno frekvenco motorja, uporabljeno prestavo, podtlak v polnilnem zbiralniku ali kateri koli drug parameter z namenom aktiviranja, prilagajanja, zakasnitve ali prekinitve delovanja katerega koli dela sistema za uravnavanje emisij, ki zmanjšuje učinkovitost sistema za uravnavanje emisij pod pogoji, pričakovanimi pri normalnem delovanju vozila in pri normalni uporabi;

| 11. | „naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni tiste dele vozila, ki uravnavajo in/ali omejujejo emisije iz izpušnih cevi in emisije hlapov; |
| --- | --- |

11.

„naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni tiste dele vozila, ki uravnavajo in/ali omejujejo emisije iz izpušnih cevi in emisije hlapov;

| 12. | „originalna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so vključene v homologacijo zadevnega vozila; |
| --- | --- |

12.

„originalna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so vključene v homologacijo zadevnega vozila;

| 13. | „nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so namenjene za nadomestitev originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja in se jih lahko odobri kot samostojno tehnično enoto, kakor je opredeljeno v Direktivi 70/156/EGS; |
| --- | --- |

13.

„nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja ali sestav takšnih naprav, ki so namenjene za nadomestitev originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja in se jih lahko odobri kot samostojno tehnično enoto, kakor je opredeljeno v Direktivi 70/156/EGS;

| 14. | „informacije o popravilu in vzdrževanju vozila“ pomenijo vse informacije, potrebne za diagnozo, servisiranje, pregled, periodične kontrole, popravilo, ponovno programiranje ali ponovno vključitev vozila, ki jih proizvajalec zagotovi svojim pooblaščenim trgovcem in servisom, vključno z vsemi poznejšimi spremembami in dopolnili. Te informacije vključujejo vse informacije, potrebne za vgradnjo delov ali opreme v vozila; |
| --- | --- |

14.

„informacije o popravilu in vzdrževanju vozila“ pomenijo vse informacije, potrebne za diagnozo, servisiranje, pregled, periodične kontrole, popravilo, ponovno programiranje ali ponovno vključitev vozila, ki jih proizvajalec zagotovi svojim pooblaščenim trgovcem in servisom, vključno z vsemi poznejšimi spremembami in dopolnili. Te informacije vključujejo vse informacije, potrebne za vgradnjo delov ali opreme v vozila;

| 15. | „neodvisni izvajalec“ pomeni podjetja, ki niso pooblaščeni trgovci ali vzdrževalci, vendar so neposredno ali posredno vključeni v popravilo in vzdrževanje motornih vozil, zlasti vzdrževalce, proizvajalce ali distributerje opreme, orodij za avtomehanične delavnice ali nadomestnih delov, izdajatelje tehničnih informacij, avtomobilske klube, izvajalce pomoči pri okvarah vozil na cesti, izvajalce pregledov in preskušanj ter ponudnike usposabljanj za vgrajevalce, proizvajalce in vzdrževalce opreme za vozila na alternativna goriva; |
| --- | --- |

15.

„neodvisni izvajalec“ pomeni podjetja, ki niso pooblaščeni trgovci ali vzdrževalci, vendar so neposredno ali posredno vključeni v popravilo in vzdrževanje motornih vozil, zlasti vzdrževalce, proizvajalce ali distributerje opreme, orodij za avtomehanične delavnice ali nadomestnih delov, izdajatelje tehničnih informacij, avtomobilske klube, izvajalce pomoči pri okvarah vozil na cesti, izvajalce pregledov in preskušanj ter ponudnike usposabljanj za vgrajevalce, proizvajalce in vzdrževalce opreme za vozila na alternativna goriva;

| 16. | „biogoriva“ pomenijo tekoča ali plinasta pogonska goriva, pridobljena iz biomase; |
| --- | --- |

16.

„biogoriva“ pomenijo tekoča ali plinasta pogonska goriva, pridobljena iz biomase;

| 17. | „vozilo na alternativna goriva“ pomeni vozilo, ki je načrtovano za pogon na vsaj en tip goriva, ki je ali plinasto pri sobni temperaturi in tlaku ali pa v glavnem ni pridobljeno iz mineralnih olj. |
| --- | --- |

17.

„vozilo na alternativna goriva“ pomeni vozilo, ki je načrtovano za pogon na vsaj en tip goriva, ki je ali plinasto pri sobni temperaturi in tlaku ali pa v glavnem ni pridobljeno iz mineralnih olj.

POGLAVJE II

OBVEZNOSTI PROIZVAJALCEV V ZVEZI S HOMOLOGACIJO

Člen 4

Obveznosti proizvajalcev

1.   Proizvajalci morajo dokazati, da so vsa nova vozila, ki so bila prodana, registrirana ali so se začela uporabljati v Skupnosti, homologirana v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi. Proizvajalci morajo dokazati, da so vse nove nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki jih je treba homologirati in ki se prodajo ali začnejo uporabljati v Skupnosti, homologirane v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

Te obveznosti vključujejo izpolnjevanje zahtev glede mejnih vrednosti emisij, določenih v Prilogi I, in ukrepe za izvajanje iz člena 5.

2.   Proizvajalci zagotovijo, da se upoštevajo postopki homologacije za potrjevanje skladnosti proizvodnje, trajnosti naprav za uravnavanje onesnaževanja in skladnosti v uporabi.

Poleg tega morajo tehnični ukrepi, ki jih izvede proizvajalec, zagotavljati, da se emisije iz izpušne cevi in emisije izhlapevanja v skladu s to uredbo učinkovito omejujejo v celotni običajni življenjski dobi vozil v uporabi v normalnih pogojih. Zato se ukrepi za skladnost v prometu preverijo za obdobje do 5 let ali 100 000 km, kar koli nastopi prej. Preskus trajnosti naprav za uravnavanje onesnaževanja, opravljen za homologacijo, mora zajeti 160 000 km. Za izpolnjevanje tega preskusa trajnosti bi morali proizvajalci imeti možnost uporabiti staranje na preskusni napravi pod izvedbenimi pogoji, navedenimi v odstavku 4.

Skladnost v uporabi se preverja zlasti za emisije iz izpušne cevi glede na mejne vrednosti emisij iz Priloge I. Za boljši nadzor nad emisijami izhlapevanja in emisijami pri nizki temperaturi okolja bo Komisija pregledala preskusne postopke.

3.   Proizvajalci morajo v dokumentu, ki ga ob nakupu prejme kupec vozila, navesti podatke o emisiji ogljikovega dioksida in porabi goriva.

4.   Posebni postopki in zahteve za izvajanje odstavkov 2 in 3 se določijo v skladu s postopkom iz člena 15(2).

Člen 5

Zahteve in preskusi

1.   Proizvajalec vozilo opremi tako, da so sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije, načrtovani, izdelani in sestavljeni tako, da med normalno uporabo omogočijo vozilu, da je skladno s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Uporaba odklopnih naprav, ki zmanjšujejo učinkovitost sistemov za uravnavanje emisij, je prepovedana. Prepoved ne velja kadar:

| (a) | je potreba po napravi upravičena zaradi zaščite motorja pred okvarami ali poškodbami in varnega delovanja vozila; |
| --- | --- |

(a)

je potreba po napravi upravičena zaradi zaščite motorja pred okvarami ali poškodbami in varnega delovanja vozila;

| (b) | naprava po zagonu motorja ne deluje več;
  ali |
| --- | --- |

(b)

naprava po zagonu motorja ne deluje več;

ali

| (c) | so pogoji v bistvu vključeni v preskusne postopke za potrditev emisij izhlapevanja in povprečnih emisij iz izpušne cevi. |
| --- | --- |

(c)

so pogoji v bistvu vključeni v preskusne postopke za potrditev emisij izhlapevanja in povprečnih emisij iz izpušne cevi.

3.   Posebne postopke, preskuse in zahteve za homologacijo, določene v tem odstavku, kakor tudi zahteve za izvajanje iz odstavka 2, ki so sprejeti za spreminjanje nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3). To vključuje določitev zahtev v zvezi z:

| (a) | emisijami iz izpušne cevi, vključno s preskusnimi cikli, emisijami pri nizkih temperaturah okolja, emisijami v prostem teku, motnostjo dima ter pravilnim delovanjem in regeneracijo sistemov za naknadno obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

emisijami iz izpušne cevi, vključno s preskusnimi cikli, emisijami pri nizkih temperaturah okolja, emisijami v prostem teku, motnostjo dima ter pravilnim delovanjem in regeneracijo sistemov za naknadno obdelavo;

| (b) | emisijami izhlapevanja in emisijami iz okrova ročične gredi; |
| --- | --- |

(b)

emisijami izhlapevanja in emisijami iz okrova ročične gredi;

| (c) | OBD sistemi na vozilu in učinkovitostjo naprav za uravnavanje onesnaževanja med njihovo uporabo; |
| --- | --- |

(c)

OBD sistemi na vozilu in učinkovitostjo naprav za uravnavanje onesnaževanja med njihovo uporabo;

| (d) | trajnostjo naprav za uravnavanje emisij, nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja, skladnostjo v uporabi, skladnostjo proizvodnje in preskusom tehnične brezhibnosti; |
| --- | --- |

(d)

trajnostjo naprav za uravnavanje emisij, nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja, skladnostjo v uporabi, skladnostjo proizvodnje in preskusom tehnične brezhibnosti;

| (e) | meritvami emisij toplogrednih plinov in porabo goriva; |
| --- | --- |

(e)

meritvami emisij toplogrednih plinov in porabo goriva;

| (f) | hibridnimi vozili in vozili na alternativna goriva; |
| --- | --- |

(f)

hibridnimi vozili in vozili na alternativna goriva;

| (g) | razširitvami homologacij in zahtevami za manjše proizvajalce; |
| --- | --- |

(g)

razširitvami homologacij in zahtevami za manjše proizvajalce;

| (h) | preskusno opremo;
  in |
| --- | --- |

(h)

preskusno opremo;

in

| (i) | referenčnimi gorivi, kot so bencin, dizel, plinska in biogoriva, kakor so bioetanol, biodizel in bioplin. |
| --- | --- |

(i)

referenčnimi gorivi, kot so bencin, dizel, plinska in biogoriva, kakor so bioetanol, biodizel in bioplin.

Zgornje zahteve se, kjer je možno, uporabljajo za vozila ne glede na vrsto goriva, ki ga uporabljajo.

POGLAVJE III

DOSTOP DO INFORMACIJ ZA POPRAVILO IN VZDRŽEVANJE VOZIL

Člen 6

Obveznosti proizvajalcev

1.   Proizvajalci preko interneta omogočijo neodvisnim izvajalcem neomejen in standardiziran dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, prek standardizirane oblike na lahko dostopen in pripraven način, ki ni diskriminatoren v primerjavi z danimi pogoji ali z dostopom pooblaščenih trgovcev in vzdrževalcev. Za boljše uresničevanje tega cilja se informacije predložijo v skladu s tehničnimi zahtevami standarda OASIS (23). Proizvajalci dajo neodvisnim izvajalcem ter pooblaščenim trgovcem in vzdrževalcem na voljo tudi učno gradivo.

2.   Informacije iz odstavka 1 vsebujejo:

| (a) | nedvoumno identifikacijo vozil; |
| --- | --- |

(a)

nedvoumno identifikacijo vozil;

| (b) | priročnike za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(b)

priročnike za vzdrževanje;

| (c) | tehnične priročnike; |
| --- | --- |

(c)

tehnične priročnike;

| (d) | informacije o sestavnih delih in diagnozah (kot so npr. najmanjše in največje teoretične vrednosti meritev); |
| --- | --- |

(d)

informacije o sestavnih delih in diagnozah (kot so npr. najmanjše in največje teoretične vrednosti meritev);

| (e) | vezalne načrte; |
| --- | --- |

(e)

vezalne načrte;

| (f) | kode za diagnozo napak (vključno s posebnimi kodami proizvajalca); |
| --- | --- |

(f)

kode za diagnozo napak (vključno s posebnimi kodami proizvajalca);

| (g) | identifikacijsko številko za umerjanje programske opreme, ki velja za tip vozila; |
| --- | --- |

(g)

identifikacijsko številko za umerjanje programske opreme, ki velja za tip vozila;

| (h) | informacije dobavljene z zaščitenimi orodji in opremo ter v zvezi z njimi;
  in |
| --- | --- |

(h)

informacije dobavljene z zaščitenimi orodji in opremo ter v zvezi z njimi;

in

| (i) | informacije o zapisih podatkov ter podatke o dvosmernem spremljanju in preskušanju. |
| --- | --- |

(i)

informacije o zapisih podatkov ter podatke o dvosmernem spremljanju in preskušanju.

3.   Pooblaščeni trgovci ali vzdrževalci v distribucijskem sistemu določenega proizvajalca vozil se za namen te uredbe upoštevajo kot neodvisni izvajalci v obsegu, v katerem izvajajo popravila ali vzdrževalne storitve za vozila, za katera niso člani distribucijskega sistema proizvajalca.

4.   Informacije o popravilu in vzdrževanju so vedno na razpolago, razen ko se opravlja vzdrževanje informacijskega sistema.

5.   Za namen proizvodnje in vzdrževanja z OBD združljivih nadomestnih ali servisnih delov ter diagnostičnih orodij in preskusne opreme proizvajalci na nediskriminatorni osnovi zagotovijo ustrezne informacije o OBD ter o popravilu in vzdrževanju vozil vsakemu zainteresiranemu proizvajalcu ali vzdrževalcu sestavnih delov, diagnostičnega orodja ali preskusne opreme.

6.   Za oblikovanje in proizvodnjo avtomobilske opreme za vozila na alternativna goriva, proizvajalci zagotovijo ustrezne informacije o OBD ter o popravilu in vzdrževanju vozil na nediskriminatorni osnovi vsakemu zainteresiranemu proizvajalcu, vgrajevalcu ali vzdrževalcu opreme za vozila na alternativna goriva.

7.   Pri vlogi za ES-homologacijo ali nacionalno homologacijo proizvajalec zagotovi homologacijskemu organu dokaz o skladnosti s to uredbo, ki se nanaša na dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila ter informacij iz člena 5. Če takšne informacije v tistem trenutku še niso na voljo ali niso skladne s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, jih proizvajalec zagotovi v šestih mesecih od dne podelitve homologacije. Če se tak dokaz skladnosti ne zagotovi v tem obdobju, homologacijski organ sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti.

Proizvajalec na svojih spletnih straneh objavi spremembe in dodatke k informacijam o popravilu in vzdrževanju vozil istočasno, kot so objavljeni za pooblaščene vzdrževalce.

Člen 7

Pristojbine za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

1.   Proizvajalci lahko zaračunajo primerne in sorazmerne pristojbine za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil iz te uredbe; pristojbina ni primerna ali sorazmerna, če odvrača od dostopa zaradi neupoštevanja obsega uporabe s strani neodvisnega izvajalca.

2.   Proizvajalci dajejo na voljo informacije o popravilu in vzdrževanju vozil na dnevni, mesečni in letni osnovi, s tem da se pristojbine za takšne informacije spreminjajo glede na obdobje, za katero se zagotovi dostop.

Člen 8

Ukrepi za izvajanje

Ukrepi, potrebni za izvajanje členov 6 in 7, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3). To vključuje opredelitev in posodobitev tehničnih specifikacij, ki se nanašajo na način zagotavljanja informacij o OBD sistemih ter o popravilu in vzdrževanju vozil, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti posebnim potrebam MSP.

Člen 9

Poročilo

Komisija najpozneje 2. julija 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o delovanju sistema dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, v katerem preuči predvsem vpliv na konkurenco in delovanje notranjega trga ter koristi za okolje. Poročilo vsebuje oceno, ali bi bilo v revidirani okvirni direktivi o homologaciji ustrezno konsolidirati vse določbe o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.

POGLAVJE IV

OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC

Člen 10

Homologacija

1.   Z veljavnostjo od 2. julija 2007, če tako zahteva proizvajalec, nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na emisije ali porabo goriva vozil, ne smejo zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil ali prepovedati registracijo, prodajo ali začetek uporabe novega vozila, kadar je zadevno vozilo skladno s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, zlasti z mejnimi vrednostmi Euro 5, določenimi v tabeli 1 Priloge I, ali z mejnimi vrednostmi Euro 6, določenimi v tabeli 2 Priloge I.

2.   Z veljavnostjo od 1. septembra 2009 in od 1. septembra 2010 v primeru vozil kategorije N1, razreda II in III, in kategorije N2, nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na emisije ali porabo goriva, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil, ki niso skladni s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, zlasti s prilogami, razen z mejnimi vrednostmi Euro 6, določenimi v tabeli 2 Priloge I. Za preskušanje emisij iz izpušne cevi so mejne vrednosti, ki veljajo za vozila za izpolnjevanje posebnih družbenih potreb, enake kot za vozila kategorije N1, razreda III.

3.   Z veljavnostjo od 1. januarja 2011 in od 1. januarja 2012 v primeru vozil kategorije N1, razreda II in III, in kategorije N2 in vozil za izpolnjevanje posebnih družbenih potreb, nacionalni organi v primeru, ko nova vozila niso skladna s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, zlasti pa s prilogami, razen z mejnimi vrednostmi Euro 6, določenimi v tabeli 2 Priloge I, štejejo, da certifikati o skladnosti ne veljajo več za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS in zaradi razlogov, ki se nanašajo na emisije ali porabo goriva, za taka vozila zavrnejo registracijo oziroma prepovejo prodajo ali začetek uporabe. Za preskušanje emisij iz izpušne cevi so mejne vrednosti, ki veljajo za vozila za izpolnjevanje posebnih družbenih potreb, enake kot za vozila kategorije N1, razreda III.

4.   Z veljavnostjo od 1. septembra 2014 in od 1. septembra 2015 v primeru vozil kategorije N1, razreda II in III, in kategorije N2, nacionalni organi zaradi razlogov, ki se nanašajo na emisije ali porabo goriva, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil, ki niso skladna s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, zlasti z mejnimi vrednostmi Euro 6, določenimi v tabeli 2 Priloge I.

5.   Z veljavnostjo od 1. septembra 2015 in od 1. septembra 2016 v primeru vozil kategorije N1, razreda II in III, in kategorije N2, nacionalni organi v primeru, ko nova vozila niso skladna s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, zlasti z mejnimi vrednostmi Euro 6, določenimi v tabeli 2 Priloge I, štejejo, da certifikati o skladnosti ne veljajo več za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS in zaradi razlogov, ki se nanašajo na emisije ali porabo goriva, za taka vozila zavrnejo registracijo oziroma prepovejo prodajo ali začetek uporabe.

Člen 11

Homologacija nadomestnih delov

1.   Za nove nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, namenjene za vgradnjo v vozila, homologirana po tej uredbi, nacionalni organi prepovejo prodajo ali vgradnjo v vozilo, če niso takšnega tipa, da mu je bila v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi podeljena homologacija.

2.   Nacionalni organi lahko še nadaljujejo z razširitvami ES-homologacij za nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki izpolnjujejo predpise, sprejete pred to uredbo, pod pogoji, ki so prvotno veljali. Nacionalni organi prepovejo prodajo ali vgradnjo nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja v vozila, če niso takšnega tipa, da mu je bila podeljena ustrezna homologacija.

3.   Nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, namenjene za vgradnjo v vozila, ki so bila homologirana pred sprejetjem zahtev glede homologacije sestavnih delov, so izvzete iz zahtev, določenih v odstavkih 1 in 2.

Člen 12

Finančne spodbude

1.   Države članice lahko predvidijo finančne spodbude, ki se uporabljajo za vozila iz serijske proizvodnje, ki so skladna s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

Takšne spodbude veljajo za vsa nova vozila, ki se dajo na trg v državi članici in so skladna najmanj z mejnimi vrednostmi emisij v tabeli 1 Priloge I pred datumoma, določenima v členu 10(3); prenehajo pa na ta datuma.

Finančne spodbude, ki se uporabljajo izključno za vozila, skladna z mejnimi vrednostmi emisij v tabeli 2 Priloge I, se lahko odobrijo za nova vozila, ki se v državi članici dajo na trg od datumov, določenih v členu 10(3), vendar pred datumoma, določenima v členu 10(5); prenehajo pa na datuma, določena v členu 10(5).

2.   Države članice lahko odobrijo finančne spodbude za naknadno opremljanje vozil v uporabi in razgradnjo vozil, ki ne ustrezajo.

3.   Finančne spodbude iz odstavkov 1 in 2 za vsak tip vozila ne smejo presegati dodatnih stroškov za tehnične naprave, vgrajene za zagotovitev skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij, določenimi v Prilogi I, vključno s stroški vgradnje v vozilo.

4.   Komisijo se dovolj zgodaj obvesti o načrtih za uvedbo ali spremembo finančnih spodbud iz odstavkov 1 in 2.

Člen 13

Kazni

1.   Države članice določijo pravila o kaznih za kršitve določb te uredbe s strani proizvajalcev in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice obvestijo Komisijo o navedenih določbah do 2. januarja 2009 in jo brez odlašanja obvestijo tudi o vseh kasnejših spremembah navedenih določb.

2.   Vrste kršitev, ki se kaznujejo, vključujejo:

| (a) | dajanje lažnih izjav pri postopkih homologacije ali postopkih preklica; |
| --- | --- |

(a)

dajanje lažnih izjav pri postopkih homologacije ali postopkih preklica;

| (b) | ponarejanje rezultatov preskusov v okviru homologacije in potrditve skladnosti v uporabi; |
| --- | --- |

(b)

ponarejanje rezultatov preskusov v okviru homologacije in potrditve skladnosti v uporabi;

| (c) | zadržanje podatkov ali tehničnih specifikacij, ki bi lahko povzročili preklic ali odvzem homologacije; |
| --- | --- |

(c)

zadržanje podatkov ali tehničnih specifikacij, ki bi lahko povzročili preklic ali odvzem homologacije;

| (d) | uporaba odklopnih naprav;
  in |
| --- | --- |

(d)

uporaba odklopnih naprav;

in

| (e) | zavračanje dostopa do informacij. |
| --- | --- |

(e)

zavračanje dostopa do informacij.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Ponovna določitev zahtev

1.   Komisija preuči možnost vključitve emisij metana v izračun emisij ogljikovega dioksida. Komisija po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi predlog z ukrepi za utemeljitev ali omejevanje emisij metana.

2.   Po zaključku UN/ECE programa za merjenje delcev, opravljenega pod nadzorom Svetovnega foruma za harmonizacijo pravilnikov o vozilih in najpozneje ob začetku veljavnosti Euro 6, Komisija sprejme naslednje ukrepe za spremembo nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, ne da bi pri tem znižala obstoječo raven ciljev povezanih z okoljem:

| (a) | spremembe te uredbe v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3) zaradi ponovnega določanja mejnih vrednosti mas delcev, določenih v Prilogi I k tej uredbi, in uvedbe mejne vrednosti števila delcev v navedeni prilogi, tako da bodo približno v sorazmerju z mejnimi vrednostmi mas delcev pri bencinu in dizelskem gorivu; |
| --- | --- |

(a)

spremembe te uredbe v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3) zaradi ponovnega določanja mejnih vrednosti mas delcev, določenih v Prilogi I k tej uredbi, in uvedbe mejne vrednosti števila delcev v navedeni prilogi, tako da bodo približno v sorazmerju z mejnimi vrednostmi mas delcev pri bencinu in dizelskem gorivu;

| (b) | sprejme revidiran merilni postopek za delce in mejno vrednost števila delcev, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3). |
| --- | --- |

(b)

sprejme revidiran merilni postopek za delce in mejno vrednost števila delcev, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3).

3.   Komisija spremlja postopke, preskuse in zahteve iz člena 5(3) ter preskusne cikle, ki se uporabljajo za merjenje emisij. Če se med spremljanjem pokaže, da ti niso več ustrezni ali da ne odražajo dejanskih emisij, se jih prilagodi tako, da ustrezno odražajo emisije, ki dejansko nastajajo med vožnjo na cesti. Potrebni ukrepi, katerih namen je spremeniti nebistvene določbe te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3).

4.   Komisija spremlja onesnaževala, za katera veljajo zahteve in preskusi iz člena 5(3). Če Komisija presodi, da je primerno urediti emisije dodatnih onesnaževal, predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu ustrezno spremembo te uredbe.

5.   Komisija pregleda emisijske omejitve iz tabele 4 Priloge 1 za emisije ogljikovega monoksida in emisij ogljikovodika iz izpušne cevi po preskusu s hladnim zagonom in po potrebi predlaga Evropskemu parlamentu in Svetu poostritev emisijskih omejitev.

6.   Zadevne priloge Direktive 2005/55/ES se spremenijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(3), tako da vsebujejo zahteve za homologacijo vseh vozil, zajetih v področje uporabe te direktive.

Člen 15

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 16

Spremembe direktiv 70/156/EGS in 2005/55/ES

1.   Direktiva 70/156/EGS se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

2.   Direktiva 2005/55/ES se spremeni:

| (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Direktiva 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o homologaciji težkih vozil glede na njihove emisije (Euro IV in V)“; |
| --- | --- |

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Direktiva 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o homologaciji težkih vozil glede na njihove emisije (Euro IV in V)“;

| (b) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | ‚vozilo’ pomeni vsako motorno vozilo, kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 70/156/EGS katerega referenčna masa presega 2 610 kg; |
| --- | --- | --- |

(b)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

‚vozilo’ pomeni vsako motorno vozilo, kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 70/156/EGS katerega referenčna masa presega 2 610 kg;

| (b) | ‚motor’ pomeni pogonski vir vozila, za katerega se kot samostojni tehnični enoti, opredeljeni v členu 2 Direktive 70/156/EGS lahko podeli homologacija; |
| --- | --- |

(b)

‚motor’ pomeni pogonski vir vozila, za katerega se kot samostojni tehnični enoti, opredeljeni v členu 2 Direktive 70/156/EGS lahko podeli homologacija;

| (c) | ‚okolju bolj prijazno vozilo (EEV)’ pomeni vozilo, ki ga poganja motor, ki ustreza dopustnim mejnim vrednostim emisije, navedenimi v vrstici C tabel v točki 6.2.1 Priloge I.“; |
| --- | --- |

(c)

‚okolju bolj prijazno vozilo (EEV)’ pomeni vozilo, ki ga poganja motor, ki ustreza dopustnim mejnim vrednostim emisije, navedenimi v vrstici C tabel v točki 6.2.1 Priloge I.“;

| (c) | Točka 1 Priloge 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Ta direktiva se uporablja za uravnavanje plinastih in trdih onesnaževal, življenjsko dobo naprav za uravnavanje emisij, skladnost vozil in motorjev v uporabi ter za sisteme za diagnostiko na vseh motornih vozilih ter za motorje, kot je opredeljeno v členu 1, z izjemo vozil kategorij M1, N1, N2 in M2, za katere je bila podeljena homologacija skladno z Uredbo (ES) št. 715/2007 (24). |
| --- | --- | --- |

(c)

Točka 1 Priloge 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Ta direktiva se uporablja za uravnavanje plinastih in trdih onesnaževal, življenjsko dobo naprav za uravnavanje emisij, skladnost vozil in motorjev v uporabi ter za sisteme za diagnostiko na vseh motornih vozilih ter za motorje, kot je opredeljeno v členu 1, z izjemo vozil kategorij M1, N1, N2 in M2, za katere je bila podeljena homologacija skladno z Uredbo (ES) št. 715/2007 (24).

Člen 17

Razveljavitev

1.   Sledeče direktive se razveljavijo z 2. januarjem 2013:

| — | Direktiva 70/220/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 70/220/EGS;

| — | Direktiva 72/306/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 72/306/EGS;

| — | Direktiva 74/290/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 74/290/EGS;

| — | Direktiva 77/102/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 77/102/EGS;

| — | Direktiva 78/665/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 78/665/EGS;

| — | Direktiva 80/1268/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 80/1268/EGS;

| — | Direktiva 83/351/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 83/351/EGS;

| — | Direktiva 88/76/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 88/76/EGS;

| — | Direktiva 88/436/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 88/436/EGS;

| — | Direktiva 89/458/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 89/458/EGS;

| — | Direktiva 91/441/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 91/441/EGS;

| — | Direktiva 93/59/EGS; |
| --- | --- |

—

Direktiva 93/59/EGS;

| — | Direktiva 93/116/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 93/116/ES;

| — | Direktiva 94/12/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 94/12/ES;

| — | Direktiva 96/44/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 96/44/ES;

| — | Direktiva 96/69/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 96/69/ES;

| — | Direktiva 98/69/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 98/69/ES;

| — | Direktiva 98/77/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 98/77/ES;

| — | Direktiva 1999/100/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 1999/100/ES;

| — | Direktiva 1999/102/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 1999/102/ES;

| — | Direktiva 2001/1/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 2001/1/ES;

| — | Direktiva 2001/100/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 2001/100/ES;

| — | Direktiva 2002/80/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 2002/80/ES;

| — | Direktiva 2003/76/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 2003/76/ES;

| — | Direktiva 2004/3/ES; |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/3/ES;

2.   Prilogi II in V Direktive Komisije 89/491/EGS z dne 17. julija 1989 o prilagoditvi direktiv 70/157/EGS, 70/220/EGS, 72/245/EGS, 72/306/EGS, 80/1268/EGS in 80/1269/EGS v zvezi z motornimi vozili tehničnemu napredku (25) se črtata z 2. januarjem 2013.

3.   Sklici na razveljavljene uredbe veljajo kot sklici na to uredbo.

4.   Države članice razveljavijo svoje izvedbene predpise, sprejete v skladu z direktivami iz odstavka 1, z 2. januarjem 2013.

Člen 18

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja od 3. januarja 2009 z izjemo členov 10(1) in 12, ki se uporabljata od 2. julija 2007.

3.   Spremembe ali izvedbeni ukrepi iz člena 5(3) in člena 14(6) se sprejmejo do 2. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 20. junija 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

G. GLOSER

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 62.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 30. maja 2007.

2

(3)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/96/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 81).

3

(4)  Organization for the Advencement of Structured Information Standards.

4

(5)  Direktiva Sveta 70/220/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka s plini iz motornih vozil z motorjem na prisilni vžig (UL L 76, 6.4.1970, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/76/ES (UL L 206, 15.8.2003, str. 29).

5

(6)  Direktiva Sveta 72/306/EGS z dne 2. avgusta 1972 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisiji okolju škodljivih snovi iz dizelskih motorjev v vozilih (UL L 190, 20.8.1972, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/21/ES (UL L 61, 8.3.2005, str. 25).

6

(7)  Direktiva Sveta 74/290/EGS z dne 28. maja 1974 ki prilagaja Direktivo 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil z motorjem na prisilni vžig tehničnemu napredku (UL L 159, 15.6.1974, str. 61). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/101/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 238).

7

(8)  Direktiva Sveta 80/1268/EGS z dne 16. decembra 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o porabi goriva motornih vozil (UL L 375, 31.12.1980, str. 36). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/3/EGS Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 49, 19.2.2004, str. 36).

8

(9)  Direktiva Sveta 83/351/EGS z dne 16. junija 1983 o spremembah Direktive 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka s plini iz motornih vozil z motorjem na prisilni vžig (UL L 197, 20.7.1983, str. 1).

9

(10)  Direktiva Sveta 88/76/EGS z dne 3. decembra 1987 o spremembi Direktive 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka s plini iz motorjev motornih vozil (UL L 36, 9.2.1988, str. 1).

10

(11)  Direktiva Sveta 88/436/EGS z dne 16. junija 1988 o spremembi Direktive 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka s plini iz motorjev motornih vozil (omejevanje emisij delcev iz dizelskih motorjev) (UL L 214, 6.8.1988, str. 1).

11

(12)  Direktiva Sveta 89/458/EGS z dne 18. julija 1989 ki glede evropskih emisijskih standardov za avtomobile pod 1,4 litra spreminja Direktivo 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih, proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 226, 3.8.1989, str. 1).

12

(13)  Direktiva Sveta 91/441/EGS z dne 26. junija 1991 o spremembah Direktive 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 242, 30.8.1991, str. 1).

13

(14)  Direktiva Sveta 93/59/EGS z dne 28. junija 1993 o spremembah Direktive 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 186, 28.7.1993, str. 21).

14

(15)  Direktiva 94/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. marca 1994 o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 100, 19.4.1994, str. 42).

15

(16)  Direktiva 96/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. oktobra 1996 o spremembah Direktive 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 282, 1.11.1996, str. 64).

16

(17)  Direktiva 98/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 350, 28.12.1998, str. 1).

17

(18)  Direktiva 2001/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. januarja 2001 o spremembah Direktive Sveta 70/220/EEC o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 35, 6.2.2001, str. 34).

18

(19)  Direktiva 2001/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. decembra 2001 o spremembah Direktive 70/220/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 16, 18.1.2002, str. 32).

19

(20)  Direktiva 2004/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spremembah direktiv Sveta 70/156/EGS in 80/1268/EGS glede merjenja emisij ogljikovega dioksida in porabe goriva vozil kategorije N1 (UL L 49, 19.2.2004, str. 36).

20

1

(21)  UL L 275, 20.10.2005, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/51/ES (UL L 152, 7.6.2006, str. 11).

21

(22)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

22

(23)  „Standard OASIS“ zadeva tehnične specifikacije iz dokumenta OASIS SC2-D5, Oblika informacij za popravilo vozil, različica 1.0, 28. maj 2003 (dostopno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf) ter oddelkov 3.2, 3.5, 3.6, 3.7 in 3.8 dokumenta OASIS SC1-D2, Specifikacije v zvezi z zahtevami za popravilo vozil, različica 6.1, z dne 10.1.2003 (dostopno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf), ki uporablja le odprto besedilo in grafične formate.

23

(24)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.“.

24

(25)  UL L 238, 15.8.1989, str. 43.

25

---

PRILOGA I

MEJNE VREDNOSTI EMISIJ

Tabela 1

Mejne vrednosti emisij Euro 5

| | Referenčna masa
  (RM)
  (kg) | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Masa ogljikovega monoksida
  (CO) | Masa vseh ogljikovodikov
  (THC) | Masa ne-metanskih ogljikovodikov
  (NMHC) | Masa dušikovih oksidov
  (NOx) | Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov
  (THC + NOx) | Masa trdnih delcev
  (PM) | Število delcev (1)

  (P) |
| L1

  (mg/km) | L2

  (mg/km) | L3

  (mg/km) | L4

  (mg/km) | L2 + L4

  (mg/km) | L5

  (mg/km) | L6

  (#/km) |
| Kategorija | Razred | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (2) | CI | PI | CI |
| M | — | Skupaj | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 180 | — | 230 | 5,0 | 5,0 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 180 | — | 230 | 5,0 | 5,0 | | |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 1 810 | 630 | 130 | — | 90 | — | 75 | 235 | — | 295 | 5,0 | 5,0 | | |
| III | 1 760 < RM | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 280 | — | 350 | 5,0 | 5,0 | | |
| N2 | | | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 280 | — | 350 | 5,0 | 5,0 | | |
| Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig |

Referenčna masa

(RM)

(kg)

Mejne vrednosti

Masa ogljikovega monoksida

(CO)

Masa vseh ogljikovodikov

(THC)

Masa ne-metanskih ogljikovodikov

(NMHC)

Masa dušikovih oksidov

(NOx)

Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov

(THC + NOx)

Masa trdnih delcev

(PM)

Število delcev (1)

(P)

L1

(mg/km)

L2

(mg/km)

L3

(mg/km)

L4

(mg/km)

L2 + L4

(mg/km)

L5

(mg/km)

L6

(#/km)

Kategorija

Razred

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (2)

CI

PI

CI

M

—

Skupaj

1 000

500

100

—

68

—

60

180

—

230

5,0

5,0

N1

I

RM ≤ 1 305

1 000

500

100

—

68

—

60

180

—

230

5,0

5,0

II

1 305 < RM ≤ 1 760

1 810

630

130

—

90

—

75

235

—

295

5,0

5,0

III

1 760 < RM

2 270

740

160

—

108

—

82

280

—

350

5,0

5,0

N2

2 270

740

160

—

108

—

82

280

—

350

5,0

5,0

Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig

Tabela 2

Mejne vrednosti emisij Euro 6

| | Referenčna masa
  (RM)
  (kg) | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Masa ogljikovega monoksida
  (CO) | Masa vseh ogljikovodikov
  (THC) | Masa ne-metanskih ogljikovodikov
  (NMHC) | Masa dušikovih oksidov
  (NOx) | Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov
  (THC + NOx) | Masa trdnih delcev
  (PM) | Število delcev (3)

  (P) |
| L1

  (mg/km) | L2

  (mg/km) | L3

  (mg/km) | L4

  (mg/km) | L2 + L4

  (mg/km) | L5

  (mg/km) | L6

  (#/km) |
| Kategorija | Razredi | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (4) | CI | PI | CI |
| M | — | Skupaj | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 5,0 | 5,0 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 5,0 | 5,0 | | |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 1 810 | 630 | 130 | — | 90 | — | 75 | 105 | — | 195 | 5,0 | 5,0 | | |
| III | 1 760 < RM | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 5,0 | 5,0 | | |
| N2 | | | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 5,0 | 5,0 | | |
| Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig |

Referenčna masa

(RM)

(kg)

Mejne vrednosti

Masa ogljikovega monoksida

(CO)

Masa vseh ogljikovodikov

(THC)

Masa ne-metanskih ogljikovodikov

(NMHC)

Masa dušikovih oksidov

(NOx)

Skupna masa vseh ogljikovodikov in dušikovih oksidov

(THC + NOx)

Masa trdnih delcev

(PM)

Število delcev (3)

(P)

L1

(mg/km)

L2

(mg/km)

L3

(mg/km)

L4

(mg/km)

L2 + L4

(mg/km)

L5

(mg/km)

L6

(#/km)

Kategorija

Razredi

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (4)

CI

PI

CI

M

—

Skupaj

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

5,0

5,0

N1

I

RM ≤ 1 305

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

5,0

5,0

II

1 305 < RM ≤ 1 760

1 810

630

130

—

90

—

75

105

—

195

5,0

5,0

III

1 760 < RM

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

5,0

5,0

N2

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

5,0

5,0

Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig

Tabela 3

Mejna vrednost emisij za preskus emisij izhlapevanja

| Masa emisij izhlapevanja (g/preskus) |
| --- |
| 2,0 |

Masa emisij izhlapevanja (g/preskus)

2,0

Tabela 4

Mejna vrednost emisij ogljikovega monoksida in emisij ogljikovodikov iz izpušne cevi po preskusu s hladnim zagonom

| Preskusna temperatura 266 K (–7 °C) |
| --- |
| Kategorija vozila | Razred | Masa ogljikovega monoksida (CO)
  L1 (g/km) | Masa ogljikovodikov (HC)
  L2 (g/km) |
| M | — | 15 | 1,8 |
| N1 | I | 15 | 1,8 |
| II | 24 | 2,7 |
| III | 30 | 3,2 |
| N2 | | 30 | 3,2 |

Preskusna temperatura 266 K (–7 °C)

Kategorija vozila

Razred

Masa ogljikovega monoksida (CO)

L1 (g/km)

Masa ogljikovodikov (HC)

L2 (g/km)

M

—

15

1,8

N1

I

15

1,8

II

24

2,7

III

30

3,2

N2

30

3,2

---

(1)  Številske vrednosti se določi čim prej vendar najpozneje do začetka veljavnosti stopnje Euro 6.

(2)  Vrednosti za maso delcev pri motorjih na prisilni vžig veljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgom.

(3)  Številske vrednosti je treba za to stopnjo še določiti.

(4)  Vrednosti za maso delcev pri motorjih na prisilni vžig veljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgom.

---

PRILOGA II

Spremembe Direktive 70/156/EGS

Direktiva 70/156/EGS se spremeni:

| 1. | V členu 2 se po zadnji alinei doda naslednji stavek:
  „Če se v tej direktivi omenja posamična direktiva ali uredba, omemba vključuje tudi njune izvedbene akte.“; |
| --- | --- |

1.

V členu 2 se po zadnji alinei doda naslednji stavek:

„Če se v tej direktivi omenja posamična direktiva ali uredba, omemba vključuje tudi njune izvedbene akte.“;

| 2. | V naslednjih določbah se po besedah „posamična direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:
  člen 2, prva alinea; člen 2, deveta alinea; člen 2, deseta alinea; člen 2, štirinajsta alinea; člen 3(1); člen 3(4); člen 4(1)(c); člen 4(1)(d); člen 5(5); člen 6(3); člen 7(2); člen 13(4); člen 13(5); Priloga I, prvi pododstavek, Priloga II, Del III, Priloga IV, del II, prvi odstavek; Priloga V, točka 1(a); Priloga V, točka 1(b); Priloga V, točka 1(c); Priloga VI, Stran 2 Certifikata o ES-homologaciji vozila, Priloga VII(1), točka 4, Priloga VII, opomba (1); Priloga X, točka 2.1.; Priloga X, točka 3,3.; Priloga XI, dodatek 4, pomen črk: X; Priloga XII, točka B(2); Priloga XIV, točka 2(a); Priloga XIV, točka 2(c); Priloga XIV, točka 2(d); |
| --- | --- |

2.

V naslednjih določbah se po besedah „posamična direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:

člen 2, prva alinea; člen 2, deveta alinea; člen 2, deseta alinea; člen 2, štirinajsta alinea; člen 3(1); člen 3(4); člen 4(1)(c); člen 4(1)(d); člen 5(5); člen 6(3); člen 7(2); člen 13(4); člen 13(5); Priloga I, prvi pododstavek, Priloga II, Del III, Priloga IV, del II, prvi odstavek; Priloga V, točka 1(a); Priloga V, točka 1(b); Priloga V, točka 1(c); Priloga VI, Stran 2 Certifikata o ES-homologaciji vozila, Priloga VII(1), točka 4, Priloga VII, opomba (1); Priloga X, točka 2.1.; Priloga X, točka 3,3.; Priloga XI, dodatek 4, pomen črk: X; Priloga XII, točka B(2); Priloga XIV, točka 2(a); Priloga XIV, točka 2(c); Priloga XIV, točka 2(d);

| 3. | V naslednjih določbah se po besedah „posamična direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:
  Člen 2, osma alinea; člen 3(1); člen 3(2); člen 4(1)(a) prva in druga alinea; člen 4(1)(b); člen 4(3); člen 5(4), tretji pododstavek; člen 5(6); člen 8(2); člen 8(2)(c); člen 9(2); člen 10(2); člen 11(1); člen 13(2); člen 14(1)(i); seznam prilog: naslov Priloge XIII; Priloga I, prvi pododstavek; Priloga IV, del I, prva in druga vrstica; Priloga IV, del II, opomba (1) k tabeli; Priloga V, točka 1(b); Priloga V, točka 3; Priloga V, točka 3(a); Priloga V, točka 3(b); Priloga VI, točki 1 in 2; Priloga VI, Stran 2 Certifikata o ES-homologaciji vozila, Priloga X, točka 2.2.; Priloga X, točka 2.3.5.; Priloga X, točka 3.5.; Priloga XII, naslov; Priloga XIV, točka 1.1.; Priloga XIV, točka 2(c); |
| --- | --- |

3.

V naslednjih določbah se po besedah „posamična direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:

Člen 2, osma alinea; člen 3(1); člen 3(2); člen 4(1)(a) prva in druga alinea; člen 4(1)(b); člen 4(3); člen 5(4), tretji pododstavek; člen 5(6); člen 8(2); člen 8(2)(c); člen 9(2); člen 10(2); člen 11(1); člen 13(2); člen 14(1)(i); seznam prilog: naslov Priloge XIII; Priloga I, prvi pododstavek; Priloga IV, del I, prva in druga vrstica; Priloga IV, del II, opomba (1) k tabeli; Priloga V, točka 1(b); Priloga V, točka 3; Priloga V, točka 3(a); Priloga V, točka 3(b); Priloga VI, točki 1 in 2; Priloga VI, Stran 2 Certifikata o ES-homologaciji vozila, Priloga X, točka 2.2.; Priloga X, točka 2.3.5.; Priloga X, točka 3.5.; Priloga XII, naslov; Priloga XIV, točka 1.1.; Priloga XIV, točka 2(c);

| 4. | V naslednjih določbah se po besedi „direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:
  Člen 5(3), tretji pododstavek; Priloga IV, del I, opomba X k tabeli; Priloga VI, Stran 2 Certifikata o ES-homologaciji vozila, naslov tabele, Priloga VII(1), točka 2.; Priloga VII(1), točka 3; Priloga VII(1), točka 4; Priloga VIII, točke 1, 2, 2.1, 2.2 in 3; Priloga IX, Stran 2 Za dokončana ali dodelana vozila kategorije M1, točke 45, 46.1 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 Za dokončana ali dodelana vozila kategorij M2 in M3, točki 45 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 Za dokončana in dodelana vozila kategorij N1, N2 in N3, točki 45 in 46.1; Priloga IX, stran 2 Za nedodelana vozila kategorije M1, točki 45 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 Za nedodelana vozila kategorij M2 in M3, točki 45 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorij N1, N2 in N3, točki 45 in 46.1; Priloga X, opomba 2; Priloga X, točka 1.2.2.; Priloga XI, dodatek 4, pomen črk: N/A; Priloga XV, naslov tabele;
  V naslednjih določbah se po besedi „direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:
  Priloga IX, Stran 2 za dokončana ali dodelana vozila kategorije M1; Priloga IX, Stran 2 za dokončana ali dodelana vozila kategorij M2 in M3, Priloga IX, Stran 2 za dokončana ali dodelana vozila kategorij N1, N2 in N3, Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorije M1, Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorij M2 in M3, Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorij N1, N2 in N3; Priloga XV; |
| --- | --- |

4.

V naslednjih določbah se po besedi „direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:

Člen 5(3), tretji pododstavek; Priloga IV, del I, opomba X k tabeli; Priloga VI, Stran 2 Certifikata o ES-homologaciji vozila, naslov tabele, Priloga VII(1), točka 2.; Priloga VII(1), točka 3; Priloga VII(1), točka 4; Priloga VIII, točke 1, 2, 2.1, 2.2 in 3; Priloga IX, Stran 2 Za dokončana ali dodelana vozila kategorije M1, točke 45, 46.1 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 Za dokončana ali dodelana vozila kategorij M2 in M3, točki 45 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 Za dokončana in dodelana vozila kategorij N1, N2 in N3, točki 45 in 46.1; Priloga IX, stran 2 Za nedodelana vozila kategorije M1, točki 45 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 Za nedodelana vozila kategorij M2 in M3, točki 45 in 46.1; Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorij N1, N2 in N3, točki 45 in 46.1; Priloga X, opomba 2; Priloga X, točka 1.2.2.; Priloga XI, dodatek 4, pomen črk: N/A; Priloga XV, naslov tabele;

V naslednjih določbah se po besedi „direktiva“ dodata besedi „ali uredba“:

Priloga IX, Stran 2 za dokončana ali dodelana vozila kategorije M1; Priloga IX, Stran 2 za dokončana ali dodelana vozila kategorij M2 in M3, Priloga IX, Stran 2 za dokončana ali dodelana vozila kategorij N1, N2 in N3, Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorije M1, Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorij M2 in M3, Priloga IX, Stran 2 za nedodelana vozila kategorij N1, N2 in N3; Priloga XV;

| 5. | V členu 8(2)(c) se po besedi „direktiva(-e)“ dodata besedi „ali uredba(-e)“; |
| --- | --- |

5.

V členu 8(2)(c) se po besedi „direktiva(-e)“ dodata besedi „ali uredba(-e)“;

| 6. | V Prilogi IV, del I, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:

















  „Predmet homologacije | Št. direktive/uredbe | Sklic na Uradni list | Uporaba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 2. Emisije/Dostop do informacij | .../.../ES
  (ES) št. .../... | UL L ..., ..., str. ... | X (1) | X (1) | | X (1) | X (1) | | | | | |

6.

V Prilogi IV, del I, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:

„Predmet homologacije

Št. direktive/uredbe

Sklic na Uradni list

Uporaba

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

2. Emisije/Dostop do informacij

.../.../ES

(ES) št. .../...

UL L ..., ..., str. ...

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

| 7. | V Prilogi IV se črtata točki 11 in 39; |
| --- | --- |

7.

V Prilogi IV se črtata točki 11 in 39;

| 8. | V Prilogi VII (4) se po besedah „v primeru direktive“ dodata besedi „ali uredbe“; |
| --- | --- |

8.

V Prilogi VII (4) se po besedah „v primeru direktive“ dodata besedi „ali uredbe“;

| 9. | V Prilogi VII (5) se po besedah „zadnja direktiva“ dodata besedi „ali uredba“; |
| --- | --- |

9.

V Prilogi VII (5) se po besedah „zadnja direktiva“ dodata besedi „ali uredba“;

| 10. | V Prilogi XI, dodatek 1, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:











  „Zap.št. | Predmet homologacije | Št. direktive/uredbe | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Emisije/Dostop do informacij | .../.../ES
  (ES) št. .../... | Q | G + Q | G + Q“ | |

10.

V Prilogi XI, dodatek 1, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:

„Zap.št.

Predmet homologacije

Št. direktive/uredbe

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

2

Emisije/Dostop do informacij

.../.../ES

(ES) št. .../...

Q

G + Q

G + Q“

| 11. | V Prilogi XI, dodatek 1, se črtata zaporedni številki 11 in 39; |
| --- | --- |

11.

V Prilogi XI, dodatek 1, se črtata zaporedni številki 11 in 39;

| 12. | V Prilogi XI, dodatek 2, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:

















  „Zap. št. | Predmet homologacije | Št. direktive/uredbe | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Emisije/Dostop do informacij | .../.../ES
  (ES) št. .../... | A | A | | A | A“ | | | | | |

12.

V Prilogi XI, dodatek 2, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:

„Zap. št.

Predmet homologacije

Št. direktive/uredbe

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

2

Emisije/Dostop do informacij

.../.../ES

(ES) št. .../...

A

A

A

A“

| 13. | V Prilogi XI, dodatek 2, se črtata zaporedni številki 11 in 39; |
| --- | --- |

13.

V Prilogi XI, dodatek 2, se črtata zaporedni številki 11 in 39;

| 14. | V Prilogi XI, dodatek 3, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:
















  „Zap. št. | Predmet homologacije | Št. direktive/uredbe | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Emisije/Dostop do informacij | .../.../ES
  (ES) št. .../... | Q | | Q | Q“ | | | | | |

14.

V Prilogi XI, dodatek 3, se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:

„Zap. št.

Predmet homologacije

Št. direktive/uredbe

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

2

Emisije/Dostop do informacij

.../.../ES

(ES) št. .../...

Q

Q

Q“

| 15. | V Prilogi XI, dodatek 3, se črta zaporedna številka 11; |
| --- | --- |

15.

V Prilogi XI, dodatek 3, se črta zaporedna številka 11;

| 16. | V Priloge XI, dodatek 4 se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:








  „Zap. št. | Predmet homologacije | Št. direktive/uredbe | Avtodvigalo kategorije N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Emisije/Dostop do informacij | .../.../ES
  (ES) št. .../... | N/A“ |

16.

V Priloge XI, dodatek 4 se glavo tabele in zaporedno številko 2 nadomesti z naslednjim:

„Zap. št.

Predmet homologacije

Št. direktive/uredbe

Avtodvigalo kategorije N

2

Emisije/Dostop do informacij

.../.../ES

(ES) št. .../...

N/A“

| 17. | V Priloge XI, dodatek 4 se črta zaporedna številka 11. |
| --- | --- |

17.

V Priloge XI, dodatek 4 se črta zaporedna številka 11.

---

(1)  Za vozila, katerih referenčna masa ne presega 2 610 kg. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporablja za vozila, katerih referenčna masa ne presega 2 840 kg.“;

---

| 29.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 171/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 171/17

---

UREDBA (ES) št. 716/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. junija 2007

o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Redna in kakovostna statistika Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij v celotnem gospodarstvu je bistvenega pomena za ustrezno oceno učinka podjetij pod tujim nadzorom na gospodarstvo Evropske unije. To bi olajšalo tudi spremljanje učinkovitosti notranjega trga in postopno integracijo gospodarstev v okviru globalizacije. V tem okviru multinacionalna podjetja igrajo vodilno vlogo, toda tuj nadzor lahko zadeva tudi majhna in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(1)

Redna in kakovostna statistika Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij v celotnem gospodarstvu je bistvenega pomena za ustrezno oceno učinka podjetij pod tujim nadzorom na gospodarstvo Evropske unije. To bi olajšalo tudi spremljanje učinkovitosti notranjega trga in postopno integracijo gospodarstev v okviru globalizacije. V tem okviru multinacionalna podjetja igrajo vodilno vlogo, toda tuj nadzor lahko zadeva tudi majhna in srednje velika podjetja.

| (2) | Izvajanje in pregled Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) in Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPs) ter trenutna in prihodnja pogajanja o nadaljnjih sporazumih zahtevajo razpoložljivost ustreznih statističnih podatkov za pomoč pri pogajanjih. |
| --- | --- |

(2)

Izvajanje in pregled Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) in Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPs) ter trenutna in prihodnja pogajanja o nadaljnjih sporazumih zahtevajo razpoložljivost ustreznih statističnih podatkov za pomoč pri pogajanjih.

| (3) | Za pripravo politik na področjih gospodarstva, konkurenčnosti, podjetništva, raziskav, tehničnega razvoja in zaposlovanja v okviru procesa liberalizacije je za merjenje neposrednih in posrednih učinkov tujega nadzora na zaposlovanje, plače in produktivnost v posameznih državah in sektorjih potrebna statistika o tujih povezanih podjetjih. |
| --- | --- |

(3)

Za pripravo politik na področjih gospodarstva, konkurenčnosti, podjetništva, raziskav, tehničnega razvoja in zaposlovanja v okviru procesa liberalizacije je za merjenje neposrednih in posrednih učinkov tujega nadzora na zaposlovanje, plače in produktivnost v posameznih državah in sektorjih potrebna statistika o tujih povezanih podjetjih.

| (4) | Podatki, ki se zagotavljajo po obstoječi zakonodaji Skupnosti ali so na voljo v državah članicah, so nezadostni, neprimerni ali premalo primerljivi, da bi služili kot zanesljiva osnova za delo Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Podatki, ki se zagotavljajo po obstoječi zakonodaji Skupnosti ali so na voljo v državah članicah, so nezadostni, neprimerni ali premalo primerljivi, da bi služili kot zanesljiva osnova za delo Komisije.

| (5) | Uredba (ES) št. 184/2005 (3) vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statistike Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah. Ker statistika plačilne bilance le delno zajema podatke, vključene v GATS, je bistvenega pomena, da se podrobne statistike o tujih povezanih podjetjih redno pripravljajo. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 184/2005 (3) vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statistike Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah. Ker statistika plačilne bilance le delno zajema podatke, vključene v GATS, je bistvenega pomena, da se podrobne statistike o tujih povezanih podjetjih redno pripravljajo.

| (6) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturnih statistikah podjetij (4) in Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo proizvodnega sistema v Skupnosti (5) sta vzpostavili skupni okvir za zbiranje, urejanje, posredovanje in vrednotenje statistik Skupnosti o strukturi in dejavnosti podjetij v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturnih statistikah podjetij (4) in Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo proizvodnega sistema v Skupnosti (5) sta vzpostavili skupni okvir za zbiranje, urejanje, posredovanje in vrednotenje statistik Skupnosti o strukturi in dejavnosti podjetij v Skupnosti.

| (7) | Priprava nacionalnih računov v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (6) zahteva primerljive, popolne in zanesljive poslovne statistike o tujih povezanih podjetjih. |
| --- | --- |

(7)

Priprava nacionalnih računov v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (6) zahteva primerljive, popolne in zanesljive poslovne statistike o tujih povezanih podjetjih.

| (8) | Priročnik Združenih narodov o statistiki mednarodne trgovine s storitvami, Priročnik o plačilni bilanci (5. izdaja) Mednarodnega denarnega sklada, Primerljiva opredelitev tujih neposrednih naložb in Priročnik o kazalnikih gospodarske globalizacije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj skupaj določajo splošna pravila za pripravo mednarodno primerljivih statistik o tujih povezanih podjetjih. |
| --- | --- |

(8)

Priročnik Združenih narodov o statistiki mednarodne trgovine s storitvami, Priročnik o plačilni bilanci (5. izdaja) Mednarodnega denarnega sklada, Primerljiva opredelitev tujih neposrednih naložb in Priročnik o kazalnikih gospodarske globalizacije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj skupaj določajo splošna pravila za pripravo mednarodno primerljivih statistik o tujih povezanih podjetjih.

| (9) | Pripravo posebnih statistik Skupnosti urejajo pravila, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7). |
| --- | --- |

(9)

Pripravo posebnih statistik Skupnosti urejajo pravila, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7).

| (10) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnih statističnih standardov za pripravo primerljive statistike o tujih povezanih podjetjih, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(10)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnih statističnih standardov za pripravo primerljive statistike o tujih povezanih podjetjih, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (11) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(11)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (12) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za prilagoditev opredelitev iz prilog I in II ter raven podrobnosti iz Priloge III, kakor tudi vse posledične spremembe prilog I in II, da se izvedejo rezultati pilotnih študij in opredelijo ustrezni skupni standardi kakovosti ter vsebine in periodičnost poročil o kakovosti. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe ali dopolnitvi te uredbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(12)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za prilagoditev opredelitev iz prilog I in II ter raven podrobnosti iz Priloge III, kakor tudi vse posledične spremembe prilog I in II, da se izvedejo rezultati pilotnih študij in opredelijo ustrezni skupni standardi kakovosti ter vsebine in periodičnost poročil o kakovosti. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe ali dopolnitvi te uredbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (13) | Opravljena so bila posvetovanja z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (9), in Odborom za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, ustanovljenim s Sklepom Sveta 2006/856/ES (10) – |
| --- | --- |

(13)

Opravljena so bila posvetovanja z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (9), in Odborom za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, ustanovljenim s Sklepom Sveta 2006/856/ES (10) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statistike Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „tuje povezano podjetje“ pomeni podjetje s sedežem v državi priprave statistike, nad katerim ima nadzor institucionalna enota, ki nima sedeža v državi priprave statistike, ali podjetje, ki nima sedeža v državi priprave statistike, nad katerim ima nadzor institucionalna enota s sedežem v državi priprave statistike; |
| --- | --- |

(a)

„tuje povezano podjetje“ pomeni podjetje s sedežem v državi priprave statistike, nad katerim ima nadzor institucionalna enota, ki nima sedeža v državi priprave statistike, ali podjetje, ki nima sedeža v državi priprave statistike, nad katerim ima nadzor institucionalna enota s sedežem v državi priprave statistike;

| (b) | „nadzor“ pomeni zmožnost določanja splošne politike podjetja, po potrebi vključno z zmožnostjo izbora ustreznih direktorjev. V tem smislu se šteje, da je podjetje A pod nadzorom institucionalne enote B, če ima B neposreden ali posreden nadzor nad več kot polovico glasov delničarjev ali več kot polovico delnic; |
| --- | --- |

(b)

„nadzor“ pomeni zmožnost določanja splošne politike podjetja, po potrebi vključno z zmožnostjo izbora ustreznih direktorjev. V tem smislu se šteje, da je podjetje A pod nadzorom institucionalne enote B, če ima B neposreden ali posreden nadzor nad več kot polovico glasov delničarjev ali več kot polovico delnic;

| (c) | „tuj nadzor“ pomeni, da ima nadzorna institucionalna enota sedež v drugi državi kot institucionalna enota, nad katero ima nadzor; |
| --- | --- |

(c)

„tuj nadzor“ pomeni, da ima nadzorna institucionalna enota sedež v drugi državi kot institucionalna enota, nad katero ima nadzor;

| (d) | „podružnice“ pomenijo lokalne enote brez lastne pravne osebnosti, ki so odvisne od podjetij pod tujim nadzorom. Obravnavajo se kot neprave družbe v smislu točke 3(f) pojasnil v oddelku III(B) Priloge k Uredbi (EGS) št. 696/93; |
| --- | --- |

(d)

„podružnice“ pomenijo lokalne enote brez lastne pravne osebnosti, ki so odvisne od podjetij pod tujim nadzorom. Obravnavajo se kot neprave družbe v smislu točke 3(f) pojasnil v oddelku III(B) Priloge k Uredbi (EGS) št. 696/93;

| (e) | „statistika o tujih povezanih podjetjih“ pomeni statistiko, ki opisuje celotne dejavnosti tujih povezanih podjetij; |
| --- | --- |

(e)

„statistika o tujih povezanih podjetjih“ pomeni statistiko, ki opisuje celotne dejavnosti tujih povezanih podjetij;

| (f) | „statistika o tujih notranjih povezanih podjetjih“ pomeni statistiko, ki opisuje dejavnosti tujih povezanih podjetij s sedežem v državi priprave statistike; |
| --- | --- |

(f)

„statistika o tujih notranjih povezanih podjetjih“ pomeni statistiko, ki opisuje dejavnosti tujih povezanih podjetij s sedežem v državi priprave statistike;

| (g) | „statistika o tujih zunanjih povezanih podjetjih“ pomeni statistiko, ki opisuje dejavnosti tujih povezanih podjetij v tujini, ki so pod nadzorom institucionalne enote s sedežem v državi zbiranja statistike; |
| --- | --- |

(g)

„statistika o tujih zunanjih povezanih podjetjih“ pomeni statistiko, ki opisuje dejavnosti tujih povezanih podjetij v tujini, ki so pod nadzorom institucionalne enote s sedežem v državi zbiranja statistike;

| (h) | „končna nadzorna institucionalna enota tujega povezanega podjetja“ pomeni institucionalno enoto v verigi nadzora tujega povezanega podjetja, ki ni pod nadzorom druge institucionalne enote; |
| --- | --- |

(h)

„končna nadzorna institucionalna enota tujega povezanega podjetja“ pomeni institucionalno enoto v verigi nadzora tujega povezanega podjetja, ki ni pod nadzorom druge institucionalne enote;

| (i) | „podjetje“, „lokalna enota“ in „institucionalna enota“ imajo isti pomen, kot v Uredbi (EGS) št. 696/93. |
| --- | --- |

(i)

„podjetje“, „lokalna enota“ in „institucionalna enota“ imajo isti pomen, kot v Uredbi (EGS) št. 696/93.

Člen 3

Predložitev podatkov

Države članice Komisiji (Eurostat) predložijo podatke o tujih povezanih podjetjih v zvezi s karakteristikami, gospodarskimi dejavnostmi in zemljepisno razčlenitvijo iz prilog I, II in III.

Člen 4

Viri podatkov

1.   Države članice, ob spoštovanju pogojev glede kakovosti iz člena 6, zbirajo podatke, ki se zahtevajo po tej uredbi, z uporabo vseh virov, ki se jim zdijo ustrezni in primerni.

2.   Fizične in pravne osebe, ki morajo posredovati podatke, pri odgovoru upoštevajo roke in opredelitve, ki jih v skladu s to uredbo določijo nacionalne institucije, odgovorne za zbiranje podatkov v državah članicah.

3.   Če zahtevanih podatkov ni mogoče zbrati z razumnimi stroški, se lahko posredujejo najboljše možne ocene, vključno z ničelnimi vrednostmi.

Člen 5

Pilotne študije

1.   Komisija izdela program pilotnih študij o dodatnih spremenljivkah in razčlenitvah za statistike o tujih notranjih in zunanjih povezanih podjetjih, ki ga izvedejo nacionalni organi v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97 na prostovoljni podlagi.

2.   Pilotne študije se izvedejo z namenom, da se ocenita ustreznost in izvedljivost zbiranja podatkov, pri čemer se upoštevajo prednosti razpoložljivosti podatkov glede na stroške statističnega sistema in obremenitve za podjetja.

3.   Program Komisije za pilotne študije je v skladu s prilogama I in II.

4.   Na podlagi zaključkov pilotnih študij Komisija sprejme potrebne izvedbene ukrepe za statistike o tujih notranjih in zunanjih povezanih podjetjih v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(3).

5.   Pilotne študije se zaključijo do 19. julija 2010.

Člen 6

Standardi kakovosti in poročila

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev kakovosti posredovanih podatkov v skladu s skupnimi standardi kakovosti.

2.   Države članice Komisiji (Eurostat) posredujejo poročilo o kakovosti posredovanih podatkov (poročila o kakovosti).

3.   Skupne standarde kakovosti, vsebino in periodičnost poročil o kakovosti določi Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(3).

4.   Komisija oceni kakovost posredovanih podatkov.

Člen 7

Priročnik s priporočili

Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami objavi priročnik s priporočili, ki vsebuje ustrezne opredelitve in dodatne napotke glede statistike Skupnosti, pripravljene v skladu s to uredbo.

Člen 8

Časovni razpored in odstopanja

1.   Države članice pripravijo podatke v skladu s časovnim razporedom izvajanja iz prilog I in II.

2.   V prehodnem obdobju, ki ne sme presegati štirih let od prvega referenčnega leta iz prilog I in II, lahko Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(2) državam članicam, katerih nacionalni sistemi zahtevajo bistvene prilagoditve, za omejeno obdobje odobri odstopanja od določb te uredbe.

Člen 9

Izvedbeni ukrepi

1.   Naslednji ukrepi za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(2):

| (a) | določitev ustrezne oblike in postopka posredovanja rezultatov s strani držav članic;
  in |
| --- | --- |

(a)

določitev ustrezne oblike in postopka posredovanja rezultatov s strani držav članic;

in

| (b) | odobritev odstopanja državam članicam, katerih nacionalni sistemi zahtevajo bistvene prilagoditve, vključno z odobritvijo odstopanj od morebitnih novih zahtev na podlagi pilotnih študij v skladu s členom 8(2). |
| --- | --- |

(b)

odobritev odstopanja državam članicam, katerih nacionalni sistemi zahtevajo bistvene prilagoditve, vključno z odobritvijo odstopanj od morebitnih novih zahtev na podlagi pilotnih študij v skladu s členom 8(2).

2.   Naslednji ukrepi, namenjeni za spreminjanje nebistvenih določb te uredbe, vključno z dodajanjem novih nebistvenih določb, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(3):

| (a) | prilagoditev opredelitev iz prilog I in II, prilagoditev ravni natančnosti iz Priloge III in vse posledične spremembe prilog I in II; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditev opredelitev iz prilog I in II, prilagoditev ravni natančnosti iz Priloge III in vse posledične spremembe prilog I in II;

| (b) | izvedba rezultatov pilotnih študij v skladu s členom 5(4);
  in |
| --- | --- |

(b)

izvedba rezultatov pilotnih študij v skladu s členom 5(4);

in

| (c) | opredelitev ustreznih skupnih standardov kakovosti ter vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti v skladu s členom 6(3). |
| --- | --- |

(c)

opredelitev ustreznih skupnih standardov kakovosti ter vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti v skladu s členom 6(3).

3.   Posebna pozornost se nameni načelu, da morajo koristi takšnih ukrepov presegati njihove stroške, in načelu, da je treba vsako dodatno finančno obremenitev držav članic ali podjetij ohraniti v razumnih mejah.

Člen 10

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4.   Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke se lahko sestankov udeležijo kot opazovalke.

Člen 11

Sodelovanje z Odborom za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko

Pri izvajanju te uredbe Komisija zahteva mnenje Odbora za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko o vseh zadevah, ki spadajo v pristojnosti tega odbora, predvsem glede vseh ukrepov za prilagoditev zbiranja in statistične obdelave podatkov ter obdelave in posredovanja rezultatov gospodarskemu in tehničnemu razvoju.

Člen 12

Poročilo o izvajanju

Komisija do 19. julija 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo zlasti:

| (a) | oceni kakovost pripravljenih statistik; |
| --- | --- |

(a)

oceni kakovost pripravljenih statistik;

| (b) | oceni koristi od pripravljenih statistik za Skupnost, države članice, dajalce in uporabnike statističnih podatkov glede na stroške; |
| --- | --- |

(b)

oceni koristi od pripravljenih statistik za Skupnost, države članice, dajalce in uporabnike statističnih podatkov glede na stroške;

| (c) | oceni napredek pilotnih študij in njihovo izvajanje;
  ter |
| --- | --- |

(c)

oceni napredek pilotnih študij in njihovo izvajanje;

ter

| (d) | opredeli področja, na katerih je glede na dosežene rezultate in stroške možno izboljšanje in so potrebne spremembe. |
| --- | --- |

(d)

opredeli področja, na katerih je glede na dosežene rezultate in stroške možno izboljšanje in so potrebne spremembe.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 20. junija 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

G. GLOSER

---

(1)  UL C 144, 14.6.2005, str. 14.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 25. maja 2007.

2

(3)  UL L 35, 8.2.2005, str. 23. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 602/2006 (UL L 106, 19.4.2006, str. 10).

3

(4)  UL L 14, 17.1.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

4

(5)  UL L 76, 30.3.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

5

(6)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

6

(7)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

8

(9)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

9

(10)  UL L 332, 30.11.2006, str. 21.

10

---

PRILOGA I

SKUPNI MODUL ZA STATISTIKO O TUJIH NOTRANJIH POVEZANIH PODJETJIH

ODDELEK 1

Statistična enota

Statistične enote so podjetja in vse podružnice, ki so pod tujim nadzorom v skladu z opredelitvami iz člena 2.

ODDELEK 2

Karakteristike

Zbirale se bodo naslednje karakteristike, kakor so opredeljene v Prilogi Uredbe Komisije (ES) št. 2700/98 z dne 17. decembra 1998 o opredelitvah karakteristik za strukturno statistiko podjetij (1):

| Oznaka | Naziv |
| --- | --- |
| 11 11 0 | Število podjetij |
| 12 11 0 | Prihodek od prodaje |
| 12 12 0 | Vrednost proizvodnje |
| 12 15 0 | Dodana vrednost v stroških faktorjev |
| 13 11 0 | Skupna nabava blaga in storitev |
| 13 12 0 | Nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki |
| 13 31 0 | Stroški dela |
| 15 11 0 | Bruto investicije v opredmetena osnovna sredstva |
| 16 11 0 | Število oseb, ki delajo |
| 22 11 0 | Skupni notranji izdatki za R&R (2) |
| 22 12 0 | Skupno število osebja za R&R (2) |

Oznaka

Naziv

11 11 0

Število podjetij

12 11 0

Prihodek od prodaje

12 12 0

Vrednost proizvodnje

12 15 0

Dodana vrednost v stroških faktorjev

13 11 0

Skupna nabava blaga in storitev

13 12 0

Nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki

13 31 0

Stroški dela

15 11 0

Bruto investicije v opredmetena osnovna sredstva

16 11 0

Število oseb, ki delajo

22 11 0

Skupni notranji izdatki za R&R (2)

22 12 0

Skupno število osebja za R&R (2)

Če število oseb, ki delajo, ni dostopno, se bo namesto tega zbralo število zaposlenih (oznaka 16 13 0).

Spremenljivki Skupni notranji izdatki za R&R (oznaka 22 11 0) in Skupno število osebja za R&R (oznaka 22 12 0) je treba zbrati samo za dejavnosti NACE področij C, D, E in F.

Za oddelek J NACE se bodo zbirali samo podatki o številu podjetij, prihodku od prodaje (3) in številu oseb, ki delajo (ali številu zaposlenih).

ODDELEK 3

Raven podrobnosti

Podatki se bodo pripravljali v skladu s konceptom „končne nadzorne institucionalne enote“ z ravnjo geografske razčlenitve 2-IN v povezavi z ravnjo 3 razčlenitve glede na dejavnosti, kakor je določeno v Prilogi III, in ravnjo 3 geografske razčlenitve v povezavi z gospodarstvom.

ODDELEK 4

Prvo referenčno leto in periodičnost

| 1. | Prvo referenčno leto, za katero se bodo zbirale letne statistike, je koledarsko leto začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Prvo referenčno leto, za katero se bodo zbirale letne statistike, je koledarsko leto začetka veljavnosti te uredbe.

| 2. | Države članice bodo pripravile podatke za vsako naslednje koledarsko leto. |
| --- | --- |

2.

Države članice bodo pripravile podatke za vsako naslednje koledarsko leto.

| 3. | Prvo referenčno leto, za katerega se bodo zbirale spremenljivke skupni notranji izdatki za R&R (oznaka 22 11 0) in skupno število osebja za R&R (oznaka 22 12 0), je leto 2007. |
| --- | --- |

3.

Prvo referenčno leto, za katerega se bodo zbirale spremenljivke skupni notranji izdatki za R&R (oznaka 22 11 0) in skupno število osebja za R&R (oznaka 22 12 0), je leto 2007.

ODDELEK 5

Posredovanje rezultatov

Rezultati se bodo posredovali v dvajsetih mesecih po koncu referenčnega leta.

ODDELEK 6

Poročila in pilotne študije

| 1. | Države članice bodo Komisiji predložile poročilo glede opredelitev, strukture in dostopnosti statističnih podatkov, zbranih za namene tega skupnega modula. |
| --- | --- |

1.

Države članice bodo Komisiji predložile poročilo glede opredelitev, strukture in dostopnosti statističnih podatkov, zbranih za namene tega skupnega modula.

| 2. | Za raven podrobnosti iz te priloge bo Komisija uvedla pilotne študije, ki jih izvedejo nacionalni organi v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97 v skladu s členom 5 te uredbe. |
| --- | --- |

2.

Za raven podrobnosti iz te priloge bo Komisija uvedla pilotne študije, ki jih izvedejo nacionalni organi v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97 v skladu s členom 5 te uredbe.

| 3. | Pilotne študije se bodo izvedle z namenom ocene izvedljivosti zbiranja podatkov, ob upoštevanju prednosti dostopnosti takih podatkov glede na stroške zbiranja in breme za podjetja. |
| --- | --- |

3.

Pilotne študije se bodo izvedle z namenom ocene izvedljivosti zbiranja podatkov, ob upoštevanju prednosti dostopnosti takih podatkov glede na stroške zbiranja in breme za podjetja.

| 4. | Pilotne študije se izvedejo za naslednje karakteristike:






  Oznaka | Naziv |
| --- | --- | --- |
| | Izvoz blaga in storitev |
| | Uvoz blaga in storitev |
| | Izvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij |
| | Uvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij |

4.

Pilotne študije se izvedejo za naslednje karakteristike:

Oznaka

Naziv

Izvoz blaga in storitev

Uvoz blaga in storitev

Izvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij

Uvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij

Izvoz in uvoz ter izvoz in uvoz znotraj skupine podjetij bodo razčlenjeni na blago in storitve.

| 5. | Pilotne študije se bodo izvedle tudi za oceno izvedljivosti zbiranja podatkov o dejavnostih NACE področij M, N in O ter zbiranja spremenljivk skupni notranji izdatki za R&R (oznaka 22 11 0) in skupno število osebja za R&R (oznaka 22 12 0) za dejavnosti NACE področij G, H, I, K, M, N in O. Pilotne študije se izvedejo tudi za oceno smiselnosti, izvedljivosti in stroškov razčlenjevanja podatkov iz oddelka 2 v velikostne razrede glede na število oseb, ki delajo. |
| --- | --- |

5.

Pilotne študije se bodo izvedle tudi za oceno izvedljivosti zbiranja podatkov o dejavnostih NACE področij M, N in O ter zbiranja spremenljivk skupni notranji izdatki za R&R (oznaka 22 11 0) in skupno število osebja za R&R (oznaka 22 12 0) za dejavnosti NACE področij G, H, I, K, M, N in O. Pilotne študije se izvedejo tudi za oceno smiselnosti, izvedljivosti in stroškov razčlenjevanja podatkov iz oddelka 2 v velikostne razrede glede na število oseb, ki delajo.

---

(1)  UL L 344, 18.12.1998, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1670/2003 (UL L 244, 29.9.2003, str. 74).

(2)  Spremenljivki 22 11 0 in 22 12 0 se sporočata vsako drugo leto. Če skupni znesek prometa ali števila oseb, ki delajo, v razdelku NACE Rev. 1.1 oddelkih C do F v določeni državi ne presega 1 % skupne vrednosti za Skupnost, za namene te uredbe ni treba zbirati podatkov, potrebnih za urejanje statističnih podatkov za karakteristiki 22 11 0 in 22 12 0.

(3)  Za NACE Rev. 1.1 razdelek 65 se promet nadomesti z vrednostjo proizvodnje.

---

PRILOGA II

SKUPNI MODUL ZA STATISTIKO O TUJIH ZUNANJIH POVEZANIH PODJETJIH

ODDELEK 1

Statistična enota

Statistične enote so podjetja in vse podružnice v tujini, ki so pod nadzorom institucionalne enote s sedežem v državi priprave statistike v skladu z opredelitvami iz člena 2. Podružnice se obravnavajo kot kvazipodjetja.

ODDELEK 2

Karakteristike

Zbirale se bodo naslednje karakteristike, kakor so opredeljene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2700/98:

| Oznaka | Naziv |
| --- | --- |
| 12 11 0 | Prihodek od prodaje |
| 16 11 0 | Število oseb, ki delajo |
| 11 11 0 | Število podjetij |

Oznaka

Naziv

12 11 0

Prihodek od prodaje

16 11 0

Število oseb, ki delajo

11 11 0

Število podjetij

Če število oseb, ki delajo, ni dostopno, se bo zbiralo število zaposlenih (oznaka 16 13 0).

ODDELEK 3

Raven podrobnosti

Podatki se bodo zbirali s podatkom o državi lokacije in dejavnosti tujega povezanega podjetja, kakor je določeno v Prilogi III. Podatki o državi lokacije in dejavnosti se bodo povezovale na naslednji način:

| — | Raven 1 geografske razčlenitve v povezavi z ravnjo 2 razčlenitve glede na vrsto dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Raven 1 geografske razčlenitve v povezavi z ravnjo 2 razčlenitve glede na vrsto dejavnosti.

| — | Raven 2-OUT geografske razčlenitve v povezavi z ravnjo 1 razčlenitve glede na vrsto dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Raven 2-OUT geografske razčlenitve v povezavi z ravnjo 1 razčlenitve glede na vrsto dejavnosti.

| — | Raven 3 geografske razčlenitve v povezavi s podatki o skupni dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Raven 3 geografske razčlenitve v povezavi s podatki o skupni dejavnosti.

ODDELEK 4

Prvo referenčno leto in periodičnost

| 1. | Prvo referenčno leto, za katero se bodo zbrale letne statistike, je koledarsko leto začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Prvo referenčno leto, za katero se bodo zbrale letne statistike, je koledarsko leto začetka veljavnosti te uredbe.

| 2. | Države članice bodo pripravile podatke za vsako naslednje koledarsko leto. |
| --- | --- |

2.

Države članice bodo pripravile podatke za vsako naslednje koledarsko leto.

ODDELEK 5

Posredovanje rezultatov

Rezultati se bodo posredovali v dvajsetih mesecih po koncu referenčnega leta.

ODDELEK 6

Poročila in pilotne študije

| 1. | Države članice bodo Komisiji predložile poročilo glede opredelitev, strukture in dostopnosti statističnih podatkov, zbranih za namene tega skupnega modula. |
| --- | --- |

1.

Države članice bodo Komisiji predložile poročilo glede opredelitev, strukture in dostopnosti statističnih podatkov, zbranih za namene tega skupnega modula.

| 2. | Za raven podrobnosti iz te priloge bo Komisija uvedla pilotne študije, ki jih izvedejo nacionalni organi v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97 v skladu s členom 5 te uredbe. |
| --- | --- |

2.

Za raven podrobnosti iz te priloge bo Komisija uvedla pilotne študije, ki jih izvedejo nacionalni organi v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97 v skladu s členom 5 te uredbe.

| 3. | Pilotne študije se bodo izvedle z namenom ocene smiselnosti in izvedljivosti zbiranja podatkov, ob upoštevanju prednosti dostopnosti podatkov glede na stroške zbiranja in obremenitve za podjetja. |
| --- | --- |

3.

Pilotne študije se bodo izvedle z namenom ocene smiselnosti in izvedljivosti zbiranja podatkov, ob upoštevanju prednosti dostopnosti podatkov glede na stroške zbiranja in obremenitve za podjetja.

| 4. | Pilotne študije se bodo izvedle za naslednje karakteristike:






  Oznaka | Naziv |
| --- | --- | --- |
| 13 31 0 | Stroški dela |
| | Izvoz blaga in storitev |
| | Uvoz blaga in storitev |
| | Izvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij |
| | Uvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij |
| 12 15 0 | Dodana vrednost v stroških faktorjev |
| 15 11 0 | Bruto investicije v opredmetena osnovna sredstva |

4.

Pilotne študije se bodo izvedle za naslednje karakteristike:

Oznaka

Naziv

13 31 0

Stroški dela

Izvoz blaga in storitev

Uvoz blaga in storitev

Izvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij

Uvoz blaga in storitev znotraj skupine podjetij

12 15 0

Dodana vrednost v stroških faktorjev

15 11 0

Bruto investicije v opredmetena osnovna sredstva

---

PRILOGA III

RAVNI ZA PODROBNE PODATKE GLEDE NA GEOGRAFSKO RAZČLENITEV IN DEJAVNOSTI

| Ravni geografske razčlenitve | Raven 1 | | Raven 2-OUT
  (Raven 1 + 24 držav) |
| --- | --- | --- | --- |
| V2 | Zunaj EU-27 | V2 | Zunaj EU-27 |
| | | IS | Islandija |
| | | LI | Lihtenštajn |
| | | NO | Norveška |
| CH | Švica | CH | Švica |
| | | HR | Hrvaška |
| RU | Ruska federacija | RU | Ruska federacija |
| | | TR | Turčija |
| | | EG | Egipt |
| | | MA | Maroko |
| | | NG | Nigerija |
| | | ZA | Južna Afrika |
| CA | Kanada | CA | Kanada |
| US | Združene države Amerike | US | Združene države Amerike |
| | | MX | Mehika |
| | | AR | Argentina |
| BR | Brazilija | BR | Brazilija |
| | | CL | Čile |
| | | UY | Urugvaj |
| | | VE | Venezuela |
| | | IL | Izrael |
| CN | Kitajska | CN | Kitajska |
| HK | Hongkong | HK | Hongkong |
| IN | Indija | IN | Indija |
| | | ID | Indonezija |
| JP | Japonska | JP | Japonska |
| | | KR | Južna Koreja |
| | | MY | Malezija |
| | | PH | Filipini |
| | | SG | Singapur |
| | | TW | Tajvan |
| | | TH | Tajska |
| | | AU | Avstralija |
| | | NZ | Nova Zelandija |
| Z8 | Zunaj EU-27, brez razporeditve | Z8 | Zunaj EU-27, brez razporeditve |
| C4 | Offshore finančni centri | C4 | Offshore finančni centri |
| Z7 | Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (1) več kot ene države članice | Z7 | Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (1) več kot ene države članice |

Ravni geografske razčlenitve

Raven 1

Raven 2-OUT

(Raven 1 + 24 držav)

V2

Zunaj EU-27

V2

Zunaj EU-27

IS

Islandija

LI

Lihtenštajn

NO

Norveška

CH

Švica

CH

Švica

HR

Hrvaška

RU

Ruska federacija

RU

Ruska federacija

TR

Turčija

EG

Egipt

MA

Maroko

NG

Nigerija

ZA

Južna Afrika

CA

Kanada

CA

Kanada

US

Združene države Amerike

US

Združene države Amerike

MX

Mehika

AR

Argentina

BR

Brazilija

BR

Brazilija

CL

Čile

UY

Urugvaj

VE

Venezuela

IL

Izrael

CN

Kitajska

CN

Kitajska

HK

Hongkong

HK

Hongkong

IN

Indija

IN

Indija

ID

Indonezija

JP

Japonska

JP

Japonska

KR

Južna Koreja

MY

Malezija

PH

Filipini

SG

Singapur

TW

Tajvan

TH

Tajska

AU

Avstralija

NZ

Nova Zelandija

Z8

Zunaj EU-27, brez razporeditve

Z8

Zunaj EU-27, brez razporeditve

C4

Offshore finančni centri

C4

Offshore finančni centri

Z7

Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (1) več kot ene države članice

Z7

Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (1) več kot ene države članice

Raven 2-IN

| A1 | Svet skupaj (vse enote, vključno z državo priprave statistike) |
| --- | --- |
| Z9 | Ostale države (brez države priprave statistike) |
| A2 | Pod nadzorom države priprave statistike |
| V1 | EU-25 (Znotraj EU-27) brez države priprave statistike |
| BE | Belgija |
| BG | Bolgarija |
| CZ | Češka |
| DK | Danska |
| DE | Nemčija |
| EE | Estonija |
| IE | Irska |
| GR | Grčija |
| ES | Španija |
| FR | Francija |
| IT | Italija |
| CY | Ciper |
| LV | Latvija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| HU | Madžarska |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemska |
| AT | Avstrija |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| RO | Romunija |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| FI | Finska |
| SE | Švedska |
| UK | Združeno kraljestvo |
| Z7 | Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (2) več kot ene države članice |
| V2 | Zunaj EU-27 |
| AU | Avstralija |
| CA | Kanada |
| CH | Švica |
| CN | Kitajska |
| HK | Hongkong |
| IL | Izrael |
| IS | Islandija |
| JP | Japonska |
| LI | Lihtenštajn |
| NO | Norveška |
| NZ | Nova Zelandija |
| RU | Ruska federacija |
| TR | Turčija |
| US | Združene države Amerike |
| C4 | Offshore finančni centri |
| Z8 | Zunaj EU-27, brez razporeditve |

A1

Svet skupaj (vse enote, vključno z državo priprave statistike)

Z9

Ostale države (brez države priprave statistike)

A2

Pod nadzorom države priprave statistike

V1

EU-25 (Znotraj EU-27) brez države priprave statistike

BE

Belgija

BG

Bolgarija

CZ

Češka

DK

Danska

DE

Nemčija

EE

Estonija

IE

Irska

GR

Grčija

ES

Španija

FR

Francija

IT

Italija

CY

Ciper

LV

Latvija

LT

Litva

LU

Luksemburg

HU

Madžarska

MT

Malta

NL

Nizozemska

AT

Avstrija

PL

Poljska

PT

Portugalska

RO

Romunija

SI

Slovenija

SK

Slovaška

FI

Finska

SE

Švedska

UK

Združeno kraljestvo

Z7

Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (2) več kot ene države članice

V2

Zunaj EU-27

AU

Avstralija

CA

Kanada

CH

Švica

CN

Kitajska

HK

Hongkong

IL

Izrael

IS

Islandija

JP

Japonska

LI

Lihtenštajn

NO

Norveška

NZ

Nova Zelandija

RU

Ruska federacija

TR

Turčija

US

Združene države Amerike

C4

Offshore finančni centri

Z8

Zunaj EU-27, brez razporeditve

Raven 3

| AD | Andora | EE | Estonija (3) | KZ | Kazahstan | QA | Katar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Združeni arabski emirati | EG | Egipt | LA | Laos, ljudska demokratična republika | RO | Romunija (3) |
| AF | Afganistan | ER | Eritreja | LB | Libanon | RS | Srbija |
| AG | Antigva in Barbuda | ES | Španija (3) | LC | Sveta Lucija | RU | Ruska federacija |
| AI | Angvila | ET | Etiopija | LI | Lihtenštajn | RW | Ruanda |
| AL | Albanija | FI | Finska (3) | LK | Šrilanka | SA | Saudova Arabija |
| AM | Armenija | FJ | Fidži | LR | Liberija | SB | Salomonovi otoki |
| AN | Nizozemski Antili | FK | Falklandski otoki (Malvini) | LS | Lesoto | SC | Sejšeli |
| AO | Angola | FM | Mikronezija, federativne države | LT | Litva (3) | SD | Sudan |
| AQ | Antarktika | FO | Ferski otoki | LU | Luksemburg (3) | SE | Švedska (3) |
| AR | Argentina | FR | Francija (3) | LV | Latvija (3) | SG | Singapur |
| AS | Ameriška Samoa | GA | Gabon | LY | Libija | SH | Sveta Helena |
| AT | Avstrija (3) | GD | Grenada | MA | Maroko | SI | Slovenija (3) |
| AU | Avstralija | GE | Gruzija | MD | Moldavija | SK | Slovaška (3) |
| AW | Aruba | GG | Guernsey | ME | Črna gora | SL | Sierra Leone |
| AZ | Azerbajdžan | GH | Gana | MG | Madagaskar | SM | San Marino |
| BA | Bosna in Hercegovina | GI | Gibraltar | MH | Marshallovo otočje | SN | Senegal |
| BB | Barbados | GL | Grenlandija | MK (5) | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | SO | Somalija |
| BD | Bangladeš | GM | Gambija | ML | Mali | SR | Surinam |
| BE | Belgija (3) | GN | Gvineja | MM | Mjanmar | ST | Sao Tome in Principe |
| BF | Burkina Faso | GQ | Ekvatorialna Gvineja | MN | Mongolija | SV | Salvador |
| BG | Bolgarija (3) | GR | Grčija (3) | MO | Macau | SY | Sirska arabska republika |
| BH | Bahrajn | GS | Južna Georgia in otoki Južni Sandwich | MP | Severni Marianski otoki | SZ | Svazi |
| BI | Burundi | GT | Gvatemala | MR | Mavretanija | TC | Otoka Turks in Caicos |
| BJ | Benin | GU | Guam | MS | Montserrat | TD | Čad |
| BM | Bermudi | GW | Gvineja Bissau | MT | Malta (3) | TF | Francoska južna ozemlja |
| BN | Brunej | GY | Gvajana | MU | Mauritius | TG | Togo |
| BO | Bolivija | HK | Hongkong | MV | Maldivi | TH | Tajska |
| BR | Brazilija | HM | Heardov otok in McDonaldovi otoki | MW | Malavi | TJ | Tadžikistan |
| BS | Bahami | HN | Honduras | MX | Mehika | TK | Tokelau |
| BT | Butan | HR | Hrvaška | MY | Malezija | TM | Turkmenistan |
| BV | Bouvet otok | HT | Haiti | MZ | Mozambik | TN | Tunizija |
| BW | Bocvana | HU | Madžarska (3) | NA | Namibija | TO | Tonga |
| BY | Belorusija | ID | Indonezija | NC | Nova Kaledonija | TP | Vzhodni Timor |
| BZ | Belize | IE | Irska (3) | NE | Niger | TR | Turčija |
| CA | Kanada | IL | Izrael | NF | Norfolški otok | TT | Trinidad in Tobago |
| CC | Kokosovi otoki (Keeling) | IM | Otok Man | NG | Nigerija | TV | Tuvalu |
| CD | Kongo, demokratska republika | IN | Indija | NI | Nikaragva | TW | Tajvan, Provinca Kitajske |
| CF | Srednjeafriška republika | IO | Britansko ozemlje Indijskega oceana | NL | Nizozemska (3) | TZ | Tanzanija, Združena republika |
| CG | Kongo | IQ | Irak | NO | Norveška | UA | Ukrajina |
| CH | Švica | IR | Iran, Islamska republika | NP | Nepal | UG | Uganda |
| CI | Slonokoščena obala | IS | Islandija | NR | Nauru | UK | Združeno Kraljestvo (3) |
| CK | Cookovi otoki | IT | Italija (3) | NU | Niue | UM | Stranski zunanji otoki Združenih držav |
| CL | Čile | JE | Jersey | NZ | Nova Zelandija | US | Združene države Amerike |
| CM | Kamerun | JM | Jamajka | OM | Oman | UY | Urugvaj |
| CN | Kitajska | JO | Jordanija | PA | Panama | UZ | Uzbekistan |
| CO | Kolumbija | JP | Japonska | PE | Peru | VA | Sveti sedež (Vatikanska mestna država) |
| CR | Kostarika | KE | Kenija | PF | Francoska Polinezija | VC | St. Vincent in Grenadine |
| CU | Kuba | KG | Kirgizistan | PG | Papua Nova Gvineja | VE | Venezuela |
| CV | Zelenortski otoki | KH | Kambodža | PH | Filipini | VG | Deviški otoki, britanski |
| CX | Božični otok | KI | Kiribati | PK | Pakistan | VI | Deviški otoki (ZDA) |
| CY | Ciper (3) | KM | Komori | PL | Poljska (3) | VN | Vietnam |
| CZ | Češka (3) | KN | St Kitts in Nevis | PN | Pitcairn | VU | Vanuatu |
| DE | Nemčija (3) | KP | Koreja, Demokratična ljudska republika | PS | Palestinsko ozemlje, zasedeno | WF | Otoki Wallis in Futuna |
| DJ | Džibuti | KR | Koreja, republika (Južna Koreja) | PT | Portugalska (3) | WS | Samoa |
| DK | Danska (3) | KW | Kuvajt | PW | Palau | YE | Jemen |
| DM | Dominika | KY | Kajmanski otoki | PY | Paragvaj | | |
| DO | Dominikanska republika | | | | | ZA | Južna Afrika |
| DZ | Alžirija | | | | | ZM | Zambija |
| EC | Ekvador | Z8 | Zunaj EU-27, brez razporeditve | | | ZW | Zimbabve |
| A2 | Pod nadzorom države priprave statistike | Z7 | Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (4) več kot ene države članice | | | | |

AD

Andora

EE

Estonija (3)

KZ

Kazahstan

QA

Katar

AE

Združeni arabski emirati

EG

Egipt

LA

Laos, ljudska demokratična republika

RO

Romunija (3)

AF

Afganistan

ER

Eritreja

LB

Libanon

RS

Srbija

AG

Antigva in Barbuda

ES

Španija (3)

LC

Sveta Lucija

RU

Ruska federacija

AI

Angvila

ET

Etiopija

LI

Lihtenštajn

RW

Ruanda

AL

Albanija

FI

Finska (3)

LK

Šrilanka

SA

Saudova Arabija

AM

Armenija

FJ

Fidži

LR

Liberija

SB

Salomonovi otoki

AN

Nizozemski Antili

FK

Falklandski otoki (Malvini)

LS

Lesoto

SC

Sejšeli

AO

Angola

FM

Mikronezija, federativne države

LT

Litva (3)

SD

Sudan

AQ

Antarktika

FO

Ferski otoki

LU

Luksemburg (3)

SE

Švedska (3)

AR

Argentina

FR

Francija (3)

LV

Latvija (3)

SG

Singapur

AS

Ameriška Samoa

GA

Gabon

LY

Libija

SH

Sveta Helena

AT

Avstrija (3)

GD

Grenada

MA

Maroko

SI

Slovenija (3)

AU

Avstralija

GE

Gruzija

MD

Moldavija

SK

Slovaška (3)

AW

Aruba

GG

Guernsey

ME

Črna gora

SL

Sierra Leone

AZ

Azerbajdžan

GH

Gana

MG

Madagaskar

SM

San Marino

BA

Bosna in Hercegovina

GI

Gibraltar

MH

Marshallovo otočje

SN

Senegal

BB

Barbados

GL

Grenlandija

MK (5)

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

SO

Somalija

BD

Bangladeš

GM

Gambija

ML

Mali

SR

Surinam

BE

Belgija (3)

GN

Gvineja

MM

Mjanmar

ST

Sao Tome in Principe

BF

Burkina Faso

GQ

Ekvatorialna Gvineja

MN

Mongolija

SV

Salvador

BG

Bolgarija (3)

GR

Grčija (3)

MO

Macau

SY

Sirska arabska republika

BH

Bahrajn

GS

Južna Georgia in otoki Južni Sandwich

MP

Severni Marianski otoki

SZ

Svazi

BI

Burundi

GT

Gvatemala

MR

Mavretanija

TC

Otoka Turks in Caicos

BJ

Benin

GU

Guam

MS

Montserrat

TD

Čad

BM

Bermudi

GW

Gvineja Bissau

MT

Malta (3)

TF

Francoska južna ozemlja

BN

Brunej

GY

Gvajana

MU

Mauritius

TG

Togo

BO

Bolivija

HK

Hongkong

MV

Maldivi

TH

Tajska

BR

Brazilija

HM

Heardov otok in McDonaldovi otoki

MW

Malavi

TJ

Tadžikistan

BS

Bahami

HN

Honduras

MX

Mehika

TK

Tokelau

BT

Butan

HR

Hrvaška

MY

Malezija

TM

Turkmenistan

BV

Bouvet otok

HT

Haiti

MZ

Mozambik

TN

Tunizija

BW

Bocvana

HU

Madžarska (3)

NA

Namibija

TO

Tonga

BY

Belorusija

ID

Indonezija

NC

Nova Kaledonija

TP

Vzhodni Timor

BZ

Belize

IE

Irska (3)

NE

Niger

TR

Turčija

CA

Kanada

IL

Izrael

NF

Norfolški otok

TT

Trinidad in Tobago

CC

Kokosovi otoki (Keeling)

IM

Otok Man

NG

Nigerija

TV

Tuvalu

CD

Kongo, demokratska republika

IN

Indija

NI

Nikaragva

TW

Tajvan, Provinca Kitajske

CF

Srednjeafriška republika

IO

Britansko ozemlje Indijskega oceana

NL

Nizozemska (3)

TZ

Tanzanija, Združena republika

CG

Kongo

IQ

Irak

NO

Norveška

UA

Ukrajina

CH

Švica

IR

Iran, Islamska republika

NP

Nepal

UG

Uganda

CI

Slonokoščena obala

IS

Islandija

NR

Nauru

UK

Združeno Kraljestvo (3)

CK

Cookovi otoki

IT

Italija (3)

NU

Niue

UM

Stranski zunanji otoki Združenih držav

CL

Čile

JE

Jersey

NZ

Nova Zelandija

US

Združene države Amerike

CM

Kamerun

JM

Jamajka

OM

Oman

UY

Urugvaj

CN

Kitajska

JO

Jordanija

PA

Panama

UZ

Uzbekistan

CO

Kolumbija

JP

Japonska

PE

Peru

VA

Sveti sedež (Vatikanska mestna država)

CR

Kostarika

KE

Kenija

PF

Francoska Polinezija

VC

St. Vincent in Grenadine

CU

Kuba

KG

Kirgizistan

PG

Papua Nova Gvineja

VE

Venezuela

CV

Zelenortski otoki

KH

Kambodža

PH

Filipini

VG

Deviški otoki, britanski

CX

Božični otok

KI

Kiribati

PK

Pakistan

VI

Deviški otoki (ZDA)

CY

Ciper (3)

KM

Komori

PL

Poljska (3)

VN

Vietnam

CZ

Češka (3)

KN

St Kitts in Nevis

PN

Pitcairn

VU

Vanuatu

DE

Nemčija (3)

KP

Koreja, Demokratična ljudska republika

PS

Palestinsko ozemlje, zasedeno

WF

Otoki Wallis in Futuna

DJ

Džibuti

KR

Koreja, republika (Južna Koreja)

PT

Portugalska (3)

WS

Samoa

DK

Danska (3)

KW

Kuvajt

PW

Palau

YE

Jemen

DM

Dominika

KY

Kajmanski otoki

PY

Paragvaj

DO

Dominikanska republika

ZA

Južna Afrika

DZ

Alžirija

ZM

Zambija

EC

Ekvador

Z8

Zunaj EU-27, brez razporeditve

ZW

Zimbabve

A2

Pod nadzorom države priprave statistike

Z7

Enakomerno porazdeljena kontrola KNI (4) več kot ene države članice

Ravni razčlenitve glede na dejavnosti

| Raven 1 | Raven 2 |
| --- | --- |
| | | NACE Rev. 1.1 (6) |
| SKUPAJ DEJAVNOST | SKUPAJ DEJAVNOST | Pod. C do O (brez L) |
| RUDARSTVO | RUDARSTVO | Področje C |
| Od tega: | |
| Pridobivanje surove nafte in zemeljskega plina, storitve | Oddelek 11 |
| PREDELOVALNE DEJ. | PREDELOVALNE DEJAVNOSTI | Področje D |
| Proizvodnja hrane, pijač, krmil in tobačnih izdelkov | Podpodročje DA |
| Proizvodnja tekstilij, usnjenih oblačil, tekstilnih in krznenih izdelkov | Podpodročje DB |
| Obdelava in predelava lesa;proizvodnja vlaknin, papirja; založništvo in tiskarstvo | Podpodročje. DD & DE |
| SKUPAJ tekstilne in lesne dejavnosti | |
| Proizvodnja koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva | Oddelek 23 |
| Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov in umetnih vlaken | Oddelek 24 |
| Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas | Oddelek 25 |
| Sk. naftni, kem., gum., plast. iz. | SKUPAJ pro. naftnih derivatov, kemičnih izdelkov in izdelkov iz gume in plastičnih mas | |
| Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov | Podpodročje DJ |
| Proizvodnja strojev in naprav | Oddelek 29 |
| SKUPAJ pro. kovin, kovinskih izdelkov, strojev in naprav | |
| Proizvodnja pisarniških strojev in računalnikov | Oddelek 30 |
| Proizvodnja radijskih, televizijskih in komunikacijskih naprav in opreme | Oddelek 32 |
| Sk. pis., rač., RTV, kom..nap., oprema. | SKUPAJ pro. pisarniških strojev, računalnikov, RTV, komunikacijskih naprav in opreme | |
| Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic | Oddelek 34 |
| Proizvodnja drugih vozil in plovil | Oddelek 35 |
| Sk. vozila, plovila | SKUPAJ proizvodnja vozil in plovil | |
| Proizvodnja n.i.e. | |
| ELEKTR., PLIN IN VODA | OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM, VODO | Področje E |
| GRADBENIŠTVO | GRADBENIŠTVO | Področje F |
| SKUPAJ STORITVE | SKUPAJ STORITVE | |
| TRGOVINA IN POPRAVILA | TRGOVINA, POPRAVILA MOTORNIH VOZIL IN IZDELKOV ŠIROKE PORABE | Področje G |
| Prodaja, vzdrževanje in popravila motornih vozil; trgovina na drobno z mot. gorivi | Oddelek 50 |
| Posredništvo in trgovina na debelo in, razen z motornimi vozili | Oddelek 51 |
| Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili; popravila izd. široke porabe | Oddelek 52 |
| GOSTINSTVO | GOSTINSTVO | Področje H |
| PROMET, SKLADIŠČ. IN ZVEZE | PROMET, SKLADIŠČENJE IN ZVEZE | Področje I |
| Promet in skladiščenje | Oddelki 60, 61, 62, 63 |
| Kopenski promet; cevovodni transport | Oddelek 60 |
| Vodni promet | Oddelek 61 |
| Zračni promet | Oddelek 62 |
| Pomožne prometne dejavnosti; dejavnost potovalnih in turističnih agencij | Oddelek 63 |
| Pošta in telekomunikacije | Oddelek 64 |
| Poštna in kurirska dejavnost | Skupina 64.1 |
| Telekomunikacije | Skupina 64.2 |
| FINANČNO POSREDNIŠTVO | FINANČNO POSREDNIŠTVO | Področje J |
| Finančno posredništvo, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov | Oddelek 65 |
| Zavarovalništvo in dejavnost pokojninskih skladov, razen obveznega socialnega zavarovanja | Oddelek 66 |
| Pomožne dejavnosti v finančnem posredništvu | Oddelek 67 |
| POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI | Podr. K, Odd. 70 |
| DAJANJE STROJEV IN OPREME V NAJEM; IZPOSOJANJE IZD. ŠIR. POR. | Podr. K, Odd. 71 |
| RAČ. IN POVEZ. DEJ. | RAČUNALNIŠTVO IN S TEM POVEZANE DEJAVNOSTI | Podr. K, Odd. 72 |
| RAZISKOVANJE IN RAZVOJ | RAZISKOVANJE IN RAZVOJ | Podr. K, Odd. 73 |
| DRUGE POSL. DEJAVNOSTI | DRUGE POSLOVNE DEJAVNOSTI | Podr. K, Odd. 74 |
| Pravno, davčno, podjetniško svetovanje | Skupina 74.1 |
| Pravno svetovanje | Razred 74.11 |
| Računovodsko, davčno svetovanje | Razred 74.12 |
| Raziskovanje trga in javnega mnenja | Razred 74.13 |
| Podjetniško in poslovno svetovanje | Razred 74.14 |
| Dejavnost holdingov | Razred 74.15 |
| Prostorsko načrtovanje, projektiranje in tehnično svetovanje | Skupina 74.2 |
| Oglaševanje | Skupina 74.4 |
| Poslovne dejavnosti n.e.c. | Skupina 74.3, 74.5, 74.6, 74.7, 74.8 |
| IZOBRAŽEVANJE | Področje M |
| ZDRAVSTVO IN SOCIALNO VARSTVO | Področje N |
| DEJAVNOST JAVNE HIGIENE | Podr. O, Odd. 90 |
| DEJAVNOST ZDRUŽENJ, DRUŠTEV IN DRUGIH ČLANSKIH ORGANIZACIJ ORGANIZACORGANIZACIJ | Podr. O, Odd. 91 |
| KULT., ŠPORT. TER DR. DEJ. ZA PROSTI ČAS | KULTURNE IN ŠPORTNE DEJAVNOSTI TER DR. DEJ. ZA PROSTI ČAS | Podr. O, Odd. 92 |
| Filmska, video, radijska, televizijska dejavnost, umet. ustvarjanje, dr. razv. dej. | Skupina 92.1, 92.2, 92.3 |
| Dejavnost tiskovnih agencij | Skupina 92.4 |
| Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti | Skupina 92.5 |
| Športne in druge dejavnosti za prosti čas | Skupina 92.6, 92.7 |
| DRUGE STORITVENE DEJAVNOSTI | Podr. O, Odd. 93 |
| Nerazporejeno | |

Raven 1

Raven 2

NACE Rev. 1.1 (6)

SKUPAJ DEJAVNOST

SKUPAJ DEJAVNOST

Pod. C do O (brez L)

RUDARSTVO

RUDARSTVO

Področje C

Od tega:

Pridobivanje surove nafte in zemeljskega plina, storitve

Oddelek 11

PREDELOVALNE DEJ.

PREDELOVALNE DEJAVNOSTI

Področje D

Proizvodnja hrane, pijač, krmil in tobačnih izdelkov

Podpodročje DA

Proizvodnja tekstilij, usnjenih oblačil, tekstilnih in krznenih izdelkov

Podpodročje DB

Obdelava in predelava lesa;proizvodnja vlaknin, papirja; založništvo in tiskarstvo

Podpodročje. DD & DE

SKUPAJ tekstilne in lesne dejavnosti

Proizvodnja koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva

Oddelek 23

Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov in umetnih vlaken

Oddelek 24

Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas

Oddelek 25

Sk. naftni, kem., gum., plast. iz.

SKUPAJ pro. naftnih derivatov, kemičnih izdelkov in izdelkov iz gume in plastičnih mas

Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov

Podpodročje DJ

Proizvodnja strojev in naprav

Oddelek 29

SKUPAJ pro. kovin, kovinskih izdelkov, strojev in naprav

Proizvodnja pisarniških strojev in računalnikov

Oddelek 30

Proizvodnja radijskih, televizijskih in komunikacijskih naprav in opreme

Oddelek 32

Sk. pis., rač., RTV, kom..nap., oprema.

SKUPAJ pro. pisarniških strojev, računalnikov, RTV, komunikacijskih naprav in opreme

Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic

Oddelek 34

Proizvodnja drugih vozil in plovil

Oddelek 35

Sk. vozila, plovila

SKUPAJ proizvodnja vozil in plovil

Proizvodnja n.i.e.

ELEKTR., PLIN IN VODA

OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM, VODO

Področje E

GRADBENIŠTVO

GRADBENIŠTVO

Področje F

SKUPAJ STORITVE

SKUPAJ STORITVE

TRGOVINA IN POPRAVILA

TRGOVINA, POPRAVILA MOTORNIH VOZIL IN IZDELKOV ŠIROKE PORABE

Področje G

Prodaja, vzdrževanje in popravila motornih vozil; trgovina na drobno z mot. gorivi

Oddelek 50

Posredništvo in trgovina na debelo in, razen z motornimi vozili

Oddelek 51

Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili; popravila izd. široke porabe

Oddelek 52

GOSTINSTVO

GOSTINSTVO

Področje H

PROMET, SKLADIŠČ. IN ZVEZE

PROMET, SKLADIŠČENJE IN ZVEZE

Področje I

Promet in skladiščenje

Oddelki 60, 61, 62, 63

Kopenski promet; cevovodni transport

Oddelek 60

Vodni promet

Oddelek 61

Zračni promet

Oddelek 62

Pomožne prometne dejavnosti; dejavnost potovalnih in turističnih agencij

Oddelek 63

Pošta in telekomunikacije

Oddelek 64

Poštna in kurirska dejavnost

Skupina 64.1

Telekomunikacije

Skupina 64.2

FINANČNO POSREDNIŠTVO

FINANČNO POSREDNIŠTVO

Področje J

Finančno posredništvo, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov

Oddelek 65

Zavarovalništvo in dejavnost pokojninskih skladov, razen obveznega socialnega zavarovanja

Oddelek 66

Pomožne dejavnosti v finančnem posredništvu

Oddelek 67

POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI

Podr. K, Odd. 70

DAJANJE STROJEV IN OPREME V NAJEM; IZPOSOJANJE IZD. ŠIR. POR.

Podr. K, Odd. 71

RAČ. IN POVEZ. DEJ.

RAČUNALNIŠTVO IN S TEM POVEZANE DEJAVNOSTI

Podr. K, Odd. 72

RAZISKOVANJE IN RAZVOJ

RAZISKOVANJE IN RAZVOJ

Podr. K, Odd. 73

DRUGE POSL. DEJAVNOSTI

DRUGE POSLOVNE DEJAVNOSTI

Podr. K, Odd. 74

Pravno, davčno, podjetniško svetovanje

Skupina 74.1

Pravno svetovanje

Razred 74.11

Računovodsko, davčno svetovanje

Razred 74.12

Raziskovanje trga in javnega mnenja

Razred 74.13

Podjetniško in poslovno svetovanje

Razred 74.14

Dejavnost holdingov

Razred 74.15

Prostorsko načrtovanje, projektiranje in tehnično svetovanje

Skupina 74.2

Oglaševanje

Skupina 74.4

Poslovne dejavnosti n.e.c.

Skupina 74.3, 74.5, 74.6, 74.7, 74.8

IZOBRAŽEVANJE

Področje M

ZDRAVSTVO IN SOCIALNO VARSTVO

Področje N

DEJAVNOST JAVNE HIGIENE

Podr. O, Odd. 90

DEJAVNOST ZDRUŽENJ, DRUŠTEV IN DRUGIH ČLANSKIH ORGANIZACIJ ORGANIZACORGANIZACIJ

Podr. O, Odd. 91

KULT., ŠPORT. TER DR. DEJ. ZA PROSTI ČAS

KULTURNE IN ŠPORTNE DEJAVNOSTI TER DR. DEJ. ZA PROSTI ČAS

Podr. O, Odd. 92

Filmska, video, radijska, televizijska dejavnost, umet. ustvarjanje, dr. razv. dej.

Skupina 92.1, 92.2, 92.3

Dejavnost tiskovnih agencij

Skupina 92.4

Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti

Skupina 92.5

Športne in druge dejavnosti za prosti čas

Skupina 92.6, 92.7

DRUGE STORITVENE DEJAVNOSTI

Podr. O, Odd. 93

Nerazporejeno

| Raven 3 (NACE Rev. 1.1) |
| --- |
| Naslov | Zahtevana raven podrobnosti |
| Gospodarstvo | Področja C do K |
| Rudarstvo | Področje C |
| Predelovalne dejavnosti | Področje D |
| Vsa podpodročja DA do DN |
| Vsi oddelki 15 do 37 |
| Agregati: |
| Visoka tehnologija (HIT) | 24.4, 30, 32, 33, 35.3 |
| Srednje visoka tehnologija (MHT) | 24 razen 24.4, 29, 31, 34, 35.2, 35.4, 35.5 |
| Srednje nizka tehnologija (MLT) | 23, 25–28, 35.1 |
| Nizka tehnologija (LOT) | 15-22, 36, 37 |
| Oskrba z električno energijo, plinom in vodo | Področje E |
| Vsi oddelki (40 in 41) |
| Gradbeništvo | Področje F (Oddelek 45) |
| Vse skupine (45.1 do 45.5) |
| Trgovina; popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe | Področje G |
| Vsi oddelki (50 do 52) |
| Skupine 50.1 + 50.2 + 50.3, 50.4, 50.5, 51.1 do 51.9 |
| Skupine 52.1 do 52.7 |
| Gostinstvo | Področje H (Oddelek 55) |
| Skupine 55.1 do 55.5 |
| Promet, skladiščenje in zveze | Področje I |
| Vsi oddelki |
| Skupine 60.1, 60.2, 60.3, 63.1 + 63.2, 63.3, 63.4, 64.1, 64.2 |
| Finančno posredništvo | Področje J |
| Vsi oddelki |
| Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve | Področje K |
| Oddelek 70 |
| Oddelek 71, skupine 71.1 + 71.2, 71.3 in 71.4 |
| Oddelek 72, skupine 72.1 do 72.6 |
| Oddelek 73 |
| Oddelek 74, agregati 74.1 do 74.4 in 74.5 do 74.8 |

Raven 3 (NACE Rev. 1.1)

Naslov

Zahtevana raven podrobnosti

Gospodarstvo

Področja C do K

Rudarstvo

Področje C

Predelovalne dejavnosti

Področje D

Vsa podpodročja DA do DN

Vsi oddelki 15 do 37

Agregati:

Visoka tehnologija (HIT)

24.4, 30, 32, 33, 35.3

Srednje visoka tehnologija (MHT)

24 razen 24.4, 29, 31, 34, 35.2, 35.4, 35.5

Srednje nizka tehnologija (MLT)

23, 25–28, 35.1

Nizka tehnologija (LOT)

15-22, 36, 37

Oskrba z električno energijo, plinom in vodo

Področje E

Vsi oddelki (40 in 41)

Gradbeništvo

Področje F (Oddelek 45)

Vse skupine (45.1 do 45.5)

Trgovina; popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe

Področje G

Vsi oddelki (50 do 52)

Skupine 50.1 + 50.2 + 50.3, 50.4, 50.5, 51.1 do 51.9

Skupine 52.1 do 52.7

Gostinstvo

Področje H (Oddelek 55)

Skupine 55.1 do 55.5

Promet, skladiščenje in zveze

Področje I

Vsi oddelki

Skupine 60.1, 60.2, 60.3, 63.1 + 63.2, 63.3, 63.4, 64.1, 64.2

Finančno posredništvo

Področje J

Vsi oddelki

Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve

Področje K

Oddelek 70

Oddelek 71, skupine 71.1 + 71.2, 71.3 in 71.4

Oddelek 72, skupine 72.1 do 72.6

Oddelek 73

Oddelek 74, agregati 74.1 do 74.4 in 74.5 do 74.8

---

(1)  Končna nadzorna institucionalna enota tujega povezanega podjetja.

(2)  Končna nadzorna institucionalna enota tujega povezanega podjetja.

(3)  Samo za notranje.

(4)  Končna nadzorna institucionalna enota tujega povezanega podjetja.

(5)  Začasna oznaka, ki ne prejudicira dokončnega imena države, kot bo določeno v trenutno potekajočih pogajanjih v okviru Združenih narodov.

(6)  Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

---

| 29.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 171/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 171/32

---

UREDBA (ES) št. 717/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 27. junija 2007

o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Visoke cene, ki jih plačujejo uporabniki javnih mobilnih telefonskih omrežij, kot so študenti, poslovni potniki in turisti, za uporabo mobilnih telefonov, ko potujejo v tujino znotraj Skupnosti, vzbujajo skrbi nacionalnim regulativnim organom, kakor tudi porabnikom in institucijam Skupnosti. Pretirane maloprodajne cene so posledica visokih veleprodajnih cen, ki jih zaračunava operater tujega gostiteljskega omrežja, in pogosto tudi visokih maloprodajnih pribitkov, ki jih zaračunava uporabnikov domači operater omrežja. Znižanja veleprodajnih cen se pogosto ne odražajo na maloprodajnih cenah za uporabnika. Čeprav so nekateri operaterji nedavno uvedli tarifne sheme, ki uporabnikom ponujajo ugodnejše pogoje in nižje cene, je še vedno očitno, da razmerje med stroški in cenami ni takšno, kakršno bi vladalo na povsem konkurenčnih trgih. |
| --- | --- |

(1)

Visoke cene, ki jih plačujejo uporabniki javnih mobilnih telefonskih omrežij, kot so študenti, poslovni potniki in turisti, za uporabo mobilnih telefonov, ko potujejo v tujino znotraj Skupnosti, vzbujajo skrbi nacionalnim regulativnim organom, kakor tudi porabnikom in institucijam Skupnosti. Pretirane maloprodajne cene so posledica visokih veleprodajnih cen, ki jih zaračunava operater tujega gostiteljskega omrežja, in pogosto tudi visokih maloprodajnih pribitkov, ki jih zaračunava uporabnikov domači operater omrežja. Znižanja veleprodajnih cen se pogosto ne odražajo na maloprodajnih cenah za uporabnika. Čeprav so nekateri operaterji nedavno uvedli tarifne sheme, ki uporabnikom ponujajo ugodnejše pogoje in nižje cene, je še vedno očitno, da razmerje med stroški in cenami ni takšno, kakršno bi vladalo na povsem konkurenčnih trgih.

| (2) | Oblikovanje evropskega socialnega, izobraževalnega in kulturnega prostora na osnovi mobilnosti posameznikov bi moralo poenostaviti komunikacijo med ljudmi, da bi zgradili resnično „Evropo za državljane“. |
| --- | --- |

(2)

Oblikovanje evropskega socialnega, izobraževalnega in kulturnega prostora na osnovi mobilnosti posameznikov bi moralo poenostaviti komunikacijo med ljudmi, da bi zgradili resnično „Evropo za državljane“.

| (3) | Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (3), Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (4), Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (5), Direktiva 2002/22/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalni storitvi) (6) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (7), (v nadaljevanju skupaj „regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002“) so namenjene ustvarjanju notranjega trga elektronskih komunikacij znotraj Skupnosti, s hkratnim zagotavljanjem varstva porabnika prek okrepljene konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (3), Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (4), Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (5), Direktiva 2002/22/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalni storitvi) (6) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (7), (v nadaljevanju skupaj „regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002“) so namenjene ustvarjanju notranjega trga elektronskih komunikacij znotraj Skupnosti, s hkratnim zagotavljanjem varstva porabnika prek okrepljene konkurenčnosti.

| (4) | Ta uredba ni osamljen ukrep, temveč v zvezi z gostovanjem v Skupnosti dopolnjuje in podpira pravila, določena v regulativnem okviru za elektronske komunikacije iz leta 2002. Ta okvir nacionalnim regulativnim organom ne zagotavlja primernih instrumentov, s katerimi bi lahko učinkovito in odločno ukrepali v zvezi s cenami storitev gostovanja v Skupnosti, in zato ne zagotavlja nemotenega delovanja notranjega trga storitev gostovanja. Ta uredba je primerno sredstvo za izboljšanje tega stanja. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ni osamljen ukrep, temveč v zvezi z gostovanjem v Skupnosti dopolnjuje in podpira pravila, določena v regulativnem okviru za elektronske komunikacije iz leta 2002. Ta okvir nacionalnim regulativnim organom ne zagotavlja primernih instrumentov, s katerimi bi lahko učinkovito in odločno ukrepali v zvezi s cenami storitev gostovanja v Skupnosti, in zato ne zagotavlja nemotenega delovanja notranjega trga storitev gostovanja. Ta uredba je primerno sredstvo za izboljšanje tega stanja.

| (5) | Regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002 temelji na načelu, da je treba ex ante uporabiti regulativne obveznosti samo tam, kjer ni učinkovite konkurence, s čimer predvideva postopek rednih tržnih analiz in pregleda obveznosti s strani nacionalnih regulativnih organov, ki vodijo do določitve ex ante obveznosti za operaterje, ki so bili določeni kot operaterji s pomembno tržno močjo. Elementi, iz katerih je sestavljen ta postopek, vključujejo opredelitev upoštevnih trgov v skladu s Priporočilom Komisije (8) o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet ex ante regulacije v skladu z Direktivo 2002/21/ES (v nadaljevanju „Priporočilo“), analizo opredeljenih trgov v skladu s smernicami Komisije za tržno analizo in presojo pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirom Skupnosti za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (9), določitev operaterjev s pomembno tržno močjo in uvedbo ex ante obveznosti za operaterje, ki so bili tako opredeljeni. |
| --- | --- |

(5)

Regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002 temelji na načelu, da je treba ex ante uporabiti regulativne obveznosti samo tam, kjer ni učinkovite konkurence, s čimer predvideva postopek rednih tržnih analiz in pregleda obveznosti s strani nacionalnih regulativnih organov, ki vodijo do določitve ex ante obveznosti za operaterje, ki so bili določeni kot operaterji s pomembno tržno močjo. Elementi, iz katerih je sestavljen ta postopek, vključujejo opredelitev upoštevnih trgov v skladu s Priporočilom Komisije (8) o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet ex ante regulacije v skladu z Direktivo 2002/21/ES (v nadaljevanju „Priporočilo“), analizo opredeljenih trgov v skladu s smernicami Komisije za tržno analizo in presojo pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirom Skupnosti za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (9), določitev operaterjev s pomembno tržno močjo in uvedbo ex ante obveznosti za operaterje, ki so bili tako opredeljeni.

| (6) | Priporočilo kot upoštevni trg, ki je lahko predmet ex ante regulacije, opredeljuje veleprodajni nacionalni trg za mednarodno gostovanje v javnih mobilnih omrežjih. Vendar se je pri analizi veleprodajnih nacionalnih trgov za mednarodno gostovanje, ki so jo opravili nacionalni regulativni organi (individualno in v okviru Evropske skupine regulativnih organov) pokazalo, da se nacionalni regulativni organ ne more učinkovito spopasti z visokimi veleprodajnimi cenami gostovanja v Skupnosti zaradi težavnosti opredeljevanja podjetij s pomembno tržno močjo glede na posebne okoliščine mednarodnega gostovanja, vključno z njegovo čezmejno naravo. |
| --- | --- |

(6)

Priporočilo kot upoštevni trg, ki je lahko predmet ex ante regulacije, opredeljuje veleprodajni nacionalni trg za mednarodno gostovanje v javnih mobilnih omrežjih. Vendar se je pri analizi veleprodajnih nacionalnih trgov za mednarodno gostovanje, ki so jo opravili nacionalni regulativni organi (individualno in v okviru Evropske skupine regulativnih organov) pokazalo, da se nacionalni regulativni organ ne more učinkovito spopasti z visokimi veleprodajnimi cenami gostovanja v Skupnosti zaradi težavnosti opredeljevanja podjetij s pomembno tržno močjo glede na posebne okoliščine mednarodnega gostovanja, vključno z njegovo čezmejno naravo.

| (7) | Glede zagotavljanja maloprodajnih mednarodnih storitev gostovanja Priporočilo nobenega maloprodajnega trga za mednarodno gostovanje ne opredeljuje kot upoštevnega trga, ker se, med drugim, storitve mednarodnega gostovanja na maloprodajni ravni ne kupujejo posebej, temveč so del širšega maloprodajnega paketa, ki ga porabniki kupijo od svojega domačega ponudnika. |
| --- | --- |

(7)

Glede zagotavljanja maloprodajnih mednarodnih storitev gostovanja Priporočilo nobenega maloprodajnega trga za mednarodno gostovanje ne opredeljuje kot upoštevnega trga, ker se, med drugim, storitve mednarodnega gostovanja na maloprodajni ravni ne kupujejo posebej, temveč so del širšega maloprodajnega paketa, ki ga porabniki kupijo od svojega domačega ponudnika.

| (8) | Poleg tega nacionalni regulativni organi, odgovorni za zaščito in uveljavljanje interesov mobilnih porabnikov, ki običajno prebivajo na njihovem ozemlju, ne morejo nadzorovati ravnanja operaterjev obiskanega omrežja iz drugih držav članic, od katerih so navedeni porabniki odvisni, ko uporabljajo storitve mednarodnega gostovanja. Ta ovira bi tudi lahko zmanjšala učinkovitost ukrepov, ki bi jih države članice sprejele na podlagi svoje neprenesene pristojnosti za sprejemanje predpisov za zaščito porabnikov. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega nacionalni regulativni organi, odgovorni za zaščito in uveljavljanje interesov mobilnih porabnikov, ki običajno prebivajo na njihovem ozemlju, ne morejo nadzorovati ravnanja operaterjev obiskanega omrežja iz drugih držav članic, od katerih so navedeni porabniki odvisni, ko uporabljajo storitve mednarodnega gostovanja. Ta ovira bi tudi lahko zmanjšala učinkovitost ukrepov, ki bi jih države članice sprejele na podlagi svoje neprenesene pristojnosti za sprejemanje predpisov za zaščito porabnikov.

| (9) | Zato se pritiska na države članice, da sprejmejo ukrepe, s katerimi bi uredile višino cen za mednarodno gostovanje, vendar se mehanizem za ex ante regulativno ukrepanje nacionalnih regulativnih organov, ki ga predvideva regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, ni izkazal za učinkovitega, da bi tem organom omogočil, da bi na tem posebnem področju lahko odločno ukrepali v skladu z interesi porabnikov. |
| --- | --- |

(9)

Zato se pritiska na države članice, da sprejmejo ukrepe, s katerimi bi uredile višino cen za mednarodno gostovanje, vendar se mehanizem za ex ante regulativno ukrepanje nacionalnih regulativnih organov, ki ga predvideva regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, ni izkazal za učinkovitega, da bi tem organom omogočil, da bi na tem posebnem področju lahko odločno ukrepali v skladu z interesi porabnikov.

| (10) | Poleg tega je Evropski parlament v resoluciji o pravni ureditvi in trgih evropskih elektronskih komunikacij 2004 (10) pozval Komisijo, naj pripravi nove pobude za znižanje visokih stroškov čezmejnega prometa mobilne telefonije, medtem ko je Evropski svet z dne 23. in 24. marca 2006 sklenil, da je usmerjena, učinkovita in celostna politika informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) tako na evropski kot na nacionalni ravni bistvenega pomena za dosego ciljev gospodarske rasti in produktivnosti prenovljene Lizbonske strategije, in v tem smislu opozoril na pomen znižanja cen gostovanja za konkurenčnost. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je Evropski parlament v resoluciji o pravni ureditvi in trgih evropskih elektronskih komunikacij 2004 (10) pozval Komisijo, naj pripravi nove pobude za znižanje visokih stroškov čezmejnega prometa mobilne telefonije, medtem ko je Evropski svet z dne 23. in 24. marca 2006 sklenil, da je usmerjena, učinkovita in celostna politika informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) tako na evropski kot na nacionalni ravni bistvenega pomena za dosego ciljev gospodarske rasti in produktivnosti prenovljene Lizbonske strategije, in v tem smislu opozoril na pomen znižanja cen gostovanja za konkurenčnost.

| (11) | Cilj regulativnega okvira za elektronske komunikacije iz leta 2002 je bil na podlagi takrat znanih dejavnikov odstraniti vse ovire za trgovanje med državami članicami na področju, ki ga usklajuje, med drugim ukrepe, ki vplivajo na cene gostovanja. Toda to ne bi smelo preprečiti sprejetja usklajenih pravil glede na druge dejavnike, s katerimi bo mogoče poiskati najučinkovitejši način za zagotavljanje visoke ravni zaščite porabnikov ob hkratnem izboljšanju pogojev za delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(11)

Cilj regulativnega okvira za elektronske komunikacije iz leta 2002 je bil na podlagi takrat znanih dejavnikov odstraniti vse ovire za trgovanje med državami članicami na področju, ki ga usklajuje, med drugim ukrepe, ki vplivajo na cene gostovanja. Toda to ne bi smelo preprečiti sprejetja usklajenih pravil glede na druge dejavnike, s katerimi bo mogoče poiskati najučinkovitejši način za zagotavljanje visoke ravni zaščite porabnikov ob hkratnem izboljšanju pogojev za delovanje notranjega trga.

| (12) | Treba bi bilo spremeniti regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, zlasti Okvirno direktivo, da se omogoči odstopanje od sicer veljavnih pravil, zlasti tega, da bi bilo treba cene ponujenih storitev v odsotnosti pomembne tržne moči določati s trgovinskimi sporazumi, in da se zato uvedejo dopolnilne regulativne obveznosti, ki odražajo posebne lastnosti storitev gostovanja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Treba bi bilo spremeniti regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, zlasti Okvirno direktivo, da se omogoči odstopanje od sicer veljavnih pravil, zlasti tega, da bi bilo treba cene ponujenih storitev v odsotnosti pomembne tržne moči določati s trgovinskimi sporazumi, in da se zato uvedejo dopolnilne regulativne obveznosti, ki odražajo posebne lastnosti storitev gostovanja v Skupnosti.

| (13) | Maloprodajni in veleprodajni trgi gostovanja imajo posebne značilnosti, ki upravičujejo izredne ukrepe, ki presegajo mehanizme, ki so sicer na voljo znotraj regulativnega okvira za elektronske komunikacije iz leta 2002. |
| --- | --- |

(13)

Maloprodajni in veleprodajni trgi gostovanja imajo posebne značilnosti, ki upravičujejo izredne ukrepe, ki presegajo mehanizme, ki so sicer na voljo znotraj regulativnega okvira za elektronske komunikacije iz leta 2002.

| (14) | Regulativne obveznosti bi bilo treba naložiti na maloprodajni in veleprodajni ravni, tako da bi bili zavarovani interesi gostujočih porabnikov, ker kot kažejo izkušnje, ni nujno, da se zaradi znižanj veleprodajnih cen za storitve gostovanja v Skupnosti znižajo tudi maloprodajne cene za gostovanje, saj za to ni pobud. Po drugi strani pa bi ukrepi za znižanje ravni maloprodajnih cen brez ukvarjanja z ravnjo veleprodajnih stroškov, povezanih z zagotavljanjem teh storitev, lahko ovirali pravilno delovanje trga gostovanja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Regulativne obveznosti bi bilo treba naložiti na maloprodajni in veleprodajni ravni, tako da bi bili zavarovani interesi gostujočih porabnikov, ker kot kažejo izkušnje, ni nujno, da se zaradi znižanj veleprodajnih cen za storitve gostovanja v Skupnosti znižajo tudi maloprodajne cene za gostovanje, saj za to ni pobud. Po drugi strani pa bi ukrepi za znižanje ravni maloprodajnih cen brez ukvarjanja z ravnjo veleprodajnih stroškov, povezanih z zagotavljanjem teh storitev, lahko ovirali pravilno delovanje trga gostovanja v Skupnosti.

| (15) | Te regulativne obveznosti bi morale začeti učinkovati čim prej, pri čemer je treba zadevnim operaterjem zagotoviti razumno obdobje za prilagoditev cen in ponudbe storitev, tako da bo zagotovljena skladnost, in se bodo uporabljale neposredno v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(15)

Te regulativne obveznosti bi morale začeti učinkovati čim prej, pri čemer je treba zadevnim operaterjem zagotoviti razumno obdobje za prilagoditev cen in ponudbe storitev, tako da bo zagotovljena skladnost, in se bodo uporabljale neposredno v vseh državah članicah.

| (16) | Uporabiti bi bilo treba skupni pristop, ki bo zagotavljal, da uporabniki prizemnih javnih mobilnih telefonskih omrežij na poti znotraj Skupnosti ne bodo plačevali previsokih cen za storitve gostovanja v Skupnosti, ko bodo klicali ali prejemali govorne klice, kar bo omogočilo visoko raven zaščite porabnikov in obenem ohranjalo konkurenco med mobilnimi operaterji ter spodbujalo k inovacijam in izbiri za porabnike. Čezmejna narava zadevnih storitev narekuje uvedbo skupnega pristopa, tako da bodo lahko mobilni operaterji delovali znotraj enega samega skladnega regulativnega okvira, ki bo temeljil na objektivno oblikovanih merilih. |
| --- | --- |

(16)

Uporabiti bi bilo treba skupni pristop, ki bo zagotavljal, da uporabniki prizemnih javnih mobilnih telefonskih omrežij na poti znotraj Skupnosti ne bodo plačevali previsokih cen za storitve gostovanja v Skupnosti, ko bodo klicali ali prejemali govorne klice, kar bo omogočilo visoko raven zaščite porabnikov in obenem ohranjalo konkurenco med mobilnimi operaterji ter spodbujalo k inovacijam in izbiri za porabnike. Čezmejna narava zadevnih storitev narekuje uvedbo skupnega pristopa, tako da bodo lahko mobilni operaterji delovali znotraj enega samega skladnega regulativnega okvira, ki bo temeljil na objektivno oblikovanih merilih.

| (17) | Najbolj učinkovit in sorazmeren pristop za ureditev višine cen odhodnih in dohodnih klicev gostovanja znotraj Skupnosti je določitev povprečnih zgornjih mejnih cen na minuto na veleprodajni ravni in omejitev cen na maloprodajni ravni z uvedbo evropske tarife (evrotarife). Povprečna veleprodajna cena bi morala veljati za katero koli dvojico operaterjev v Skupnosti za določeno obdobje. |
| --- | --- |

(17)

Najbolj učinkovit in sorazmeren pristop za ureditev višine cen odhodnih in dohodnih klicev gostovanja znotraj Skupnosti je določitev povprečnih zgornjih mejnih cen na minuto na veleprodajni ravni in omejitev cen na maloprodajni ravni z uvedbo evropske tarife (evrotarife). Povprečna veleprodajna cena bi morala veljati za katero koli dvojico operaterjev v Skupnosti za določeno obdobje.

| (18) | Evrotarifo bi bilo treba postaviti na raven, ki bo zagotavljala zadostno maržo za operaterje ter spodbujala konkurenčne ponudbe gostovanja po nižjih cenah. Ponudniki bi morali vsem svojim porabnikom gostovanja aktivno ponujati evrotarifo, in sicer brezplačno ter na jasen in pregleden način. |
| --- | --- |

(18)

Evrotarifo bi bilo treba postaviti na raven, ki bo zagotavljala zadostno maržo za operaterje ter spodbujala konkurenčne ponudbe gostovanja po nižjih cenah. Ponudniki bi morali vsem svojim porabnikom gostovanja aktivno ponujati evrotarifo, in sicer brezplačno ter na jasen in pregleden način.

| (19) | Ta regulativni pristop bi moral zagotavljati, da bi maloprodajne cene za gostovanje v Skupnosti bolj stvarno odražale osnovne stroške za zagotavljanje storitve kot doslej. Zato bi morala najvišja evrotarifa, ki se lahko ponudi gostujočim porabnikom, odražati primerno maržo na veleprodajne stroške zagotavljanja storitve gostovanja, operaterjem pa omogočati, da svobodno tekmujejo z oblikovanjem različnih ponudb in prilagajanjem svojih censkih struktur tržnim razmeram in željam potrošnikov. Ta regulativni pristop se ne bi smel uporabljati za storitve z dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(19)

Ta regulativni pristop bi moral zagotavljati, da bi maloprodajne cene za gostovanje v Skupnosti bolj stvarno odražale osnovne stroške za zagotavljanje storitve kot doslej. Zato bi morala najvišja evrotarifa, ki se lahko ponudi gostujočim porabnikom, odražati primerno maržo na veleprodajne stroške zagotavljanja storitve gostovanja, operaterjem pa omogočati, da svobodno tekmujejo z oblikovanjem različnih ponudb in prilagajanjem svojih censkih struktur tržnim razmeram in željam potrošnikov. Ta regulativni pristop se ne bi smel uporabljati za storitve z dodano vrednostjo.

| (20) | Ta regulativni pristop bi moral biti tak, da ga je mogoče preprosto izvajati in spremljati, da bi se tako zmanjšala upravna obremenitev tako za operaterje, ki morajo upoštevati njegove zahteve, kot za nacionalne regulativne organe, ki so zadolženi za njegov nadzor in uveljavitev. Obenem bi moral biti pregleden in takoj razumljiv vsem mobilnim porabnikom v Skupnosti. Poleg tega naj bi nudil pravno varnost in predvidljivost za operaterje, ki zagotavljajo veleprodajne in maloprodajne storitve gostovanja. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti v denarno vrednost ravni zgornje mejne cene na minuto na veleprodajni in maloprodajni ravni. |
| --- | --- |

(20)

Ta regulativni pristop bi moral biti tak, da ga je mogoče preprosto izvajati in spremljati, da bi se tako zmanjšala upravna obremenitev tako za operaterje, ki morajo upoštevati njegove zahteve, kot za nacionalne regulativne organe, ki so zadolženi za njegov nadzor in uveljavitev. Obenem bi moral biti pregleden in takoj razumljiv vsem mobilnim porabnikom v Skupnosti. Poleg tega naj bi nudil pravno varnost in predvidljivost za operaterje, ki zagotavljajo veleprodajne in maloprodajne storitve gostovanja. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti v denarno vrednost ravni zgornje mejne cene na minuto na veleprodajni in maloprodajni ravni.

| (21) | Tako določena povprečna zgornja mejna cena na minuto na veleprodajni ravni bi morala upoštevati različne elemente opravljanja gostujočih klicev v Skupnosti, zlasti stroške izvora in zaključevanja klicev prek mobilnih omrežij, vključno z režijskimi stroški, signalizacijo in prenosom. Najprimernejše merilo za izvor in zaključevanje klicev je povprečna cena zaključevanja klicev pri operaterjih mobilnih omrežij v Skupnosti, pridobljena na podlagi informacij, ki jih zagotovijo nacionalni regulativni organi in objavi Komisija. Zato bi bilo treba povprečno zgornjo mejno ceno na minuto, ki jo uvaja ta uredba, določiti ob upoštevanju povprečne cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, ki služi kot merilo za s tem povezane stroške. Najvišjo povprečno ceno na minuto na veleprodajni ravni bi bilo treba letno zniževati, da se tako upoštevajo zniževanja povprečne cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, ki jih občasno predpišejo nacionalni regulativni organi. |
| --- | --- |

(21)

Tako določena povprečna zgornja mejna cena na minuto na veleprodajni ravni bi morala upoštevati različne elemente opravljanja gostujočih klicev v Skupnosti, zlasti stroške izvora in zaključevanja klicev prek mobilnih omrežij, vključno z režijskimi stroški, signalizacijo in prenosom. Najprimernejše merilo za izvor in zaključevanje klicev je povprečna cena zaključevanja klicev pri operaterjih mobilnih omrežij v Skupnosti, pridobljena na podlagi informacij, ki jih zagotovijo nacionalni regulativni organi in objavi Komisija. Zato bi bilo treba povprečno zgornjo mejno ceno na minuto, ki jo uvaja ta uredba, določiti ob upoštevanju povprečne cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, ki služi kot merilo za s tem povezane stroške. Najvišjo povprečno ceno na minuto na veleprodajni ravni bi bilo treba letno zniževati, da se tako upoštevajo zniževanja povprečne cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, ki jih občasno predpišejo nacionalni regulativni organi.

| (22) | Evrotarifa, ki se uporablja na maloprodajni ravni, bi gostujočim porabnikom morala zagotavljati, da za regulirani gostujoči odhodni ali dohodni klic ne bodo plačali pretiranih cen, domačim operaterjem pa hkrati puščati dovolj veliko maržo, da bodo svojim strankam lahko ponujali raznolike proizvode. |
| --- | --- |

(22)

Evrotarifa, ki se uporablja na maloprodajni ravni, bi gostujočim porabnikom morala zagotavljati, da za regulirani gostujoči odhodni ali dohodni klic ne bodo plačali pretiranih cen, domačim operaterjem pa hkrati puščati dovolj veliko maržo, da bodo svojim strankam lahko ponujali raznolike proizvode.

| (23) | Vsi porabniki bi morali imeti možnost, da brez dodatnih stroškov ali predpogojev izberejo preprosto tarifo gostovanja, ki ne bo presegala reguliranih cen. Primerna marža med veleprodajnimi stroški in maloprodajnimi cenami bi morala operaterjem zagotavljati, da lahko krijejo vse posebne stroške, ki jih imajo z gostovanjem na maloprodajni ravni, vključno s primernimi deleži stroškov trženja in subvencioniranja telefonskih aparatov, in da jim ostaja ustrezen znesek za ustvarjanje primerne donosnosti. Evrotarifa je primerno sredstvo, da zagotovi zaščito potrošniku in prožnost operaterju. Zgornje meje evrotarife bi se morale v skladu z veleprodajno ravnjo letno zniževati. |
| --- | --- |

(23)

Vsi porabniki bi morali imeti možnost, da brez dodatnih stroškov ali predpogojev izberejo preprosto tarifo gostovanja, ki ne bo presegala reguliranih cen. Primerna marža med veleprodajnimi stroški in maloprodajnimi cenami bi morala operaterjem zagotavljati, da lahko krijejo vse posebne stroške, ki jih imajo z gostovanjem na maloprodajni ravni, vključno s primernimi deleži stroškov trženja in subvencioniranja telefonskih aparatov, in da jim ostaja ustrezen znesek za ustvarjanje primerne donosnosti. Evrotarifa je primerno sredstvo, da zagotovi zaščito potrošniku in prožnost operaterju. Zgornje meje evrotarife bi se morale v skladu z veleprodajno ravnjo letno zniževati.

| (24) | Novi gostujoči porabniki bi morali biti celostno obveščeni o obsegu tarif, ki obstajajo za gostovanje v Skupnosti, vključno s tistimi, ki so usklajene z evrotarifo. Obstoječi gostujoči porabniki bi morali imeti možnost, da v določenem časovnem obdobju izberejo novo tarifo, ki je usklajena z evrotarifo, ali katero koli drugo tarifo gostovanja. Pri obstoječih gostujočih porabnikih, ki se v tem obdobju niso tako odločili, je primerno razlikovati med tistimi, ki so se za posebno tarifo gostovanja ali paket odločili že pred uveljavitvijo te uredbe, in tistimi, ki tega niso storili. Za slednje bi morala samodejno veljati tarifa, ki je v skladu s to uredbo. Za gostujoče porabnike, ki že imajo koristi od posebnih tarif ali paketov gostovanja, ki ustrezajo njihovim osebnim potrebam in so jih zato izbrali, bi morala potem, ko so bili opozorjeni na njihove trenutne tarifne pogoje, še naprej veljati predhodno izbrana tarifa ali paket, če v ustreznem časovnem obdobju ne izrazijo izbire. Take posebne tarife ali paketi gostovanja lahko vključujejo na primer pavšalne cene gostovanj, nejavne tarife, tarife z dodatnimi fiksnimi cenami gostovanja, tarife s cenami na minuto, ki so nižje od najvišje evrotarife ali cene vzpostavitve klica. |
| --- | --- |

(24)

Novi gostujoči porabniki bi morali biti celostno obveščeni o obsegu tarif, ki obstajajo za gostovanje v Skupnosti, vključno s tistimi, ki so usklajene z evrotarifo. Obstoječi gostujoči porabniki bi morali imeti možnost, da v določenem časovnem obdobju izberejo novo tarifo, ki je usklajena z evrotarifo, ali katero koli drugo tarifo gostovanja. Pri obstoječih gostujočih porabnikih, ki se v tem obdobju niso tako odločili, je primerno razlikovati med tistimi, ki so se za posebno tarifo gostovanja ali paket odločili že pred uveljavitvijo te uredbe, in tistimi, ki tega niso storili. Za slednje bi morala samodejno veljati tarifa, ki je v skladu s to uredbo. Za gostujoče porabnike, ki že imajo koristi od posebnih tarif ali paketov gostovanja, ki ustrezajo njihovim osebnim potrebam in so jih zato izbrali, bi morala potem, ko so bili opozorjeni na njihove trenutne tarifne pogoje, še naprej veljati predhodno izbrana tarifa ali paket, če v ustreznem časovnem obdobju ne izrazijo izbire. Take posebne tarife ali paketi gostovanja lahko vključujejo na primer pavšalne cene gostovanj, nejavne tarife, tarife z dodatnimi fiksnimi cenami gostovanja, tarife s cenami na minuto, ki so nižje od najvišje evrotarife ali cene vzpostavitve klica.

| (25) | Ponudniki maloprodajnih storitev gostovanja v Skupnosti bi morali imeti na voljo obdobje, v katerem prilagodijo svoje cene, da ustrezajo omejitvam, določenim s to uredbo. |
| --- | --- |

(25)

Ponudniki maloprodajnih storitev gostovanja v Skupnosti bi morali imeti na voljo obdobje, v katerem prilagodijo svoje cene, da ustrezajo omejitvam, določenim s to uredbo.

| (26) | Podobno bi morali imeti ponudniki veleprodajnih storitev gostovanja v Skupnosti na voljo prilagoditveno obdobje za uskladitev z mejnimi cenami, določenimi v tej uredbi. |
| --- | --- |

(26)

Podobno bi morali imeti ponudniki veleprodajnih storitev gostovanja v Skupnosti na voljo prilagoditveno obdobje za uskladitev z mejnimi cenami, določenimi v tej uredbi.

| (27) | Ker ta uredba zagotavlja, da direktive, ki sestavljajo regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, ne posegajo v nobene posebne ukrepe, sprejete za regulacijo cen gostovanja za mobilne govorne telefonske klice v Skupnosti, in ker bo ta uredba od ponudnikov storitev gostovanja v Skupnosti morda zahtevala, da spremenijo svoje maloprodajne tarife gostovanja zaradi izpolnitve zahtev iz te uredbe, te spremembe ne bi smele omogočiti mobilnim porabnikom, da bi na podlagi nacionalnih predpisov, ki prenašajo regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, imeli pravico odstopiti od svojih pogodb. |
| --- | --- |

(27)

Ker ta uredba zagotavlja, da direktive, ki sestavljajo regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, ne posegajo v nobene posebne ukrepe, sprejete za regulacijo cen gostovanja za mobilne govorne telefonske klice v Skupnosti, in ker bo ta uredba od ponudnikov storitev gostovanja v Skupnosti morda zahtevala, da spremenijo svoje maloprodajne tarife gostovanja zaradi izpolnitve zahtev iz te uredbe, te spremembe ne bi smele omogočiti mobilnim porabnikom, da bi na podlagi nacionalnih predpisov, ki prenašajo regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002, imeli pravico odstopiti od svojih pogodb.

| (28) | Ta uredba ne bi smela vplivati na inovativne ponudbe za porabnike, ki so ugodnejše od najvišje evrotarife, kakor je določena v tej uredbi, temveč bi morala pravzaprav spodbujati, da se gostujočim porabnikom ponudijo inovativne ponudbe po nižjih cenah. Ta uredba ne zahteva ponovne uvedbe plačil za gostovanje, če so bila ta že povsem odpravljena, pa tudi ne, da se obstoječe cene gostovanja zvišajo na raven mejnih cen, določenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba ne bi smela vplivati na inovativne ponudbe za porabnike, ki so ugodnejše od najvišje evrotarife, kakor je določena v tej uredbi, temveč bi morala pravzaprav spodbujati, da se gostujočim porabnikom ponudijo inovativne ponudbe po nižjih cenah. Ta uredba ne zahteva ponovne uvedbe plačil za gostovanje, če so bila ta že povsem odpravljena, pa tudi ne, da se obstoječe cene gostovanja zvišajo na raven mejnih cen, določenih v tej uredbi.

| (29) | Domači ponudniki lahko ponujajo vseobsegajočo mesečno pavšalno tarifo za pošteno uporabo, za katero ne veljajo mejne cene. Ta pavšalna tarifa lahko vključuje gostovanje v Skupnosti za govorne in/ali podatkovne storitve (vključno s storitvijo kratkih sporočil (SMS) in storitvijo večpredstavnostnih sporočil (MMS)) znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

Domači ponudniki lahko ponujajo vseobsegajočo mesečno pavšalno tarifo za pošteno uporabo, za katero ne veljajo mejne cene. Ta pavšalna tarifa lahko vključuje gostovanje v Skupnosti za govorne in/ali podatkovne storitve (vključno s storitvijo kratkih sporočil (SMS) in storitvijo večpredstavnostnih sporočil (MMS)) znotraj Skupnosti.

| (30) | Za zagotovitev, da bi lahko vsi uporabniki mobilne govorne telefonije izkoristili prednosti, ki izvirajo iz določb te uredbe, bi se morale maloprodajne cenovne zahteve uporabljati ne glede na to, ali imajo gostujoči porabniki predplačniško ali naročniško pogodbo z domačim ponudnikom, in ne glede na to, ali ima domači ponudnik svoje lastno omrežje, ali je operater navideznega mobilnega omrežja ali preprodajalec govornih mobilnih storitev. |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev, da bi lahko vsi uporabniki mobilne govorne telefonije izkoristili prednosti, ki izvirajo iz določb te uredbe, bi se morale maloprodajne cenovne zahteve uporabljati ne glede na to, ali imajo gostujoči porabniki predplačniško ali naročniško pogodbo z domačim ponudnikom, in ne glede na to, ali ima domači ponudnik svoje lastno omrežje, ali je operater navideznega mobilnega omrežja ali preprodajalec govornih mobilnih storitev.

| (31) | Če ponudniki storitev mobilne telefonije v Skupnosti menijo, da so prednosti medobratovalnosti in povezljivosti med koncema, ki jih uživajo njihovi uporabniki, ogrožene zaradi prenehanja ali možnosti prenehanja njihovega sporazuma o gostovanju z operaterjem mobilnega omrežja v drugi državi članici, ali svojim uporabnikom niso sposobni zagotoviti storitev v drugi državi članici, ker tam nimajo sklenjenega sporazuma z vsaj enim veleprodajnim ponudnikom dostopa do omrežja, bi morali nacionalni regulativni organi po potrebi uporabiti pooblastila iz člena 5 Direktive o dostopu za zagotovitev primernega dostopa in medomrežnega povezovanja, da omogočijo tako povezljivost med koncema in medobratovalnost storitev, pri tem pa upoštevati cilje iz člena 8 Okvirne direktive, zlasti vzpostavitev enotnega trga za elektronske komunikacijske storitve, ki bi nemoteno deloval. |
| --- | --- |

(31)

Če ponudniki storitev mobilne telefonije v Skupnosti menijo, da so prednosti medobratovalnosti in povezljivosti med koncema, ki jih uživajo njihovi uporabniki, ogrožene zaradi prenehanja ali možnosti prenehanja njihovega sporazuma o gostovanju z operaterjem mobilnega omrežja v drugi državi članici, ali svojim uporabnikom niso sposobni zagotoviti storitev v drugi državi članici, ker tam nimajo sklenjenega sporazuma z vsaj enim veleprodajnim ponudnikom dostopa do omrežja, bi morali nacionalni regulativni organi po potrebi uporabiti pooblastila iz člena 5 Direktive o dostopu za zagotovitev primernega dostopa in medomrežnega povezovanja, da omogočijo tako povezljivost med koncema in medobratovalnost storitev, pri tem pa upoštevati cilje iz člena 8 Okvirne direktive, zlasti vzpostavitev enotnega trga za elektronske komunikacijske storitve, ki bi nemoteno deloval.

| (32) | Za izboljšanje preglednosti maloprodajnih cen reguliranih odhodnih in dohodnih klicev med gostovanjem znotraj Skupnosti in zaradi olajšanja odločitve gostujočih porabnikov glede uporabe njihovih mobilnih telefonov v tujini bi morali ponudniki mobilnih telefonskih storitev svojim gostujočim porabnikom omogočiti, da na preprost način dobijo brezplačne informacije o cenah gostovanja, ki veljajo zanje, če kličejo ali sprejemajo govorne klice v obiskani državi članici. Poleg tega bi morali ponudniki svojim uporabnikom na zahtevo in brezplačno zagotavljati dodatne informacije o cenah na minuto ali na enoto prenesenih podatkov (vključno z DDV) za odhodne ali dohodne klice ter za pošiljanje in sprejemanje SMS, MMS in drugih podatkovnih storitev v obiskani državi članici. |
| --- | --- |

(32)

Za izboljšanje preglednosti maloprodajnih cen reguliranih odhodnih in dohodnih klicev med gostovanjem znotraj Skupnosti in zaradi olajšanja odločitve gostujočih porabnikov glede uporabe njihovih mobilnih telefonov v tujini bi morali ponudniki mobilnih telefonskih storitev svojim gostujočim porabnikom omogočiti, da na preprost način dobijo brezplačne informacije o cenah gostovanja, ki veljajo zanje, če kličejo ali sprejemajo govorne klice v obiskani državi članici. Poleg tega bi morali ponudniki svojim uporabnikom na zahtevo in brezplačno zagotavljati dodatne informacije o cenah na minuto ali na enoto prenesenih podatkov (vključno z DDV) za odhodne ali dohodne klice ter za pošiljanje in sprejemanje SMS, MMS in drugih podatkovnih storitev v obiskani državi članici.

| (33) | Zaradi preglednosti morajo ponudniki ob sklenitvi naročniškega razmerja in ob vsaki spremembi cen gostovanja zagotavljati informacije o cenah gostovanja, zlasti o evrotarifi in vseobsegajoči („all inclusive“) pavšalni tarifi, če je ta v njihovi ponudbi. Informacije o cenah gostovanja bi morali domači ponudniki zagotavljati s primernimi sredstvi, kot so računi, internet, televizijski oglasi ali direktna pošta. Zagotoviti bi morali, da so vsi njihovi gostujoči porabniki seznanjeni s tem, da so na voljo regulirane tarife, in tem porabnikom poslati jasno in nedvoumno sporočilo z opisom pogojev evrotarife in pravice prehoda na to tarifo in z nje. |
| --- | --- |

(33)

Zaradi preglednosti morajo ponudniki ob sklenitvi naročniškega razmerja in ob vsaki spremembi cen gostovanja zagotavljati informacije o cenah gostovanja, zlasti o evrotarifi in vseobsegajoči („all inclusive“) pavšalni tarifi, če je ta v njihovi ponudbi. Informacije o cenah gostovanja bi morali domači ponudniki zagotavljati s primernimi sredstvi, kot so računi, internet, televizijski oglasi ali direktna pošta. Zagotoviti bi morali, da so vsi njihovi gostujoči porabniki seznanjeni s tem, da so na voljo regulirane tarife, in tem porabnikom poslati jasno in nedvoumno sporočilo z opisom pogojev evrotarife in pravice prehoda na to tarifo in z nje.

| (34) | Nacionalni regulativni organi, ki so pristojni za izvedbo nalog v skladu z regulativnim okvirom za elektronske komunikacije iz leta 2002, bi morali biti pooblaščeni za nadziranje in uveljavljanje obveznosti iz te uredbe na svojem ozemlju. Spremljati bi morali tudi spreminjanje cen govornih in podatkovnih storitev za mobilne porabnike med gostovanjem znotraj Skupnosti, po potrebi vključno s posebnimi stroški, povezanimi z odhodnimi in dohodnimi gostujočimi klici v najbolj oddaljenih območjih Skupnosti in s potrebo ustrezne povrnitve teh stroškov na veleprodajnem trgu, ter da se tehnike usmerjanja prometa ne uporabljajo za omejitev izbire v škodo porabnikov. Zagotavljati bi morali, da imajo zainteresirane strani na voljo najnovejše informacije o uporabi te uredbe, rezultate tega spremljanja pa objavljati vsakih šest mesecev. Zagotoviti bi bilo treba ločene podatke o porabnikih - podjetjih, naročnikih in predplačnikih. |
| --- | --- |

(34)

Nacionalni regulativni organi, ki so pristojni za izvedbo nalog v skladu z regulativnim okvirom za elektronske komunikacije iz leta 2002, bi morali biti pooblaščeni za nadziranje in uveljavljanje obveznosti iz te uredbe na svojem ozemlju. Spremljati bi morali tudi spreminjanje cen govornih in podatkovnih storitev za mobilne porabnike med gostovanjem znotraj Skupnosti, po potrebi vključno s posebnimi stroški, povezanimi z odhodnimi in dohodnimi gostujočimi klici v najbolj oddaljenih območjih Skupnosti in s potrebo ustrezne povrnitve teh stroškov na veleprodajnem trgu, ter da se tehnike usmerjanja prometa ne uporabljajo za omejitev izbire v škodo porabnikov. Zagotavljati bi morali, da imajo zainteresirane strani na voljo najnovejše informacije o uporabi te uredbe, rezultate tega spremljanja pa objavljati vsakih šest mesecev. Zagotoviti bi bilo treba ločene podatke o porabnikih - podjetjih, naročnikih in predplačnikih.

| (35) | Za nacionalno gostovanje v najbolj oddaljenih območjih Skupnosti, kjer se dovoljenja za mobilno telefonijo razlikujejo od tistih, ki se izdajajo za druge dele nacionalnega ozemlja, bi se lahko uporabljalo tarifno zniževanje, enakovredno tistemu, ki se izvaja na trgu gostovanja v Skupnosti. Izvajanje te uredbe ne bi smelo privesti do manj ugodnega oblikovanja cen za uporabnike storitev nacionalnega gostovanja v primerjavi z uporabniki storitev gostovanja v Skupnosti. V ta namen lahko nacionalni organi sprejmejo dodatne ukrepe, ki so v skladu s pravom Skupnosti. |
| --- | --- |

(35)

Za nacionalno gostovanje v najbolj oddaljenih območjih Skupnosti, kjer se dovoljenja za mobilno telefonijo razlikujejo od tistih, ki se izdajajo za druge dele nacionalnega ozemlja, bi se lahko uporabljalo tarifno zniževanje, enakovredno tistemu, ki se izvaja na trgu gostovanja v Skupnosti. Izvajanje te uredbe ne bi smelo privesti do manj ugodnega oblikovanja cen za uporabnike storitev nacionalnega gostovanja v primerjavi z uporabniki storitev gostovanja v Skupnosti. V ta namen lahko nacionalni organi sprejmejo dodatne ukrepe, ki so v skladu s pravom Skupnosti.

| (36) | Ker poleg govorne telefonije pridobivajo na obsegu nove mobilne podatkovne komunikacijske storitve, bi morala ta uredba zagotoviti tudi nadzorovanje razvoja trga teh storitev. Zato bi morala Komisija nadzirati tudi trg za storitve gostovanja na področju podatkovne komunikacije, vključno s SMS in MMS. |
| --- | --- |

(36)

Ker poleg govorne telefonije pridobivajo na obsegu nove mobilne podatkovne komunikacijske storitve, bi morala ta uredba zagotoviti tudi nadzorovanje razvoja trga teh storitev. Zato bi morala Komisija nadzirati tudi trg za storitve gostovanja na področju podatkovne komunikacije, vključno s SMS in MMS.

| (37) | Države članice bi morale vzpostaviti sistem kazni, ki se bodo uporabljale pri kršitvah te uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Države članice bi morale vzpostaviti sistem kazni, ki se bodo uporabljale pri kršitvah te uredbe.

| (38) | Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pristopa, ki bo uporabnikom mobilnih telefonskih omrežij zagotavljal, da na potovanjih po Skupnosti ne bodo plačevali pretiranih cen za storitve gostovanja v Skupnosti, ko kličejo ali prejemajo govorne klice, kar bo omogočilo visoko raven zaščite porabnikov in obenem varovalo konkurenco med mobilnimi operaterji, države članice ne morejo doseči varno, usklajeno in pravočasno, in jih je potemtakem mogoče bolje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko ukrepe sprejme Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(38)

Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pristopa, ki bo uporabnikom mobilnih telefonskih omrežij zagotavljal, da na potovanjih po Skupnosti ne bodo plačevali pretiranih cen za storitve gostovanja v Skupnosti, ko kličejo ali prejemajo govorne klice, kar bo omogočilo visoko raven zaščite porabnikov in obenem varovalo konkurenco med mobilnimi operaterji, države članice ne morejo doseči varno, usklajeno in pravočasno, in jih je potemtakem mogoče bolje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko ukrepe sprejme Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (39) | Ta skupni pristop bi bilo treba vzpostaviti za omejeno časovno obdobje. Ta uredba se lahko glede na pregled, ki ga bo izvedla Komisija, razširi ali spremeni. Komisija bi morala pregledati učinkovitost te uredbe in njen prispevek k izvajanju regulativnega okvira in nemotenemu delovanju notranjega trga ter preučiti vpliv te uredbe na manjše ponudnike mobilne telefonije v Skupnosti in njihov položaj na trgu gostovanja v Skupnosti – |
| --- | --- |

(39)

Ta skupni pristop bi bilo treba vzpostaviti za omejeno časovno obdobje. Ta uredba se lahko glede na pregled, ki ga bo izvedla Komisija, razširi ali spremeni. Komisija bi morala pregledati učinkovitost te uredbe in njen prispevek k izvajanju regulativnega okvira in nemotenemu delovanju notranjega trga ter preučiti vpliv te uredbe na manjše ponudnike mobilne telefonije v Skupnosti in njihov položaj na trgu gostovanja v Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet in področje uporabe

1.   Ta uredba uvaja skupni pristop k zagotovitvi, da uporabniki javnih mobilnih telefonskih omrežij na potovanjih po Skupnosti ne plačujejo pretiranih cen za storitve gostovanja v Skupnosti, ko kličejo ali prejemajo klice, kar prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga s hkratnim doseganjem visoke ravni zaščite porabnikov in varstva konkurence med mobilnimi operaterji ter ohranitvijo tako spodbude za inovacije kot porabniške izbire. Določa pravila za cene, ki jih lahko zaračunajo mobilni operaterji za zagotavljanje storitev mednarodnega gostovanja za govorne klice, ki izvirajo in se zaključujejo znotraj Skupnosti, in se uporablja tako za cene, ki si jih medsebojno zaračunavajo omrežni operaterji na veleprodajni ravni, kot za cene, ki jih zaračunavajo domači ponudniki na maloprodajni ravni.

2.   Ta uredba določa tudi pravila za povečanje preglednosti cen in boljše informiranje porabnikov o cenah storitev gostovanja v Skupnosti.

3.   Ta uredba predstavlja poseben ukrep v smislu člena 1(5) Okvirne direktive.

4.   Mejne cene, določene v tej uredbi, so izražene v evrih. Kjer so cene, ki jih urejata člena 3 in 4, izražene v drugih valutah, se začetne mejne cene v skladu s tema členoma določijo v teh valutah z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, ki prevladujejo na 30. junija 2007, kot jih objavi Evropska centralna banka v Uradnem listu Evropske unije. Za namene nadaljnjih znižanj mejnih cen, predvidenih v členih 3(2) in 4(2), se spremenjene vrednosti določijo z uporabo referenčnih menjalnih tečajev, objavljenih en mesec pred datumom začetka uporabe spremenjenih vrednosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive o dostopu, člena 2 Okvirne direktive in člena 2 Direktive o univerzalni storitvi.

2.   Poleg opredelitev pojmov iz odstavka 1 se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „evropska tarifa“ (v nadaljevanju „evrotarifa“) pomeni vsako tarifo, ki ne presega najvišje cene, določene v členu 4, ki jo domači ponudnik lahko zaračuna za zagotavljanje reguliranih gostujočih klicev v skladu z navedenim členom; |
| --- | --- |

(a)

„evropska tarifa“ (v nadaljevanju „evrotarifa“) pomeni vsako tarifo, ki ne presega najvišje cene, določene v členu 4, ki jo domači ponudnik lahko zaračuna za zagotavljanje reguliranih gostujočih klicev v skladu z navedenim členom;

| (b) | „domači ponudnik“ pomeni podjetje, ki gostujočemu porabniku zagotavlja javne prizemne mobilne telefonske storitve ali prek svojega lastnega omrežja ali kot operater navideznega mobilnega omrežja ali kot prodajni posrednik; |
| --- | --- |

(b)

„domači ponudnik“ pomeni podjetje, ki gostujočemu porabniku zagotavlja javne prizemne mobilne telefonske storitve ali prek svojega lastnega omrežja ali kot operater navideznega mobilnega omrežja ali kot prodajni posrednik;

| (c) | „domače omrežje“ pomeni prizemno javno mobilno telefonsko omrežje, ki je v državi članici in ga uporablja domači ponudnik za zagotavljanje prizemnih javnih mobilnih telefonskih storitev gostujočemu porabniku; |
| --- | --- |

(c)

„domače omrežje“ pomeni prizemno javno mobilno telefonsko omrežje, ki je v državi članici in ga uporablja domači ponudnik za zagotavljanje prizemnih javnih mobilnih telefonskih storitev gostujočemu porabniku;

| (d) | „gostovanje v Skupnosti“ pomeni, da gostujoči porabnik uporablja mobilni telefon ali drugo napravo za klicanje ali sprejemanje klicev znotraj Skupnosti, medtem ko je v državi članici, ki ni država, v kateri se nahaja njegovo domače omrežje, in sicer na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja; |
| --- | --- |

(d)

„gostovanje v Skupnosti“ pomeni, da gostujoči porabnik uporablja mobilni telefon ali drugo napravo za klicanje ali sprejemanje klicev znotraj Skupnosti, medtem ko je v državi članici, ki ni država, v kateri se nahaja njegovo domače omrežje, in sicer na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja;

| (e) | „regulirani gostujoči klic“ pomeni mobilni govorni telefonski klic, ki ga opravi gostujoči porabnik ter izvira iz obiskanega omrežja in se zaključuje v javnem telefonskem omrežju znotraj Skupnosti, ali ki ga gostujoči porabnik sprejme ter izvira iz javnega telefonskega omrežja znotraj Skupnosti in se zaključuje v obiskanem omrežju; |
| --- | --- |

(e)

„regulirani gostujoči klic“ pomeni mobilni govorni telefonski klic, ki ga opravi gostujoči porabnik ter izvira iz obiskanega omrežja in se zaključuje v javnem telefonskem omrežju znotraj Skupnosti, ali ki ga gostujoči porabnik sprejme ter izvira iz javnega telefonskega omrežja znotraj Skupnosti in se zaključuje v obiskanem omrežju;

| (f) | „gostujoči porabnik“ pomeni porabnika pri ponudniku javnih prizemnih mobilnih telefonskih storitev, ki se zagotavljajo prek javnega prizemnega mobilnega omrežja, nameščenega v Skupnosti, in čigar pogodba ali dogovor z njegovim domačim ponudnikom dopušča uporabo mobilnega telefona ali druge naprave za klicanje ali sprejemanje klicev v obiskanem omrežju na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja; |
| --- | --- |

(f)

„gostujoči porabnik“ pomeni porabnika pri ponudniku javnih prizemnih mobilnih telefonskih storitev, ki se zagotavljajo prek javnega prizemnega mobilnega omrežja, nameščenega v Skupnosti, in čigar pogodba ali dogovor z njegovim domačim ponudnikom dopušča uporabo mobilnega telefona ali druge naprave za klicanje ali sprejemanje klicev v obiskanem omrežju na podlagi dogovora med operaterjem domačega omrežja in operaterjem obiskanega omrežja;

| (g) | „obiskano omrežje“ pomeni javno prizemno mobilno telefonsko omrežje, nameščeno v državi članici, ki ni država domačega omrežja, in ki gostujočemu porabniku omogoča, da na podlagi dogovora z operaterjem domačega omrežja kliče ali sprejema klice. |
| --- | --- |

(g)

„obiskano omrežje“ pomeni javno prizemno mobilno telefonsko omrežje, nameščeno v državi članici, ki ni država domačega omrežja, in ki gostujočemu porabniku omogoča, da na podlagi dogovora z operaterjem domačega omrežja kliče ali sprejema klice.

Člen 3

Veleprodajne cene za opravljanje reguliranih gostujočih klicev

1.   Povprečna veleprodajna cena, ki jo operater obiskanega omrežja lahko zaračuna operaterju domačega omrežja gostujočega porabnika za zagotavljanje reguliranega gostujočega klica, ki izvira iz obiskanega omrežja, med drugim vključno s stroški izvora, prenosa in zaključevanja, ne sme presegati 0,30 EUR na minuto.

2.   Ta povprečna veleprodajna cena se uporablja med katerim koli parom operaterjev in se izračuna na osnovi dvanajstmesečnega obdobja ali kakršnega koli krajšega obdobja, ki še ostaja do poteka veljavnosti te uredbe. Najvišja povprečna veleprodajna cena se zniža na 0,28 EUR oziroma na 0,26 EUR po 30. avgusta 2008 oziroma po 30. avgusta 2009.

3.   Povprečna veleprodajna cena iz odstavka 1 se izračuna z deljenjem skupnega prejetega veleprodajnega prihodka iz gostovanja na veleprodajni ravni s skupnim številom minut gostovanja na veleprodajni ravni, ki jih je zadevni operater v zadevnem obdobju prodal za zagotavljanje gostujočih klicev v Skupnosti. Operater obiskanega omrežja sme razlikovati med cenami v času višje in nižje tarife.

Člen 4

Maloprodajne cene za regulirane gostujoče klice

1.   Domači ponudniki vsem svojim gostujočim porabnikom omogočijo ter na jasen in pregleden način aktivno ponudijo evrotarifo iz odstavka 2. Ta evrotarifa ne prinaša nobene, z njo povezane naročnine oziroma drugih fiksnih ali ponavljajočih se stroškov, in se lahko kombinira s katero koli maloprodajno tarifo.

Domači ponudniki med ponujanjem evropske tarife opozorijo vse svoje gostujoče porabnike, ki so se pred 30. junija 2007 odločili za posebno tarifo ali paket gostovanja, na pogoje, ki veljajo za to tarifo ali paket.

2.   Maloprodajna cena (brez DDV) evrotarife, ki jo domači ponudnik lahko zaračuna svojemu gostujočemu porabniku za zagotavljanje reguliranega gostujočega klica, se lahko razlikuje za vsak gostujoči klic, a ne presega 0,49 EUR na minuto za vse odhodne ali 0,24 EUR na minuto za vse dohodne klice. Zgornja meja cene za odhodne klice se do 30. avgusta 2008 oziroma do 30. avgusta 2009 ustrezno zniža na 0,46 EUR oziroma 0,43 EUR, za dohodne klice pa na 0,22 EUR oziroma 0,19 EUR.

3.   Vsem gostujočim porabnikom se ponudi tarifa iz odstavka 2.

Vsem obstoječim gostujočim porabnikom se da možnost, da se do 30. julija 2007 namerno odločijo za evrotarifo ali katero koli drugo tarifo gostovanja, in dva meseca, da s svojo odločitvijo seznanijo svojega domačega ponudnika. Zahtevana tarifa se aktivira najpozneje en mesec po tem, ko je domači ponudnik prejel zahtevo porabnika.

Gostujočim porabnikom, ki v tem dvomesečnem obdobju niso izrazili svoje odločitve, se samodejno zagotovi evrotarifa iz odstavka 2.

Vendar pa gostujoči porabniki, ki so se pred 30. junija 2007 že namerno odločili za posebno tarifo ali paket gostovanja, drugačen od tarife gostovanja, ki bi jim bila dodeljena, če takšne odločitve ne bi sprejeli, in ki ne sprejmejo odločitve v skladu s tem odstavkom, obdržijo svojo predhodno izbrano tarifo ali paket.

4.   Vsak gostujoči porabnik lahko kadar koli po zaključku postopka iz odstavka 3 zahteva prehod na evrotarifo ali z nje. Vsak prehod mora biti izveden brezplačno v enem delovnem dnevu od prejema zahteve in ne sme postavljati pogojev ali omejitev, ki se nanašajo na druge elemente naročniškega razmerja. Domači ponudnik lahko tak prehod odlaga, dokler velja poprejšnja tarifa gostovanja, vendar ne dlje od najkrajšega določenega obdobja, ki ni daljše od treh mesecev.

Člen 5

Uporaba členov 3 in 6

1.   Člen 3 se uporablja od 30. avgusta 2007.

2.   Člen 6(1) in (2) se uporablja od 30. septembra 2007.

Člen 6

Preglednost maloprodajnih cen

1.   Da se gostujočega porabnika opozori na dejstvo, da bodo pri vzpostavljanju ali sprejemanju klica zanj veljale cene gostovanja, mora vsak domači ponudnik, razen če gostujoči porabnik domačega ponudnika obvesti, da te storitve ne potrebuje, samodejno zagotoviti porabniku prek sporočilne storitve, brez nepotrebnega odlašanja in brezplačno, ob vstopu v državo članico, ki ni država njegovega domačega omrežja, osnovne, njegovim potrebam prilagojene informacije o cenah gostovanja (vključno z DDV), ki veljajo za vzpostavljanje in sprejemanje klicev tega porabnika v obiskani državi članici.

Te osnovne, porabnikovim potrebam prilagojene informacije o cenah vključujejo najvišje cene, ki bi lahko veljale za porabnika v skladu z njegovo tarifno shemo za odhodne klice znotraj obiskane države in v državo članico njegovega domačega omrežja, kakor tudi za dohodne klice. Vključevati morajo tudi brezplačno številko za pridobitev podrobnejših informacij iz odstavka 2.

Porabnik, ki sporoči, da samodejnih sporočilnih storitev ne potrebuje, ima pravico, da od domačega ponudnika kadar koli in brezplačno zahteva ponovno zagotavljanje te storitve.

Domači ponudniki slepim ali slabovidnim porabnikom na njihovo zahtevo zagotovijo osnovne, njim prilagojene informacije o cenah samodejno, z govornim klicem in brezplačno.

2.   Poleg odstavka 1 imajo porabniki pravico z govornim klicem z mobilnega telefona ali s storitvijo SMS brezplačno zahtevati in prejeti bolj podrobne in njegovim potrebam prilagojene informacije o cenah gostovanja, ki veljajo za govorne klice, storitve SMS in MMS ter druge podatkovne storitve. Takšna zahteva se naslovi na brezplačno številko, ki jo v ta namen določi domači ponudnik.

3.   Domači ponudniki zagotovijo vsem uporabnikom ob sklenitvi naročniškega razmerja vse informacije o veljavnih cenah gostovanja, zlasti o evrotarifi. Poleg tega zagotovijo svojim gostujočim porabnikom brez nepotrebnega odlašanja najnovejše informacije o veljavnih cenah gostovanja vsakokrat, ko pride do spremembe teh cen.

Domači ponudniki sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se gostujoči porabniki zavedajo možnosti uporabe evropske tarife. Zlasti morajo vsem gostujočim porabnikom do 30. julija 2007 na jasen in nepristranski način sporočiti pogoje v zvezi z evrotarifo. Na to pozneje v razumnih intervalih opozarjajo vse porabnike, ki so se odločili za drugo tarifo.

Člen 7

Nadzor in izvrševanje

1.   Nacionalni regulativni organi spremljajo in nadzirajo skladnost s to uredbo na svojem ozemlju.

2.   Nacionalni regulativni organi poskrbijo, da so posodobljene informacije o uporabi te uredbe, zlasti členov 3 in 4, javno dostopne tako, da jih zainteresirani lahko pridobijo brez težav.

3.   Nacionalni regulativni organi za pripravo na pregled iz člena 11 spremljajo spreminjanje veleprodajnih in maloprodajnih cen zagotavljanja govornih in podatkovnih storitev gostujočim porabnikom, vključno s storitvijo SMS in MMS, tudi v najbolj oddaljenih regijah iz člena 299(2) Pogodbe. Nacionalni regulativni organi so pozorni na poseben primer neprostovoljnega gostovanja v obmejnih regijah sosednjih držav članic in spremljajo, ali se tehnike za usmerjanje prometa uporabljajo na škodo porabnikov. Rezultate tovrstnega spremljanja vsakih šest mesecev sporočijo Komisiji, vključno z ločenimi informacijami o porabnikih – podjetjih, naročnikih in predplačnikih.

4.   Nacionalni regulativni organi so pooblaščeni, da od podjetij, za katera veljajo obveznosti po tej uredbi, zahtevajo, da zagotovijo vse informacije, ki so ustrezne za izvajanje in izvrševanje te uredbe. Ta podjetja takšne informacije na zahtevo zagotovijo hitro ter v roku in tako podrobno, kot to zahteva nacionalni regulativni organ.

5.   Nacionalni regulativni organi lahko na lastno pobudo posredujejo za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Kjer je to potrebno, uporabijo zlasti pooblastila iz člena 5 Direktive o dostopu, da zagotovijo ustrezen dostop in medomrežno povezovanje za zagotovitev povezljivosti in medobratovalnosti storitev gostovanja.

6.   Če nacionalni regulativni organ ugotovi kršitev obveznosti, določenih v tej uredbi, je pooblaščen, da zahteva takojšnje prenehanje take kršitve.

Člen 8

Reševanje sporov

1.   Pri sporih glede obveznosti, določenih v tej uredbi, med podjetji, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve v državi članici, se uporabljajo postopki za reševanje sporov, določeni v členih 20 in 21 Okvirne direktive.

2.   Pri nerešenih sporih, v katerega je vpleten potrošnik ali končni uporabnik in zadeva vprašanje, ki spada na področje te uredbe, države članice zagotovijo, da so na voljo izvensodni postopki za reševanje sporov, določeni v členu 34 Direktive o univerzalni storitvi.

Člen 9

Kazni

Države članice določijo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se dejansko izvajajo. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. Države članice te določbe priglasijo Komisiji najpozneje v 30. marca 2008 in ji nemudoma priglasijo tudi vse poznejše spremembe, ki vplivajo nanje.

Člen 10

Sprememba Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)

V členu 1 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) se doda naslednji odstavek:

„5.   Ta direktiva in posebne direktive ne vplivajo na noben posebni ukrep, sprejet za regulacijo mednarodnega gostovanja v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti.“.

Člen 11

Revizija

1.   Komisija pregleda izvajanje te uredbe in poroča Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 30. decembra 2008. Komisija zlasti oceni, ali so bili doseženi cilji te uredbe. Komisija v svojem poročilu pregleda razvoj veleprodajnih in maloprodajnih cen zagotavljanja govornih in podatkovnih storitev gostujočim porabnikom, vključno s SMS in MMS, in po potrebi vanj vključi priporočila glede potrebe po regulaciji teh storitev. Komisija lahko v ta namen uporabi informacije, ki jih je prejela na podlagi člena 7(3).

2.   Komisija v svojem poročilu oceni, ali je v luči razvoja na trgu in glede na konkurenco in varstvo potrošnikov potrebno podaljšanje trajanja te uredbe čez obdobje, določeno v členu 13, oziroma jo je treba spremeniti, pri čemer se upoštevajo razvoj cen govornih in podatkovnih mobilnih storitev na nacionalni ravni ter vplivi te uredbe na konkurenčni položaj manjših, neodvisnih in novih operaterjev. Če Komisija ugotovi, da obstaja takšna potreba, poda predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 12

Zahteve za priglasitev

Države članice priglasijo Komisiji najpozneje v 30. avgusta 2007 identiteto vseh nacionalnih regulativnih organov, zadolženih za opravljanje nalog na podlagi te uredbe.

Člen 13

Začetek in prenehanje veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Preneha veljati 30. junija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

A. MERKEL

---

(1)  UL C 324, 30.12.2006, str. 42.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 25. junija 2007.

2

(3)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

3

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

6

(7)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/24/ES (UL L 105, 13.4. 2006, str. 54).

7

(8)  UL L 114, 8.5.2003, str. 45.

8

(9)  UL C 165, 11.7.2002, str. 6.

9

(10)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 143.

10

---