# Úradný vestník C 415/15.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 415 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6115. novembra 2018 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 415

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6115. novembra 2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane |
| | 35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko) |
| 2018/C 415/01 | Uznesenie o vzťahoch medzi krajinami AKT a EÚ po skončení platnosti Dohody z Cotonou: silný parlamentný rozmer | 1 |
| 2018/C 415/02 | Uznesenie o vplyve nezákonného obchodu s prípravkami na ochranu rastlín, osivami a inými poľnohospodárskymi vstupmi na hospodárstva krajín AKT | 6 |
| 2018/C 415/03 | Uznesenie o sociálnych a environmentálnych dôsledkoch urbanizácie, predovšetkým o riadnom nakladaní s priemyselným a domácim odpadom v krajinách AKT | 11 |
| 2018/C 415/04 | Uznesenie o naliehavosti nových opatrení v boji proti medzinárodnému terorizmu | 18 |
| 2018/C 415/05 | Uznesenie o humanitárnej kríze v Južnom Sudáne | 22 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane

35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko)

35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko)

2018/C 415/01

Uznesenie o vzťahoch medzi krajinami AKT a EÚ po skončení platnosti Dohody z Cotonou: silný parlamentný rozmer

1

2018/C 415/02

Uznesenie o vplyve nezákonného obchodu s prípravkami na ochranu rastlín, osivami a inými poľnohospodárskymi vstupmi na hospodárstva krajín AKT

6

2018/C 415/03

Uznesenie o sociálnych a environmentálnych dôsledkoch urbanizácie, predovšetkým o riadnom nakladaní s priemyselným a domácim odpadom v krajinách AKT

11

2018/C 415/04

Uznesenie o naliehavosti nových opatrení v boji proti medzinárodnému terorizmu

18

2018/C 415/05

Uznesenie o humanitárnej kríze v Južnom Sudáne

22

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane |
| | 35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko) |
| 2018/C 415/06 | Odpovede Komisie na písomné otázky | 26 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane

35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko)

35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko)

2018/C 415/06

Odpovede Komisie na písomné otázky

26

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane

35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko)

| 15.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 415/1

---

UZNESENIE (1)

o vzťahoch medzi krajinami AKT a EÚ po skončení platnosti Dohody z Cotonou: silný parlamentný rozmer

(2018/C 415/01)

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (2), a jej revízie z rokov 2005 a 2010 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (2), a jej revízie z rokov 2005 a 2010 (3),

| — | so zreteľom na Georgetownskú dohodu z roku 1975 o zriadení skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT), a na jej revíziu z roku 1992 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Georgetownskú dohodu z roku 1975 o zriadení skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT), a na jej revíziu z roku 1992 (4),

| — | so zreteľom na spoločnú stratégiu EÚ a Afriky, ktorú prijali hlavy štátov a predsedovia vlád afrických a európskych štátov na lisabonskom samite 9. decembra 2007 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú stratégiu EÚ a Afriky, ktorú prijali hlavy štátov a predsedovia vlád afrických a európskych štátov na lisabonskom samite 9. decembra 2007 (5),

| — | so zreteľom na 7. samit hláv štátov a predsedov vlád krajín AKT, ktorý sa konal 13. a 14. decembra 2011 v Malabe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 7. samit hláv štátov a predsedov vlád krajín AKT, ktorý sa konal 13. a 14. decembra 2011 v Malabe,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. decembra 2015 na tému Štyridsať rokov partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a perspektívy vytvárania trvalých vzťahov medzi krajinami AKT a Európskou úniou (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. decembra 2015 na tému Štyridsať rokov partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a perspektívy vytvárania trvalých vzťahov medzi krajinami AKT a Európskou úniou (6),

| — | so zreteľom na uznesenia o vzťahoch AKT – EÚ, najmä na uznesenie z 11. februára 2015 o činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia o vzťahoch AKT – EÚ, najmä na uznesenie z 11. februára 2015 o činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia (7),

| — | so zreteľom na svoje vyhlásenie z 21. decembra 2016 o parlamentnom rozmere vzťahov medzi krajinami AKT a EÚ po skončení platnosti Dohody z Cotonou (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje vyhlásenie z 21. decembra 2016 o parlamentnom rozmere vzťahov medzi krajinami AKT a EÚ po skončení platnosti Dohody z Cotonou (8),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie spolupredsedov Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 9. decembra 2015 o budúcnosti vzťahov AKT – EÚ (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie spolupredsedov Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 9. decembra 2015 o budúcnosti vzťahov AKT – EÚ (9),

| — | so zreteľom na 103. zasadnutie Rady ministrov AKT, ktoré sa konalo 26. a 27. apríla 2016 v Dakare a 105. zasadnutie, ktoré sa konalo 3. a 4. mája 2017 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 103. zasadnutie Rady ministrov AKT, ktoré sa konalo 26. a 27. apríla 2016 v Dakare a 105. zasadnutie, ktoré sa konalo 3. a 4. mája 2017 v Bruseli,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. októbra 2016 o budúcnosti vzťahov medzi štátmi AKT a EÚ po roku 2020 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. októbra 2016 o budúcnosti vzťahov medzi štátmi AKT a EÚ po roku 2020 (10),

| — | so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji prijatý 7. júna 2017 v Bruseli (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji prijatý 7. júna 2017 v Bruseli (11),

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie z 12. decembra 2017 na rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o dohode o partnerstve medzi Európskou úniou a africkými, karibskými a tichomorskými štátmi (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie z 12. decembra 2017 na rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o dohode o partnerstve medzi Európskou úniou a africkými, karibskými a tichomorskými štátmi (12),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu a Rade z 22. novembra 2016: Obnovené partnerstvo s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu a Rade z 22. novembra 2016: Obnovené partnerstvo s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami (13),

| — | so zreteľom na spoločný konzultačný dokument Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 6. októbra 2015: Smerom k novému partnerstvu medzi Európskou úniou a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami po roku 2020 (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný konzultačný dokument Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 6. októbra 2015: Smerom k novému partnerstvu medzi Európskou úniou a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami po roku 2020 (14),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru prijaté 12. mája 2016 o budúcnosti vzťahov EÚ s krajinami AKT (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru prijaté 12. mája 2016 o budúcnosti vzťahov EÚ s krajinami AKT (15),

| — | so zreteľom na samit OSN o trvalo udržateľnom rozvoji a na jeho výsledný dokument, ktorý Valné zhromaždenie OSN prijalo 25. septembra 2015: Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit OSN o trvalo udržateľnom rozvoji a na jeho výsledný dokument, ktorý Valné zhromaždenie OSN prijalo 25. septembra 2015: Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj (16),

| — | so zreteľom na Agendu 2063 prijatú Komisiou Africkej únie v apríli 2015 (17), so zreteľom na komuniké z 20. zasadnutia rady CARICOM pre zahraničné a komunitné vzťahy (COFCOR), ktoré sa konalo v Bridgetowne na Barbadose 18. – 19. mája 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2063 prijatú Komisiou Africkej únie v apríli 2015 (17), so zreteľom na komuniké z 20. zasadnutia rady CARICOM pre zahraničné a komunitné vzťahy (COFCOR), ktoré sa konalo v Bridgetowne na Barbadose 18. – 19. mája 2017,

| — | so zreteľom a výsledky 107. zasadnutia Rady ministrov AKT, ktoré sa konalo 29. mája 2018, a 43. zasadnutia Rady ministrov AKT – EÚ, ktoré sa konalo 1. júna 2018 v Lomé v Togu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom a výsledky 107. zasadnutia Rady ministrov AKT, ktoré sa konalo 29. mája 2018, a 43. zasadnutia Rady ministrov AKT – EÚ, ktoré sa konalo 1. júna 2018 v Lomé v Togu,

| — | so zreteľom na komuniké z Waigani o budúcich perspektívach štátov AKT prijaté na 8. samite hláv štátov a predsedov vlád AKT, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké z Waigani o budúcich perspektívach štátov AKT prijaté na 8. samite hláv štátov a predsedov vlád AKT,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre politické záležitosti (ACP-EU/102.400/fin.), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre politické záležitosti (ACP-EU/102.400/fin.),

| A. | keďže dohoda o partnerstve z Cotonou bola úspešná pri vytváraní právne záväzného recipročného partnerstva medzi EÚ a štátmi AKT; |
| --- | --- |

A.

keďže dohoda o partnerstve z Cotonou bola úspešná pri vytváraní právne záväzného recipročného partnerstva medzi EÚ a štátmi AKT;

| B. | keďže úlohou Spoločného parlamentného zhromaždenia, ako je stanovené v Dohode z Cotonou, je uľahčiť väčšie porozumenie medzi národmi EÚ a štátov AKT, zvýšiť povedomie verejnosti o širokej škále tém, podporovať demokratické procesy prostredníctvom dialógu a konzultácií, zabezpečiť dôsledné monitorovanie Dohody z Cotonou a obhajovať posilnenie postavenia národných parlamentov štátov AKT; |
| --- | --- |

B.

keďže úlohou Spoločného parlamentného zhromaždenia, ako je stanovené v Dohode z Cotonou, je uľahčiť väčšie porozumenie medzi národmi EÚ a štátov AKT, zvýšiť povedomie verejnosti o širokej škále tém, podporovať demokratické procesy prostredníctvom dialógu a konzultácií, zabezpečiť dôsledné monitorovanie Dohody z Cotonou a obhajovať posilnenie postavenia národných parlamentov štátov AKT;

| C. | keďže Spoločné parlamentné zhromaždenie má príležitosť vytvoriť cezhraničný rámec na parlamentnú diskusiu vo veľkom meradle a keďže napriek jeho nedokonalostiam je cenným prínosom v čoraz prepojenejšom a vzájomne závislom svete; |
| --- | --- |

C.

keďže Spoločné parlamentné zhromaždenie má príležitosť vytvoriť cezhraničný rámec na parlamentnú diskusiu vo veľkom meradle a keďže napriek jeho nedokonalostiam je cenným prínosom v čoraz prepojenejšom a vzájomne závislom svete;

| D. | keďže budúce rokovania o vzťahu AKT a EÚ musia byť príležitosťou na rozvoj vízie a poskytnúť tomuto vzťahu politický rozmer; |
| --- | --- |

D.

keďže budúce rokovania o vzťahu AKT a EÚ musia byť príležitosťou na rozvoj vízie a poskytnúť tomuto vzťahu politický rozmer;

| E. | keďže je potrebné revidovať dohodu z Georgetownu zo 7. júna 1975 s cieľom rozšíriť a posilniť základy štátov AKT s cieľom reagovať na výzvy a geopolitické otrasy 21. storočia a podporiť multilateralizmus; |
| --- | --- |

E.

keďže je potrebné revidovať dohodu z Georgetownu zo 7. júna 1975 s cieľom rozšíriť a posilniť základy štátov AKT s cieľom reagovať na výzvy a geopolitické otrasy 21. storočia a podporiť multilateralizmus;

| F. | keďže prístup troch pilierov z Dohody z Cotonou dosiahol zmiešané výsledky s nepopierateľnými úspechmi v oblasti rozvoja a jasným prínosom k napredovaniu miléniových rozvojových cieľov, no pokiaľ ide o politickú spoluprácu, stále existuje značný priestor na zlepšenie; |
| --- | --- |

F.

keďže prístup troch pilierov z Dohody z Cotonou dosiahol zmiešané výsledky s nepopierateľnými úspechmi v oblasti rozvoja a jasným prínosom k napredovaniu miléniových rozvojových cieľov, no pokiaľ ide o politickú spoluprácu, stále existuje značný priestor na zlepšenie;

| G. | keďže budúca dohoda musí smerovať k posilneniu partnerstva a podpore integrácie; |
| --- | --- |

G.

keďže budúca dohoda musí smerovať k posilneniu partnerstva a podpore integrácie;

| H. | keďže EÚ a štáty AKT prešli od ratifikácie Dohody z Cotonou podstatnou politickou a hospodárskou transformáciou, najmä v tom zmysle, že štáty AKT prejavujú zvýšenú rôznorodosť; |
| --- | --- |

H.

keďže EÚ a štáty AKT prešli od ratifikácie Dohody z Cotonou podstatnou politickou a hospodárskou transformáciou, najmä v tom zmysle, že štáty AKT prejavujú zvýšenú rôznorodosť;

| I. | keďže dohoda medzi EÚ a štátmi AKT po Dohode z Cotonou musí dopĺňať širšie stratégie EÚ a AKT, ako sú Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ, Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj a Agenda 2063; |
| --- | --- |

I.

keďže dohoda medzi EÚ a štátmi AKT po Dohode z Cotonou musí dopĺňať širšie stratégie EÚ a AKT, ako sú Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ, Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj a Agenda 2063;

| J. | keďže otázka financovania nového partnerstva sa musí riešiť a prerokovať ako priorita vrátane otázky začlenenia Európskeho rozvojového fondu do rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže otázka financovania nového partnerstva sa musí riešiť a prerokovať ako priorita vrátane otázky začlenenia Európskeho rozvojového fondu do rozpočtu EÚ;

| K. | keďže posilnenie parlamentného rozmeru medzi EÚ a štátmi AKT a podpora jeho vedúcej úlohy pri rozhodovaní by mali byť kľúčovým prvkom nového partnerstva AKT – EÚ; |
| --- | --- |

K.

keďže posilnenie parlamentného rozmeru medzi EÚ a štátmi AKT a podpora jeho vedúcej úlohy pri rozhodovaní by mali byť kľúčovým prvkom nového partnerstva AKT – EÚ;

| L. | keďže frekvencia a rozmanitosť schôdzí Spoločného parlamentného zhromaždenia umožnili dôsledný dialóg medzi EP a členmi AKT, čím sa upevnila jeho legitímnosť a posilnila parlamentná diplomacia, a keďže Spoločné parlamentné zhromaždenie bolo použité ako model parlamentnej diplomacie na rôznych politických fórach; |
| --- | --- |

L.

keďže frekvencia a rozmanitosť schôdzí Spoločného parlamentného zhromaždenia umožnili dôsledný dialóg medzi EP a členmi AKT, čím sa upevnila jeho legitímnosť a posilnila parlamentná diplomacia, a keďže Spoločné parlamentné zhromaždenie bolo použité ako model parlamentnej diplomacie na rôznych politických fórach;

| M. | keďže vyšetrovacie misie a spoločné volebné pozorovateľské misie Spoločného parlamentného zhromaždenia sa niekedy považujú za politicky užitočné, pretože z dôvodu parity uľahčujú otvorený, účinný a priamy dialóg medzi partnermi o otázkach vrátane demokracie, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a ľudských práv; |
| --- | --- |

M.

keďže vyšetrovacie misie a spoločné volebné pozorovateľské misie Spoločného parlamentného zhromaždenia sa niekedy považujú za politicky užitočné, pretože z dôvodu parity uľahčujú otvorený, účinný a priamy dialóg medzi partnermi o otázkach vrátane demokracie, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a ľudských práv;

| N. | keďže cieľom Spoločného parlamentného zhromaždenia by malo byť získanie verejného záujmu a keďže ako parlamentný orgán partnerstva by sa nemalo stať fórom pre konflikty medzi štátmi alebo medzi zemepisnými oblasťami, ale skôr fórom pre konštruktívnu, transparentnú, zodpovednú a účinnú spoluprácu, najmä preto, že štáty a zemepisné oblasti už nie sú vždy vhodnou úrovňou na riešenie mnohých problémov, a preto je potrebné zlepšiť účinnosť týkajúcu sa vykonávania rozhodnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia; |
| --- | --- |

N.

keďže cieľom Spoločného parlamentného zhromaždenia by malo byť získanie verejného záujmu a keďže ako parlamentný orgán partnerstva by sa nemalo stať fórom pre konflikty medzi štátmi alebo medzi zemepisnými oblasťami, ale skôr fórom pre konštruktívnu, transparentnú, zodpovednú a účinnú spoluprácu, najmä preto, že štáty a zemepisné oblasti už nie sú vždy vhodnou úrovňou na riešenie mnohých problémov, a preto je potrebné zlepšiť účinnosť týkajúcu sa vykonávania rozhodnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia;

| O. | keďže na zasadnutiach Spoločného parlamentného zhromaždenia v Bruseli sa niektorí poslanci EP nedostatočne zúčastňujú a neprejavujú náležitú starostlivosť, čo viedlo k oslabeniu kontinuity práce Spoločného parlamentného zhromaždenia a k spochybneniu jeho významu, čo by bolo mimoriadne škodlivé; |
| --- | --- |

O.

keďže na zasadnutiach Spoločného parlamentného zhromaždenia v Bruseli sa niektorí poslanci EP nedostatočne zúčastňujú a neprejavujú náležitú starostlivosť, čo viedlo k oslabeniu kontinuity práce Spoločného parlamentného zhromaždenia a k spochybneniu jeho významu, čo by bolo mimoriadne škodlivé;

| P. | keďže v rámci Spoločného parlamentného zhromaždenia existuje značná rodová nerovnováha a výrazný nedostatok mladších poslancov; |
| --- | --- |

P.

keďže v rámci Spoločného parlamentného zhromaždenia existuje značná rodová nerovnováha a výrazný nedostatok mladších poslancov;

| Q. | keďže sekretariátu AKT chýbajú ľudské a finančné zdroje v porovnaní so sekretariátom EP a keďže členovia AKT sa sťažovali na vnímaný nedostatočný pákový efekt a vyjadrili želanie významnejšieho prínosu v procese prípravy; |
| --- | --- |

Q.

keďže sekretariátu AKT chýbajú ľudské a finančné zdroje v porovnaní so sekretariátom EP a keďže členovia AKT sa sťažovali na vnímaný nedostatočný pákový efekt a vyjadrili želanie významnejšieho prínosu v procese prípravy;

| 1. | požaduje zastrešujúci a právne záväzný rámec AKT – EÚ, aby budúce partnerstvo mohlo stavať na predchádzajúcich úspechoch, Agende 2030 OSN a záväzných usmerneniach pre spravodlivý a vyvážený obchod a súčasne zabezpečiť významné zlepšenia s cieľom ďalej podporovať udržateľný hospodársky rozvoj v krajinách AKT; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že súčasný rámec AKT by mal byť aj naďalej „ťažiskom“ budúceho partnerstva, ktoré sa bude vzťahovať na všetky tri regióny Afriky, Karibiku a tichomorských ostrovov a zároveň posilní úlohu každého z nich a zohľadní ich rastúce osobitosti, a to prostredníctvom navrhovaných právne záväzných regionálnych paktov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že je dôležité posilniť parlamentný rozmer budúcej dohody, čím sa zabezpečí skutočne konzultačná právomoc pre budúce zastrešujúce spoločné parlamentné zhromaždenie; žiada, aby sa zaručila jeho právna a funkčná nezávislosť; žiada, aby sa zhromaždenie zapájalo do vykonávania dohody a aby sa s ním pravidelne konzultovali všetky otázky, ktoré sú pre partnerstvo dôležité; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že posilnenie politického rozmeru Dohody z Cotonou by malo byť predpokladom na vytvorenie nového budúceho partnerstva, a to aj vo forme posilnenej parlamentnej kontroly spolu s dostatočným financovaním, aby sa umožnila primeraná realizácia parlamentných činností; |
| --- | --- |

4.

| 5. | trvá na tom, že Agenda 2030, ciele trvalo udržateľného rozvoja, Európsky konsenzus o rozvoji a Agenda 2063 musia byť jadrom obnoveného partnerstva AKT – EÚ a že ich vykonávanie by malo poháňať činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia; domnieva sa, že Spoločné parlamentné zhromaždenie by malo pravidelne aktualizovať pokrok v dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja, a predpokladá vytvorenie mechanizmu na výmenu najlepších postupov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva zvýšený význam regionálnych organizácií a integrácie na nižšej ako regionálnej úrovni v rámci štátov AKT a je presvedčený, že by sa to malo odraziť v štruktúre partnerstva po skončení platnosti dohody z Cotonou; v tejto súvislosti žiada častejšie regionálne zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia na riešenie otázok týkajúcich sa jednotlivých regiónov, posilnenie dialógu s inštitúciami na regionálnej a nižšej úrovni a intenzívnejšie zameranie na špecifické a citlivé oblasti každého regionálneho bloku; zdôrazňuje však potrebu súdržnosti a doplnkovosti medzi subregionálnymi, regionálnymi a globálnymi stratégiami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žiada, aby sa stretnutia medzi EÚ a členmi AKT na úrovni regionálnych paktov konali aspoň raz za rok v každom regióne a aby ich dopĺňalo fórum pre ženy a mladých ľudí; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa, že Spoločné parlamentné zhromaždenie by malo byť plne zapojené do rokovaní o posilnenom politickom partnerstve AKT – EÚ po roku 2020 a že by sa mala opätovne vymedziť základná úloha a právomoci Spoločného parlamentného zhromaždenia s cieľom maximalizovať jeho účinnosť a zaručiť jeho právnu a funkčnú nezávislosť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že je ihneď a v plnom rozsahu informovaný vo všetkých etapách rokovaní. |
| --- | --- |

9.

| 10. | požaduje konsolidáciu parlamentnej diplomacie, najmä prostredníctvom vyšetrovacích misií, volebných pozorovateľských misií a spoločných pozorovateľských misií Spoločného parlamentného zhromaždenia o bezpečnostných otázkach, keďže sú kľúčovými nástrojmi na budovanie demokratických kapacít, a vyzýva Spoločné parlamentné zhromaždenie, aby lepšie využívalo priestor na dialóg a rokovania s cieľom uľahčiť spoločné kroky a budovanie účinných koalícií AKT – EÚ na medzinárodnej scéne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje, aby sa budúca dohoda prerokovala jednotným subjektom pozostávajúcim z afrických, karibských a tichomorských štátov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnieva sa, že parlamentný rozmer by mohol byť posilnený tým, že budú v kabinetoch európskych členov Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ pracovať stážisti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opätovne potvrdzuje svoj záväzok dodržiavať zásadu subsidiarity, ktorá nabáda k rozhodovaniu čo najbližšie k občanom na najrelevantnejšej úrovni zodpovednosti, či už na vnútroštátnej, regionálnej, kontinentálnej úrovni alebo na úrovni AKT; zdôrazňuje, že v mnohých oblastiach sa musí zodpovednosť prijať na všetkých úrovniach, a to od najglobálnejšej, aby sa zabezpečili účinné a rovnaké podmienky, až po najlokálnejšiu, aby boli ciele dosiahnuteľné v praxi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obhajuje lepšiu komunikáciu a synchronizáciu medzi EÚ a štátmi AKT a každým z ich členov, najmä prostredníctvom zabezpečenia toho, aby obom partnerom náležite pomáhal špecializovaný sekretariát; zdôrazňuje, že používanie osobitných sekretariátov má praktické dôvody, nie je teda vyjadrením toho, že by EÚ a štáty AKT mali zásadne odlišné záujmy vyžadujúce si administratívne rozdelenie; napriek tomu vyzýva na úzku a úprimnú spoluprácu medzi sekretariátmi a medzi poslancami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada preto, aby sa v novej dohode stanovilo, že sa Spoločné parlamentné zhromaždenie schádza dvakrát ročne na plenárnom zasadnutí, a to striedavo v Európskej únii a v jednom zo štátov AKT a bez toho aby zhromaždenie záviselo od zvolania Rady; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podporuje reformy, ktorými sa zvyšuje transparentnosť Spoločného parlamentného zhromaždenia a povedomie verejnosti o ňom, aby sa zabezpečilo, že sa bude zodpovedať občanom rôznych členských štátov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je presvedčený, že sú potrebné pravidelné stretnutia na úrovni AKT – EÚ na zabezpečenie kontinuity a stability partnerstva a na umožnenie pravidelného podávania správ a partnerských hodnotení; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naliehavo žiada všetky členské štáty AKT – EÚ, aby sa usilovali o dosiahnutie rodovej rovnováhy vo svojich delegáciách v Spoločnom parlamentnom zhromaždení a aby podporovali lepšie začlenenie delegátov mladších ako 40 rokov; naliehavo vyzýva delegácie, aby zabezpečili primerané zastúpenie opozičných strán s cieľom podporiť skutočný parlamentný dialóg medzi stranami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žiada, aby sa poslanci EP zúčastňovali na všetkých činnostiach Spoločného parlamentného zhromaždenia a aktívne sa do nich zapájali; vyzýva na prijatie prísnych pravidiel na zabezpečenie ich účasti na všetkých zasadnutiach a hlasovaniach Spoločného parlamentného zhromaždenia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva členské štáty Spoločného parlamentného zhromaždenia, aby zaručili konzistentné a predvídateľné financovanie pre parlamentné zhromaždenie a spoločný sekretariát AKT s cieľom zlepšiť celkovú kapacitu Spoločného parlamentného zhromaždenia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje aktívnejšiu úlohu neštátnych subjektov vrátane organizácií občianskej spoločnosti a miestneho a regionálneho súkromného sektora pri rozhodovaní v rámci AKT – EÚ; trvá na tom, aby nová štruktúra Spoločného parlamentného zhromaždenia zahŕňala formálnu účasť organizácií občianskej spoločnosti na regionálnej úrovni a úrovni AKT – EÚ; zdôrazňuje, že títo aktéri by sa mali podieľať na všetkých rozhodnutiach a činnostiach AKT – EÚ v súlade s prístupom viacerých zainteresovaných strán; v tejto súvislosti pripomína potrebu zabezpečiť dodržiavanie zásad transparentnosti a demokracie v rámci príslušných organizácií; žiada, aby Spoločné parlamentné zhromaždenie zahrnulo pravidelné osobitné podujatia zamerané na ženy a mladých ľudí; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že skutočnosť, že Konferencia predsedov Európskeho parlamentu má právo vzniesť námietky proti misiám zložky EP na zasadnutiach Spoločného parlamentného zhromaždenia, hoci sú odôvodnené rozpočtovými obmedzeniami alebo bezpečnostnými obavami, môže brzdiť právnu a funkčnú nezávislosť Spoločného parlamentného zhromaždenia; žiada, aby sa zabezpečila právna nezávislosť Spoločného parlamentného zhromaždenia a aby sa preskúmal rozhodovací proces, pokiaľ ide o všetky oficiálne činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva každý členský štát EÚ, ktorý predsedá Rade EÚ, aby sa hlbšie zapojil do prípravy, organizácie a usporiadania zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia, ako sa ustanovuje v súčasnej Dohode z Cotonou, a okrem toho zdôrazňuje pridanú hodnotu usporiadania zasadnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia v členskom štáte EÚ, ktorý vykonáva rotujúce predsedníctvo Rady EÚ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie predložili Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Africkej únii, regionálnym organizáciám štátov AKT a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 20. júna 2018 v Bruseli (Belgicko).

(2)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf.

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf.

(6)  Ú. v. EÚ C 179, 18.5.2016, s. 29.

(7)  Ú. v. EÚ C 310, 25.8.2016, s. 19.

(8)  Ú. v. EÚ C 170, 30.5.2017, s. 36.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf.

(10)  Ú. v. EÚ C 314, 21.9.2017, s. 38.

(11)  Dokument Rady 9459/2017.

(12)  COM(2017) 763 final.

(13)  JOIN(2016) 52 final.

(14)  JOIN(2015) 33.

(15)  http://www.eesc.europa.eu/our-work/opinions-information-reports/opinions/future-eus-relations-acp-group-countries-green-paper.

(16)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/70/1.

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf.

---

| 15.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 415/6

---

UZNESENIE (1)

o vplyve nezákonného obchodu s prípravkami na ochranu rastlín, osivami a inými poľnohospodárskymi vstupmi na hospodárstva krajín AKT

(2018/C 415/02)

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (2), a na revízie Dohody z Cotonou z rokov 2005 a 2010 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (2), a na revízie Dohody z Cotonou z rokov 2005 a 2010 (3),

| — | so zreteľom na samit OSN o trvalo udržateľnom rozvoji a na jeho výsledný dokument, ktorý Valné zhromaždenie OSN prijalo 25. septembra 2015 pod názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, a najmä na druhý z cieľov udržateľného rozvoja, ktoré sú v ňom stanovené, a to odstrániť hlad, dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu a podporovať udržateľné poľnohospodárstvo (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit OSN o trvalo udržateľnom rozvoji a na jeho výsledný dokument, ktorý Valné zhromaždenie OSN prijalo 25. septembra 2015 pod názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, a najmä na druhý z cieľov udržateľného rozvoja, ktoré sú v ňom stanovené, a to odstrániť hlad, dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu a podporovať udržateľné poľnohospodárstvo (4),

| — | so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu č. A/HRC/16/49 z 8. marca 2011 s názvom Agroekológia a právo na výživu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu č. A/HRC/16/49 z 8. marca 2011 s názvom Agroekológia a právo na výživu,

| — | so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia EÚ – AKT z 21. decembra 2016 s názvom Výzvy pre rodinné poľnohospodárske podniky a malé poľnohospodárske podniky v krajinách AKT, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia EÚ – AKT z 21. decembra 2016 s názvom Výzvy pre rodinné poľnohospodárske podniky a malé poľnohospodárske podniky v krajinách AKT,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o nízkorizikových pesticídoch biologického pôvodu (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2017 o nízkorizikových pesticídoch biologického pôvodu (5),

| — | so zreteľom na odsek 56 spoločného vyhlásenia Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odsek 56 spoločného vyhlásenia Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 z 26. októbra 2016 o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 z 26. októbra 2016 o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín (7),

| — | so zreteľom na smernicu Rady (ES) 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (8) a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych prípravkov na trh (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady (ES) 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (8) a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych prípravkov na trh (9),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 z 22. mája 2012 o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 z 22. mája 2012 o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní (11),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry (12),

| — | so zreteľom na rozhodnutia (13), rezolúcie a deklaráciu prijaté na 106. zasadnutí Rady ministrov AKP, ktoré sa konalo 5. – 6. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia (13), rezolúcie a deklaráciu prijaté na 106. zasadnutí Rady ministrov AKP, ktoré sa konalo 5. – 6. decembra 2017,

| — | so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, na rezolúciu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov č. 70/1 z 25. septembra 2015 a na výsledný dokument zo samitu o udržateľnom rozvoji s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, a najmä na cieľ č. 2 trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, na rezolúciu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov č. 70/1 z 25. septembra 2015 a na výsledný dokument zo samitu o udržateľnom rozvoji s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, a najmä na cieľ č. 2 trvalo udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane rastlín (IPPC) Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) z roku 1952 na zabezpečenie ochrany proti zavlečeniu a šíreniu organizmov škodlivých pre rastliny (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane rastlín (IPPC) Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) z roku 1952 na zabezpečenie ochrany proti zavlečeniu a šíreniu organizmov škodlivých pre rastliny (14),

| — | so zreteľom na dohovory Medzinárodnej organizácie práce (ILO) o bezpečnosti a zdraví v poľnohospodárstve, najmä na Dohovor č. 170 o bezpečnosti pri používaní chemických látok pri práci (15) a na Dohovor č. 184 o bezpečnosti a zdraví v poľnohospodárstve (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohovory Medzinárodnej organizácie práce (ILO) o bezpečnosti a zdraví v poľnohospodárstve, najmä na Dohovor č. 170 o bezpečnosti pri používaní chemických látok pri práci (15) a na Dohovor č. 184 o bezpečnosti a zdraví v poľnohospodárstve (16),

| — | so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu č. A/HRC/34/48 z 24. januára 2017 (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu č. A/HRC/34/48 z 24. januára 2017 (17),

| — | so zreteľom na medzinárodný kódex správania Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo a Svetovej zdravotníckej organizácie týkajúci sa ochrany proti škodcom – Usmernenia týkajúce sa vysoko nebezpečných pesticídov (Rím, marec 2016). |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodný kódex správania Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo a Svetovej zdravotníckej organizácie týkajúci sa ochrany proti škodcom – Usmernenia týkajúce sa vysoko nebezpečných pesticídov (Rím, marec 2016).

| — | so zreteľom na dohodu Svetovej obchodnej organizácie WTO z roku 1995 o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (18) a medzinárodný kódex o hospodárení s prípravkami na ochranu rastlín alebo pesticídmi, osivami a inými poľnohospodárskymi vstupmi (PPIA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu Svetovej obchodnej organizácie WTO z roku 1995 o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (18) a medzinárodný kódex o hospodárení s prípravkami na ochranu rastlín alebo pesticídmi, osivami a inými poľnohospodárskymi vstupmi (PPIA),

| — | so zreteľom na vyhlásenie z 9. konferencie ministrov WTO na Bali z 3. – 6. decembra 2013 o verejnom skladovom hospodárstve s cieľom dosiahnuť potravinovú bezpečnosť (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z 9. konferencie ministrov WTO na Bali z 3. – 6. decembra 2013 o verejnom skladovom hospodárstve s cieľom dosiahnuť potravinovú bezpečnosť (19),

| — | so zreteľom na správu Medzinárodného hodnotenia poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) z roku 2009 s názvom Poľnohospodárstvo na križovatke (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzinárodného hodnotenia poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) z roku 2009 s názvom Poľnohospodárstvo na križovatke (20),

| — | so zreteľom na sieť Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) boja proti nelegálnemu obchodovaniu s pesticídmi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na sieť Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) boja proti nelegálnemu obchodovaniu s pesticídmi,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodársky rozvoj, finančné záležitosti a obchod (AKT-EÚ/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodársky rozvoj, finančné záležitosti a obchod (AKT-EÚ/xxxxxx),

| A. | keďže poľnohospodárstvo zohráva v trvalo udržateľnom rozvoji, znižovaní chudoby a odstránení hladu v krajinách AKT kľúčovú úlohu; |
| --- | --- |

A.

keďže poľnohospodárstvo zohráva v trvalo udržateľnom rozvoji, znižovaní chudoby a odstránení hladu v krajinách AKT kľúčovú úlohu;

| B. | keďže z odporúčaní, ktoré vypracoval osobitný spravodajca OSN pre právo na výživu vo svojej správe s názvom Agroecology and the Right to Food (Agroekológia a právo na výživu) v roku 2011, vyplýva, že pomocou agroekológie by do 10 rokov bolo možné zdvojnásobiť produkciu potravín v celých regiónoch a zároveň zmierniť zmenu klímy, stratu biodiverzity a chudobu vidieka; |
| --- | --- |

B.

keďže z odporúčaní, ktoré vypracoval osobitný spravodajca OSN pre právo na výživu vo svojej správe s názvom Agroecology and the Right to Food (Agroekológia a právo na výživu) v roku 2011, vyplýva, že pomocou agroekológie by do 10 rokov bolo možné zdvojnásobiť produkciu potravín v celých regiónoch a zároveň zmierniť zmenu klímy, stratu biodiverzity a chudobu vidieka;

| C. | keďže pre rozvoj intenzívneho poľnohospodárstva je charakteristický vedecký výskum, ktorý spravidla kontroluje agrochemické a farmaceutické odvetvie, a používanie chemických látok, ako sú napríklad prípravky na ochranu rastlín alebo pesticídy, osivá a iné poľnohospodárske vstupy; |
| --- | --- |

C.

keďže pre rozvoj intenzívneho poľnohospodárstva je charakteristický vedecký výskum, ktorý spravidla kontroluje agrochemické a farmaceutické odvetvie, a používanie chemických látok, ako sú napríklad prípravky na ochranu rastlín alebo pesticídy, osivá a iné poľnohospodárske vstupy;

| D. | keďže medzinárodné spoločenstvo prijalo niekoľko právnych nástrojov na zabezpečenie medzinárodného konsenzu o PPIA, ktoré sú nevyhnutné pre obchod, bezpečnosť potravín a ľudské zdravie; keďže používanie zakázaných látok v potravinách, konkrétne nezákonných pesticídov, na celom svete je čoraz rozšírenejšie a podieľajú sa ňom úzko špecializované zločinecké siete a organizovaná trestná činnosť; |
| --- | --- |

D.

keďže medzinárodné spoločenstvo prijalo niekoľko právnych nástrojov na zabezpečenie medzinárodného konsenzu o PPIA, ktoré sú nevyhnutné pre obchod, bezpečnosť potravín a ľudské zdravie; keďže používanie zakázaných látok v potravinách, konkrétne nezákonných pesticídov, na celom svete je čoraz rozšírenejšie a podieľajú sa ňom úzko špecializované zločinecké siete a organizovaná trestná činnosť;

| E. | keďže podľa odhadov FAO a WHO viac ako 30 % pesticídov predaných každý rok v rozvojových krajinách nie je v súlade s medzinárodnými normami a často je nesprávne označených alebo bez identifikácie; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa odhadov FAO a WHO viac ako 30 % pesticídov predaných každý rok v rozvojových krajinách nie je v súlade s medzinárodnými normami a často je nesprávne označených alebo bez identifikácie;

| F. | keďže na trhu sa nachádza široká škála nezákonných prípravkov, najmä prípravkov bez povolenia príslušných miestnych orgánov, falšovaných, zastaraných alebo pozmenených produktov, vo falošných obaloch alebo s falošným označením; |
| --- | --- |

F.

keďže na trhu sa nachádza široká škála nezákonných prípravkov, najmä prípravkov bez povolenia príslušných miestnych orgánov, falšovaných, zastaraných alebo pozmenených produktov, vo falošných obaloch alebo s falošným označením;

| G. | keďže nekontrolované používanie PPIA má negatívny vplyv na životné prostredie, ľudské zdravie a hospodárstvo príslušných krajín; |
| --- | --- |

G.

keďže nekontrolované používanie PPIA má negatívny vplyv na životné prostredie, ľudské zdravie a hospodárstvo príslušných krajín;

| H. | keďže najviac zjavné sú riziká pre zdravie ľudí, najmä pokiaľ ide o krčno-nosno-ušné, kožné a pľúcne ochorenia, ochorenia tráviaceho ústrojenstva a rakovinu, hlavnými obeťami sú mladí ľudia a ženy, ktorých počet je najvyšší v odvetví výroby potravín, ktoré využíva PPIA; |
| --- | --- |

H.

keďže najviac zjavné sú riziká pre zdravie ľudí, najmä pokiaľ ide o krčno-nosno-ušné, kožné a pľúcne ochorenia, ochorenia tráviaceho ústrojenstva a rakovinu, hlavnými obeťami sú mladí ľudia a ženy, ktorých počet je najvyšší v odvetví výroby potravín, ktoré využíva PPIA;

| I. | keďže v správe osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu sa uvádza, že PPIA každoročne spôsobia smrť približne 200 000 ľudí v dôsledku akútnej otravy a k 99 % prípadov dochádza v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

I.

keďže v správe osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu sa uvádza, že PPIA každoročne spôsobia smrť približne 200 000 ľudí v dôsledku akútnej otravy a k 99 % prípadov dochádza v rozvojových krajinách;

| J. | keďže používanie pesticídov, ktoré nie sú v súlade s medzinárodnými normami, oslabuje aj dôveru v poľnohospodárske výrobky, a tým aj potenciál rozširovania vývozu; |
| --- | --- |

J.

keďže používanie pesticídov, ktoré nie sú v súlade s medzinárodnými normami, oslabuje aj dôveru v poľnohospodárske výrobky, a tým aj potenciál rozširovania vývozu;

| K. | keďže povolené agrochemikálie vrátane pesticídov prinášajú počas celého svojho výrobného cyklu bezpečnostné problémy a zdravotné riziká, pričom najzávažnejšie potenciálne negatívne účinky vznikajú vo fázach skladovania, prepravy a distribúcie, používania a likvidácie; keďže vlády krajín AKT čelia významným prekážkam pri tvorbe účinného regulačného rámca pre PPIA, ako napríklad nedostatok údajov, nedostatočné rozpočtové prostriedky a ľudské zdroje a neprimerané vykonávanie zákonov, čo napomáha rozsiahlemu nelegálnemu obchodu s nimi; |
| --- | --- |

K.

keďže povolené agrochemikálie vrátane pesticídov prinášajú počas celého svojho výrobného cyklu bezpečnostné problémy a zdravotné riziká, pričom najzávažnejšie potenciálne negatívne účinky vznikajú vo fázach skladovania, prepravy a distribúcie, používania a likvidácie; keďže vlády krajín AKT čelia významným prekážkam pri tvorbe účinného regulačného rámca pre PPIA, ako napríklad nedostatok údajov, nedostatočné rozpočtové prostriedky a ľudské zdroje a neprimerané vykonávanie zákonov, čo napomáha rozsiahlemu nelegálnemu obchodu s nimi;

| L. | keďže nezákonný obchod znižuje možné daňové príjmy, bráni kontrole peňažných tokov a oslabuje dôveru vo verejné inštitúcie, čím prispieva k nedostatočnému prístupu k zahraničnému kapitálu, vyšším rizikovým prirážkam za investície do domácich aktív a pomalšiemu tempu hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

L.

keďže nezákonný obchod znižuje možné daňové príjmy, bráni kontrole peňažných tokov a oslabuje dôveru vo verejné inštitúcie, čím prispieva k nedostatočnému prístupu k zahraničnému kapitálu, vyšším rizikovým prirážkam za investície do domácich aktív a pomalšiemu tempu hospodárskeho rozvoja;

| M. | keďže väčšina krajín AKT nemá právne predpisy v oblasti PPIA a tie, ktoré ich majú, neprijali primerane prísne pravidlá s cieľom zabrániť nedovolenému obchodovaniu s týmito prípravkami; |
| --- | --- |

M.

keďže väčšina krajín AKT nemá právne predpisy v oblasti PPIA a tie, ktoré ich majú, neprijali primerane prísne pravidlá s cieľom zabrániť nedovolenému obchodovaniu s týmito prípravkami;

| N. | keďže mnohí používatelia PPIA nemajú dostatočnú odbornú prípravu či vzdelanie potrebné na pochopenie technických vlastností týchto prípravkov, a teda nepoznajú ich zhubný vplyv na zdravie, hospodárstvo a životné prostredie; |
| --- | --- |

N.

keďže mnohí používatelia PPIA nemajú dostatočnú odbornú prípravu či vzdelanie potrebné na pochopenie technických vlastností týchto prípravkov, a teda nepoznajú ich zhubný vplyv na zdravie, hospodárstvo a životné prostredie;

| O. | keďže globálna liberalizácia poľnohospodárskych trhov, nízke ceny nezákonných PPIA, nedostatočná odborná príprava a znalosť právnych predpisov, prekonané právne predpisy a nedostatočná kontrola v krajinách AKT sú sčasti príčinou šírenia týchto nezákonných prípravkov na trhoch krajín AKT; |
| --- | --- |

O.

keďže globálna liberalizácia poľnohospodárskych trhov, nízke ceny nezákonných PPIA, nedostatočná odborná príprava a znalosť právnych predpisov, prekonané právne predpisy a nedostatočná kontrola v krajinách AKT sú sčasti príčinou šírenia týchto nezákonných prípravkov na trhoch krajín AKT;

| 1. | domnieva sa, že je nevyhnutné vypracovať jasnú stratégiu boja proti nezákonnému obchodu s PPIA a podporovať potravinovú bezpečnosť prostredníctvom podpory technologických riešení vedúcich k vývoju domácich osív, ktoré zodpovedajú určitej klimatickej zóne alebo zemepisnej oblasti, a výroby organických PPIA; táto stratégia má spočívať na podpore agroekológie a rodinného poľnohospodárstva šetrného k životnému prostrediu a priaznivého pre sociálne a solidárne hospodárstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naliehavo žiada EÚ a členské štáty, aby zabezpečili praktické plnenie záväzku prijatého v Európskom konsenze o rozvoji, ktorým je podpora agroekológie, a to aj prostredníctvom časti európskeho plánu pre vonkajšie investície venovanej poľnohospodárskym investíciám a Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj a zohľadnením tohto záväzku v budúcom viacročnom finančnom rámci s cieľom uplatňovať ducha Agendy 2030 a Parížskej dohody o zmene klímy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že pre využitie potenciálu, ktorý PPIA ponúkajú na účely rozvoja poľnohospodárstva, krajiny AKT sa majú:






  a) | oboznámiť s medzinárodnými a národnými regulačnými rámcami, ktoré upravujú PPIA; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

oboznámiť s medzinárodnými a národnými regulačnými rámcami, ktoré upravujú PPIA;

| b) | napraviť niekoľko štrukturálnych problémov, ktoré bránia účinnej zákonnej podpore týchto prípravkov; |
| --- | --- |

b)

napraviť niekoľko štrukturálnych problémov, ktoré bránia účinnej zákonnej podpore týchto prípravkov;

| c) | identifikovať riziká spojené s PPIA s cieľom predchádzať nezákonnému obchodu s nimi, riešiť jeho vplyv na svoje hospodárstvo a napokon tento obchod odstrániť; |
| --- | --- |

c)

identifikovať riziká spojené s PPIA s cieľom predchádzať nezákonnému obchodu s nimi, riešiť jeho vplyv na svoje hospodárstvo a napokon tento obchod odstrániť;

| d) | zakázať fumigáciu a zaviesť prísne pravidlá na ochranu vody a biodiverzity; |
| --- | --- |

d)

zakázať fumigáciu a zaviesť prísne pravidlá na ochranu vody a biodiverzity;

| e) | zaviesť prísne normy na ochranu zdravia pracovníkov, ktorí pracujú s PPIA, s osobitným dôrazom na ženy, a na účely odborného vzdelávania pracovníkov v zdravotníctve so zreteľom na zdravotné účinky týchto prípravkov; |
| --- | --- |

e)

zaviesť prísne normy na ochranu zdravia pracovníkov, ktorí pracujú s PPIA, s osobitným dôrazom na ženy, a na účely odborného vzdelávania pracovníkov v zdravotníctve so zreteľom na zdravotné účinky týchto prípravkov;

| 4. | vyzýva na podporu používania organických hnojív a prijatie poľnohospodárskych postupov, ktoré s mierou používajú dovolené PPIA; vyzýva súčasne krajiny AKT, aby sa zaoberali používaním povolených látok, ktorých nežiaduce účinky na životné prostredie, biodiverzitu a ľudské zdravie však boli preukázané; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje potrebu posilniť verejné odborné vedecké a technologické znalosti nezávislé od podnikov s cieľom pomáhať pri identifikácii aktérov a organizovaných zločineckých skupín a sietí, ktoré sa podieľajú na nezákonnom obchodovaní s PPIA, a prijať konkrétne opatrenia na predchádzanie a boj proti dovozu, predaju a používaniu nezákonných pesticídov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby vlády kontrolovali vonkajšie vplyvy spôsobené zneužívaním PPIA; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žiada zákaz všetkých PPIA, ktorých účinky sú škodlivé pre včely a opeľovače; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že je potrebná dôkladná revízia kritérií povoľovania uvedenia PPIA na trh, aby tento postup vychádzal z nezávislých vedeckých údajov a dôkazov odvetvia a aby sa vždy dodržiavala zásada predbežnej opatrnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje potrebu zaviesť opatrenia na trestanie zodpovedných osôb v podnikoch, ako aj v administratíve za neposkytnutie údajov alebo manipulovanie s nimi na účely získania povolenia na uvedenie na trh; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na účinný boj proti nedovolenému obchodovaniu a nedostatočnej potravinovej bezpečnosti prostredníctvom technickej a finančnej pomoci a odhodlaného boja členských štátov Únie proti vývozu alebo tranzitu falšovaných PPIA cez ich územie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje naliehavú potrebu zabezpečiť a zvýšiť informovanosť a odbornú prípravu poľnohospodárov, malých výrobcov a obchodníkov, aby uznali problém nezákonných PPIA, ich neefektívnosť a nebezpečnosť; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že je dôležité popularizovať informácie o PPIA s cieľom umožniť výrobcom, používateľom a spotrebiteľom správať sa obozretne a bezpečne; domnieva sa, že zvyšovanie informovanosti sa preto musí týkať širokej verejnosti, a nielen dotknutých pracovníkov v tomto odvetví; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že vlády krajín AKT musia prijať opatrenia s cieľom podporiť a posilniť právne predpisy, a to vytvorením osobitnej kategórie trestného činu s cieľom uložiť trestnoprávne sankcie páchateľom, monitorovať tok nezákonných PPIA vo vnútri krajín aj mimo ich hraníc, na vnútroštátnej úrovni zriadiť príslušné laboratóriá a silá na skladovanie domácich plodín, ktoré sú odolnejšie proti podnebiu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva podniky, ktoré vyrábajú a predávajú príslušné prípravky, aby ich dodávali vo formách vyhovujúcich poľnohospodárom krajín AKT z hľadiska objemu, koncentrácie a balenia, a tak uľahčili ich používanie, znižovanie nákladov a rizika expozície, vdýchnutia a požitia; odporúča, aby sa na dosiahnutie týchto cieľov zabezpečili účinné postupy zneškodňovania odpadu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že je potrebné zaviesť trestnoprávne sankcie, ktoré budú skutočne odrádzať, s cieľom bojovať proti uvádzaniu do obehu a predaju nepravých či falšovaných prípravkov alebo prípravkov, ktoré nie sú v súlade s platnými právnymi predpismi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva na posilňovanie medzinárodnej spolupráce s cieľom stanoviť opatrenia na tvrdšie postihy výroby, vývozu alebo dovozu falšovaných alebo nedovolených prípravkov, ako aj nedodržiavania pravidiel v oblasti duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva krajiny AKT a členské štáty Európskej únie, aby posilnili svoju vzájomnú administratívnu pomoc v colnej oblasti s cieľom určiť čo najpresnejšie totožnosť tokov prepravy a skladovania nepravých alebo falšovaných PPIA a spoločne konať v záujme ich zničenia, a to prostredníctvom monitorovaných dodávok a vytvorenia spoločných vyšetrovacích tímov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje posilňovanie regionálneho prístupu k účinnejšiemu boju proti falšovaniu, keďže je veľmi dôležité zriaďovať regionálne laboratóriá v krajinách AKT a posilňovať colnú spoluprácu a siete na výmenu informácií o registroch PPIA medzi krajinami AKT v tom istom regióne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje skutočnosť, že regionálna spolupráca, najmä formou vzájomného uznávania homologizácie, umožňuje zaručiť bezpečný a zdravý voľný pohyb, čo je nevyhnutný faktor regionálneho a kontinentálneho trhu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odporúča, aby sa v kontexte spolupráce AKT – EÚ vytvoril spoločný fond pre verejný výskum a vývoj v rôznych odvetviach agronómie, ktorý zaručuje nezávislosť od priemyslu, ktorého súčasťou bude stredoškolské a vysokoškolské vzdelávanie v poľnohospodárskej oblasti a ktorý bude slúžiť na posilnenie schopnosti krajín AKT zaviesť vnútroštátne postupy schvaľovania a certifikácie PPIA, ako aj plány na informovanie a vzdelávanie poľnohospodárov o ekologických plodinách; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva na zavedenie povinného, účinného a prísneho verejného systému monitorovania kvality a ničenia nekvalitných zásob podľa špecifikácií WHO a FAO a mechanizmu vysledovateľnosti PPIA s cieľom získať poznatky o ich zložení, pôvode a totožnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom, regionálnym organizáciám štátov AKT, Európskej investičnej banke a Svetovej banke. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 20. júna 2018 v Bruseli (Belgicko).

(2)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3.

(4)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/70/1.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0042.

(6)  Ú. v. EÚ C 210, 30.6.2017, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 317, 23.11.2016 s. 4.

(8)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.

(9)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

(11)  Ú. v. EÚ L 167, 27.6.2012, s. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/sk/TXT/PDF/?uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=en.

(13)  Rozhodnutie č. 12/CVI/18 týkajúce sa necolných prekážok.

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/.

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170.

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184.

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf.

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm.

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf.

---

| 15.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 415/11

---

UZNESENIE (1)

o sociálnych a environmentálnych dôsledkoch urbanizácie, predovšetkým o riadnom nakladaní s priemyselným a domácim odpadom v krajinách AKT

(2018/C 415/03)

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“), a na následné revízie tejto dohody prijaté v rokoch 2005 a 2010 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“), a na následné revízie tejto dohody prijaté v rokoch 2005 a 2010 (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. decembra 2017 o modrom hospodárstve: príležitosti a výzvy pre štáty AKT, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. decembra 2017 o modrom hospodárstve: príležitosti a výzvy pre štáty AKT,

| — | so zreteľom na politiky, stratégie, akty a nariadenia v oblasti odpadového hospodárstva, ktoré prijali štáty a regióny AKT, ako sú okrem iných sekretariát Tichomorského regionálneho programu v oblasti životného prostredia [Čistejší Tichý oceán 2025 (2016)], Rwanda (2015), Južná Afrika (2009), Nigéria (2007), Jamajka (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) a Barbados (1985), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politiky, stratégie, akty a nariadenia v oblasti odpadového hospodárstva, ktoré prijali štáty a regióny AKT, ako sú okrem iných sekretariát Tichomorského regionálneho programu v oblasti životného prostredia [Čistejší Tichý oceán 2025 (2016)], Rwanda (2015), Južná Afrika (2009), Nigéria (2007), Jamajka (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) a Barbados (1985),

| — | so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 1357/2014 z 18. decembra 2014, ktorým sa nahrádza príloha III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES o odpade a o zrušení určitých smerníc (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 1357/2014 z 18. decembra 2014, ktorým sa nahrádza príloha III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES o odpade a o zrušení určitých smerníc (3),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2014/955/EÚ z 18. decembra 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2000/532/ES o zozname odpadov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2014/955/EÚ z 18. decembra 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2000/532/ES o zozname odpadov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (4),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 29. novembra 2011 s názvom Štúdia o vykonávaní právnych predpisov EÚ v oblasti odpadu na účely ekologického rastu (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 29. novembra 2011 s názvom Štúdia o vykonávaní právnych predpisov EÚ v oblasti odpadu na účely ekologického rastu (5),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 1. apríla 2011 s názvom Riešenie problematiky plastového odpadu v životnom prostredí (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 1. apríla 2011 s názvom Riešenie problematiky plastového odpadu v životnom prostredí (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo 14. júna 2006 o preprave odpadu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo 14. júna 2006 o preprave odpadu (8),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/59/ES z 27. novembra 2000 o prístavných zberných zariadeniach na lodný odpad a zvyšky nákladu (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/59/ES z 27. novembra 2000 o prístavných zberných zariadeniach na lodný odpad a zvyšky nákladu (9),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2000/532/ES z 3. mája 2000 nahradzujúce rozhodnutie 94/3/ES, ktorým sa vydáva zoznam odpadov podľa článku 1 písm. a) smernice Rady 75/442/EHS o odpadoch a rozhodnutie Rady 94/904/ES, ktorým sa vydáva zoznam nebezpečných odpadov podľa článku 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS o nebezpečných odpadoch [oznámené pod číslom dokumentu C(2000) 1147] (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2000/532/ES z 3. mája 2000 nahradzujúce rozhodnutie 94/3/ES, ktorým sa vydáva zoznam odpadov podľa článku 1 písm. a) smernice Rady 75/442/EHS o odpadoch a rozhodnutie Rady 94/904/ES, ktorým sa vydáva zoznam nebezpečných odpadov podľa článku 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS o nebezpečných odpadoch [oznámené pod číslom dokumentu C(2000) 1147] (10),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (11),

| — | so zreteľom na Štokholmský dohovor z 22. mája 2001 o perzistentných organických látkach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Štokholmský dohovor z 22. mája 2001 o perzistentných organických látkach,

| — | so zreteľom na Rotterdamský dohovor z 10. septembra 1998 o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení na dovoz a vývoz vybraných nebezpečných chemikálií a pesticídov v medzinárodnom obchode, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rotterdamský dohovor z 10. septembra 1998 o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení na dovoz a vývoz vybraných nebezpečných chemikálií a pesticídov v medzinárodnom obchode,

| — | so zreteľom na dohovor z Bamaka z 30. januára 1991 o zákaze dovozu do Afriky a kontrole cezhraničného pohybu a nakladaní s nebezpečnými odpadmi v Afrike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohovor z Bamaka z 30. januára 1991 o zákaze dovozu do Afriky a kontrole cezhraničného pohybu a nakladaní s nebezpečnými odpadmi v Afrike,

| — | so zreteľom na Bazilejský dohovor z 22. marca 1989 o riadení pohybov nebezpečných odpadov cez hranice štátov a ich zneškodňovaní, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Bazilejský dohovor z 22. marca 1989 o riadení pohybov nebezpečných odpadov cez hranice štátov a ich zneškodňovaní,

| — | so zreteľom na globálny akčný program na ochranu morského prostredia pred pozemnými činnosťami prijatý 108 vládami a Európskou komisiou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálny akčný program na ochranu morského prostredia pred pozemnými činnosťami prijatý 108 vládami a Európskou komisiou,

| — | so zreteľom na závery druhej trojstrannej konferencie AKT, Európskej komisie a programu OSN pre ľudské sídla o udržateľnej urbanizácii ako odpovedi na odstránenie mestskej chudoby, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery druhej trojstrannej konferencie AKT, Európskej komisie a programu OSN pre ľudské sídla o udržateľnej urbanizácii ako odpovedi na odstránenie mestskej chudoby,

| — | so zreteľom na správu programu OSN pre ľudské sídla zo 14. februára 2014 o výzvach spojených s urbanizáciou, nakladaní s odpadom a rozvoji (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu programu OSN pre ľudské sídla zo 14. februára 2014 o výzvach spojených s urbanizáciou, nakladaní s odpadom a rozvoji (12),

| A. | keďže znečistenie a jeho škodlivé účinky na zdravie ľudí, životné prostredie a planétu vlády a medzinárodné spoločenstvo často zanedbávajú, a to priame účinky (napríklad účinky znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie a používania pesticídov na životné prostredie a biodiverzitu), ako aj nepriame účinky (napríklad znečistenie pôdy, v ktorej sa pestujú plodiny, a sekundárne vplyvy na ľudské zdravie); |
| --- | --- |

A.

keďže znečistenie a jeho škodlivé účinky na zdravie ľudí, životné prostredie a planétu vlády a medzinárodné spoločenstvo často zanedbávajú, a to priame účinky (napríklad účinky znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie a používania pesticídov na životné prostredie a biodiverzitu), ako aj nepriame účinky (napríklad znečistenie pôdy, v ktorej sa pestujú plodiny, a sekundárne vplyvy na ľudské zdravie);

| B. | keďže znečisťovanie predstavuje v súčasnosti najvýznamnejšiu environmentálnu príčinu chorôb a úmrtí na svete, ktorá v roku 2015 podľa odhadov spôsobila deväť miliónov predčasných úmrtí; |
| --- | --- |

B.

keďže znečisťovanie predstavuje v súčasnosti najvýznamnejšiu environmentálnu príčinu chorôb a úmrtí na svete, ktorá v roku 2015 podľa odhadov spôsobila deväť miliónov predčasných úmrtí;

| C. | keďže 92 % všetkých úmrtí súvisiacich so znečisťovaním sa vyskytuje v krajinách s nízkymi a so strednými príjmami a keďže v niektorých krajinách sú číselné údaje veľmi znepokojujúce; |
| --- | --- |

C.

keďže 92 % všetkých úmrtí súvisiacich so znečisťovaním sa vyskytuje v krajinách s nízkymi a so strednými príjmami a keďže v niektorých krajinách sú číselné údaje veľmi znepokojujúce;

| D. | keďže Organizácia Spojených národov uviedla, že do roku 2014 dosiahol počet obyvateľov žijúcich v mestských oblastiach v celosvetovom meradle 54 %, a očakáva sa, že do roku 2050 to bude 66 %; |
| --- | --- |

D.

keďže Organizácia Spojených národov uviedla, že do roku 2014 dosiahol počet obyvateľov žijúcich v mestských oblastiach v celosvetovom meradle 54 %, a očakáva sa, že do roku 2050 to bude 66 %;

| E. | keďže sa predpokladá, že počet obyvateľov afrických miest vzrastie do roku 2050 na 54 %; |
| --- | --- |

E.

keďže sa predpokladá, že počet obyvateľov afrických miest vzrastie do roku 2050 na 54 %;

| F. | keďže pribúdajúce mestské obyvateľstvo predstavuje množstvo výziev, ale má aj potenciál na zlepšenie prosperity a rozvoja, ako aj integráciu krajín AKT do globálnych sietí, čím sa zvyšujú šance nájsť riešenia problémov; |
| --- | --- |

F.

keďže pribúdajúce mestské obyvateľstvo predstavuje množstvo výziev, ale má aj potenciál na zlepšenie prosperity a rozvoja, ako aj integráciu krajín AKT do globálnych sietí, čím sa zvyšujú šance nájsť riešenia problémov;

| G. | keďže 62 % mestského obyvateľstva v subsaharskej Afrike žije na zničených predmestiach, ktoré sa najčastejšie nachádzajú v environmentálne nestabilných oblastiach, bez prístupu k základným službám, ako sú voda, sanitácia, energia, doprava a systémy nakladania s odpadom; keďže tieto populácie sú preto extrémne vystavené zdrojom znečistenia a ich následkom na životné prostredie a zdravie; |
| --- | --- |

G.

keďže 62 % mestského obyvateľstva v subsaharskej Afrike žije na zničených predmestiach, ktoré sa najčastejšie nachádzajú v environmentálne nestabilných oblastiach, bez prístupu k základným službám, ako sú voda, sanitácia, energia, doprava a systémy nakladania s odpadom; keďže tieto populácie sú preto extrémne vystavené zdrojom znečistenia a ich následkom na životné prostredie a zdravie;

| H. | keďže stratégie na zníženie vytvárania odpadov by mali mať prednosť, zatiaľ čo recyklácia a spracovanie odpadu by sa mali považovať len za záložné možnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže stratégie na zníženie vytvárania odpadov by mali mať prednosť, zatiaľ čo recyklácia a spracovanie odpadu by sa mali považovať len za záložné možnosti;

| I. | keďže nedostatočné služby zberu odpadu a systémy recyklácie, nebezpečné skládky a environmentálne škody – a z toho vyplývajúce riziká pre zdravie – ovplyvňujú životy miliónov obyvateľov v štátoch AKT; |
| --- | --- |

I.

keďže nedostatočné služby zberu odpadu a systémy recyklácie, nebezpečné skládky a environmentálne škody – a z toho vyplývajúce riziká pre zdravie – ovplyvňujú životy miliónov obyvateľov v štátoch AKT;

| J. | keďže zlé nakladanie s odpadmi spomaľuje hospodársky a sociálny rozvoj štátov AKT, najmä ich slumov; |
| --- | --- |

J.

keďže zlé nakladanie s odpadmi spomaľuje hospodársky a sociálny rozvoj štátov AKT, najmä ich slumov;

| K. | keďže nedostatok kapacít na spracovanie priemyselného odpadu a odpadu z domácnosti má vážne negatívne dôsledky na biodiverzitu krajín AKT, ich osobité ekosystémy a flóru a faunu závislú od týchto ekosystémov; |
| --- | --- |

K.

keďže nedostatok kapacít na spracovanie priemyselného odpadu a odpadu z domácnosti má vážne negatívne dôsledky na biodiverzitu krajín AKT, ich osobité ekosystémy a flóru a faunu závislú od týchto ekosystémov;

| L. | keďže v niektorých štátoch AKT vedie neprítomnosť primeranej technológie, infekčný zdravotnícky odpad a toxický priemyselný odpad k tomu, že osoby, ktoré manipulujú s odpadom, sú vystavené širokému spektru rizík; |
| --- | --- |

L.

keďže v niektorých štátoch AKT vedie neprítomnosť primeranej technológie, infekčný zdravotnícky odpad a toxický priemyselný odpad k tomu, že osoby, ktoré manipulujú s odpadom, sú vystavené širokému spektru rizík;

| M. | keďže nevyhovujúce postupy nakladania s odpadom spolu s neprítomnosťou účinného a udržateľného systému nakladania s odpadom, najmä vo vidieckych oblastiach, sú príčinou pretrvávajúcich problémov, ako sú neúčinný zber odpadu, nedostatočné triedenie odpadu zo strany verejnosti a nekontrolované otvorené spaľovanie odpadu; |
| --- | --- |

M.

keďže nevyhovujúce postupy nakladania s odpadom spolu s neprítomnosťou účinného a udržateľného systému nakladania s odpadom, najmä vo vidieckych oblastiach, sú príčinou pretrvávajúcich problémov, ako sú neúčinný zber odpadu, nedostatočné triedenie odpadu zo strany verejnosti a nekontrolované otvorené spaľovanie odpadu;

| N. | keďže tichomorské ostrovy majú osobitné problémy, ako si poradiť s nespracovaným odpadom, najmä odpadom z plastov; |
| --- | --- |

N.

keďže tichomorské ostrovy majú osobitné problémy, ako si poradiť s nespracovaným odpadom, najmä odpadom z plastov;

| O. | keďže rozšírené skládky odpadu vo vodných plochách a nekontrolované skládky prehlbujú problémy so všeobecne nízkou úrovňou sanitácie v štátoch AKT; |
| --- | --- |

O.

keďže rozšírené skládky odpadu vo vodných plochách a nekontrolované skládky prehlbujú problémy so všeobecne nízkou úrovňou sanitácie v štátoch AKT;

| P. | keďže sa prehlbujú rozdiely medzi politikou a právnymi predpismi v oblasti odpadového hospodárstva a skutočnými postupmi nakladania s odpadom v štátoch AKT v dôsledku pretrvávajúcich obmedzení kapacity alebo neexistencie zariadení na nakladanie s odpadom pre rôzne toky odpadu; |
| --- | --- |

P.

keďže sa prehlbujú rozdiely medzi politikou a právnymi predpismi v oblasti odpadového hospodárstva a skutočnými postupmi nakladania s odpadom v štátoch AKT v dôsledku pretrvávajúcich obmedzení kapacity alebo neexistencie zariadení na nakladanie s odpadom pre rôzne toky odpadu;

| Q. | keďže celosvetová spotreba elektrických a elektronických zariadení sa zvyšuje; keďže riešenie celého životného cyklu elektrických a elektronických zariadení je ústredným bodom programu rozvoja do roku 2030; |
| --- | --- |

Q.

keďže celosvetová spotreba elektrických a elektronických zariadení sa zvyšuje; keďže riešenie celého životného cyklu elektrických a elektronických zariadení je ústredným bodom programu rozvoja do roku 2030;

| R. | keďže mnohé mestá v členských štátoch EÚ sa museli zaoberať výzvami spôsobenými rastúcou produkciou odpadu a nedostatočným odpadovým hospodárstvom, ale dokázali nájsť spôsoby, ako ich zvládnuť, a to prostredníctvom kombinácie vzdelávacích kampaní a vylepšených a lepšie presadzovaných právnych predpisov; |
| --- | --- |

R.

keďže mnohé mestá v členských štátoch EÚ sa museli zaoberať výzvami spôsobenými rastúcou produkciou odpadu a nedostatočným odpadovým hospodárstvom, ale dokázali nájsť spôsoby, ako ich zvládnuť, a to prostredníctvom kombinácie vzdelávacích kampaní a vylepšených a lepšie presadzovaných právnych predpisov;

| S. | keďže krajiny, niekedy vrátane členských štátov EÚ, vyvážali od 70. rokov 20. storočia svoj nebezpečný a toxický odpad do štátov AKT; keďže zodpovednosť krajín vyvážajúcich takýto odpad by sa mala považovať za rovnako dôležitú ako zodpovednosť krajín, ktoré ho dovážajú; |
| --- | --- |

S.

keďže krajiny, niekedy vrátane členských štátov EÚ, vyvážali od 70. rokov 20. storočia svoj nebezpečný a toxický odpad do štátov AKT; keďže zodpovednosť krajín vyvážajúcich takýto odpad by sa mala považovať za rovnako dôležitú ako zodpovednosť krajín, ktoré ho dovážajú;

| T. | keďže mestské prostredie vytvára druhy odpadu, ktoré majú často závažný vplyv na zdravie ľudí a udržateľnosť životného prostredia; |
| --- | --- |

T.

keďže mestské prostredie vytvára druhy odpadu, ktoré majú často závažný vplyv na zdravie ľudí a udržateľnosť životného prostredia;

| U. | keďže, ako už bolo uvedené v uznesení z 20. decembra 2017 o modrom hospodárstve, je potrebné zintenzívniť úsilie v oblasti odpadového hospodárstva, najmä vykonávanie odporúčaní v globálnom akčnom programe na ochranu morského prostredia, aby sa zachoval potenciál modrého hospodárstva, pretože znečistenie morí je spôsobené najmä faktormi na pevnine, ako je hromadenie plastového odpadu; |
| --- | --- |

U.

keďže, ako už bolo uvedené v uznesení z 20. decembra 2017 o modrom hospodárstve, je potrebné zintenzívniť úsilie v oblasti odpadového hospodárstva, najmä vykonávanie odporúčaní v globálnom akčnom programe na ochranu morského prostredia, aby sa zachoval potenciál modrého hospodárstva, pretože znečistenie morí je spôsobené najmä faktormi na pevnine, ako je hromadenie plastového odpadu;

| V. | keďže ciele pre modré hospodárstvo stanovené v uznesení Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 20. decembra 2017 zahŕňajú ochranu životného prostredia prostredníctvom jednotnej akcie medzi štátmi AKT a zainteresovanými stranami zo súkromného sektora v rôznych oblastiach vrátane riadneho a udržateľného odpadového hospodárstva; |
| --- | --- |

V.

keďže ciele pre modré hospodárstvo stanovené v uznesení Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 20. decembra 2017 zahŕňajú ochranu životného prostredia prostredníctvom jednotnej akcie medzi štátmi AKT a zainteresovanými stranami zo súkromného sektora v rôznych oblastiach vrátane riadneho a udržateľného odpadového hospodárstva;

| W. | keďže prírodné katastrofy, ako sú zemetrasenia a hurikány, ktoré veľmi často zasahujú štáty AKT, a pokiaľ ide o hurikány, s intenzitou, ktorá sa vzhľadom na účinky zmeny klímy pravdepodobne zvýši, môžu viesť k vzniku veľkého množstva odpadu, čo môže viesť k nevídaným zdravotným rizikám pre obyvateľstvo; |
| --- | --- |

W.

keďže prírodné katastrofy, ako sú zemetrasenia a hurikány, ktoré veľmi často zasahujú štáty AKT, a pokiaľ ide o hurikány, s intenzitou, ktorá sa vzhľadom na účinky zmeny klímy pravdepodobne zvýši, môžu viesť k vzniku veľkého množstva odpadu, čo môže viesť k nevídaným zdravotným rizikám pre obyvateľstvo;

| X. | keďže urbanizácia a zlé nakladanie s odpadmi takisto prispievajú k znečisťovaniu našich oceánov, a preto majú dôsledky na miestne činnosti, ktoré sa opierajú o morské zdroje (rybolov, cestovný ruch); |
| --- | --- |

X.

keďže urbanizácia a zlé nakladanie s odpadmi takisto prispievajú k znečisťovaniu našich oceánov, a preto majú dôsledky na miestne činnosti, ktoré sa opierajú o morské zdroje (rybolov, cestovný ruch);

| Y. | keďže rýchlo sa rozvíjajúce používanie IKT a rýchle zmeny v oblasti technológií, najmä počítačov a mobilných telefónov, vytvárajú rastúce toky elektronických odpadov, najmä vzácnych a nebezpečných kovov, pre ktoré v rámci udržateľného odpadového hospodárstva ešte stále existuje kapacita a ktoré sa hromadia spolu s komunálnym odpadom na skládkach; |
| --- | --- |

Y.

keďže rýchlo sa rozvíjajúce používanie IKT a rýchle zmeny v oblasti technológií, najmä počítačov a mobilných telefónov, vytvárajú rastúce toky elektronických odpadov, najmä vzácnych a nebezpečných kovov, pre ktoré v rámci udržateľného odpadového hospodárstva ešte stále existuje kapacita a ktoré sa hromadia spolu s komunálnym odpadom na skládkach;

| Z. | keďže rýchly rast populácie a urbanizácia napredujú rýchlejšie ako úsilie o zlepšenie situácie; keďže vznik odpadu na obyvateľa sa zvyšuje spolu s rastom hospodárstiev; |
| --- | --- |

Z.

keďže rýchly rast populácie a urbanizácia napredujú rýchlejšie ako úsilie o zlepšenie situácie; keďže vznik odpadu na obyvateľa sa zvyšuje spolu s rastom hospodárstiev;

| AA. | keďže, ako bolo uvedené na konferencii OSN o oceánoch v júni 2017, používanie plastov je jedným z najnaliehavejších problémov, ktorým čelia pobrežné oblasti a ostrovy; |
| --- | --- |

AA.

keďže, ako bolo uvedené na konferencii OSN o oceánoch v júni 2017, používanie plastov je jedným z najnaliehavejších problémov, ktorým čelia pobrežné oblasti a ostrovy;

| BB. | keďže orgány verejnej moci sú v konečnom dôsledku zodpovedné za zabezpečenie primeraných služieb odpadového hospodárstva a základným spôsobom zneškodňovania odpadu vo väčšine štátov AKT je systém „výzva na prinesenie“, ktorý sa riadi na komunálnej úrovni; |
| --- | --- |

BB.

keďže orgány verejnej moci sú v konečnom dôsledku zodpovedné za zabezpečenie primeraných služieb odpadového hospodárstva a základným spôsobom zneškodňovania odpadu vo väčšine štátov AKT je systém „výzva na prinesenie“, ktorý sa riadi na komunálnej úrovni;

| CC. | keďže systémy nakladania s odpadom sú v mnohých štátoch AKT obmedzené nedostatočnými znalosťami, pokiaľ ide o alternatívy v podobe separovaného zberu, a vysokými nákladmi spojenými so zberom zmiešaného odpadu, čím dochádza k obmedzeniu využívania opätovného použitia, recyklovania a konverzie ako alternatív; |
| --- | --- |

CC.

keďže systémy nakladania s odpadom sú v mnohých štátoch AKT obmedzené nedostatočnými znalosťami, pokiaľ ide o alternatívy v podobe separovaného zberu, a vysokými nákladmi spojenými so zberom zmiešaného odpadu, čím dochádza k obmedzeniu využívania opätovného použitia, recyklovania a konverzie ako alternatív;

| DD. | keďže v aktuálnych predpisoch vo väčšine oblastí v štátoch AKT sa presúva zodpovednosť za nakladanie s odpadom na mestá a obce, ktoré nemajú dostatočné nástroje na riešenie zberu a zneškodňovania odpadu, a takéto predpisy v súčasnosti predstavujú prekážku investícií súkromného sektora do odpadového hospodárstva; |
| --- | --- |

DD.

keďže v aktuálnych predpisoch vo väčšine oblastí v štátoch AKT sa presúva zodpovednosť za nakladanie s odpadom na mestá a obce, ktoré nemajú dostatočné nástroje na riešenie zberu a zneškodňovania odpadu, a takéto predpisy v súčasnosti predstavujú prekážku investícií súkromného sektora do odpadového hospodárstva;

| EE. | keďže členovia miestnej občianskej spoločnosti, ktorí vykonávajú neformálne činnosti v oblasti nakladania s odpadmi, by sa mali povzbudzovať, aby regulovali a formalizovali svoju prácu, aby sa mohli plne a oficiálne zúčastňovať na tejto hospodárskej činnosti; |
| --- | --- |

EE.

keďže členovia miestnej občianskej spoločnosti, ktorí vykonávajú neformálne činnosti v oblasti nakladania s odpadmi, by sa mali povzbudzovať, aby regulovali a formalizovali svoju prácu, aby sa mohli plne a oficiálne zúčastňovať na tejto hospodárskej činnosti;

| FF. | keďže v niektorých prípadoch príchod prevádzkovateľov zo súkromného sektora zlepšil zber tuhého odpadu; keďže však verejný orgán s dostatočnými zdrojmi má plné právo prevziať primárnu zodpovednosť za zber odpadu; |
| --- | --- |

FF.

keďže v niektorých prípadoch príchod prevádzkovateľov zo súkromného sektora zlepšil zber tuhého odpadu; keďže však verejný orgán s dostatočnými zdrojmi má plné právo prevziať primárnu zodpovednosť za zber odpadu;

| GG. | keďže úsilie v oblasti recyklácie môže zlepšiť mestské prostredie a zároveň vytvoriť zárobkové príležitosti a zlepšiť živobytie; |
| --- | --- |

GG.

keďže úsilie v oblasti recyklácie môže zlepšiť mestské prostredie a zároveň vytvoriť zárobkové príležitosti a zlepšiť živobytie;

| HH. | keďže komplexné postupy odpadového hospodárstva na vnútroštátnej a miestnej úrovni znižujú škodlivé účinky na ľudské zdravie a pomáhajú zdravotníckym službám vyrovnať sa s nákladmi na tieto problémy; |
| --- | --- |

HH.

keďže komplexné postupy odpadového hospodárstva na vnútroštátnej a miestnej úrovni znižujú škodlivé účinky na ľudské zdravie a pomáhajú zdravotníckym službám vyrovnať sa s nákladmi na tieto problémy;

| II. | keďže vykonávanie a presadzovanie nariadení a dohôd o odpadovom hospodárstve je hlboko obmedzované nedostatkami v oblasti dobrej správy vecí verejných a transparentnosti a v niektorých prípadoch rozmachom korupcie; |
| --- | --- |

II.

keďže vykonávanie a presadzovanie nariadení a dohôd o odpadovom hospodárstve je hlboko obmedzované nedostatkami v oblasti dobrej správy vecí verejných a transparentnosti a v niektorých prípadoch rozmachom korupcie;

| 1. | vyzýva EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby aktívne podporovali rozvoj vnútroštátnych stratégií odpadového hospodárstva a obehového hospodárstva prostredníctvom primeraného financovania a monitorovania, budovania vnútroštátnych kapacít v krajinách s nízkymi a so strednými príjmami a poskytovania pomoci vrátane technických a administratívnych odborných znalostí, najmä na zabezpečenie prístupu k základným službám nakladania s odpadmi pre všetkých, na zastavenie nekontrolovaného skládkovania a spaľovania, na kontrolovanie nebezpečného odpadu a na zameranie sa na predchádzanie vzniku odpadu (tzv. 3R – obmedzenie tvorby odpadu, opätovné použitie a recyklácia); vyzýva vnútroštátne orgány, aby s pomocou Európskej únie a s cieľom vytvoriť pracovné miesta prostredníctvom osobitnej odbornej prípravy vytvorili vhodnú stratégiu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že na to, aby právne predpisy v oblasti odpadov mali maximálny vplyv, je rozhodujúce vytvoriť myslenie, pri ktorom sú vyhýbanie sa vzniku odpadu, znižovanie množstva odpadu a zber odpadu vysokými prioritami; na tento účel odporúča, aby sa v školách a všeobecne medzi deťmi zaviedli informačné a vzdelávacie kampane; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že podľa Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) je každoročne viac ako 12,6 milióna úmrtí spôsobených nezdravým prostredím, pričom ich počet v nasledujúcich rokoch prudko stúpne v dôsledku rýchleho rastu populácie v Afrike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že za zabezpečenie poskytovania primeraných služieb odpadového hospodárstva sú v konečnom dôsledku zodpovedné orgány verejnej moci. vyzýva štáty AKT, aby v prípade potreby vytvorili ministerstvo pre rozvoj miest a životné prostredie, zaviedli politiku rozvoja miest a vypracovali strategické plány rozvoja miest a environmentálne akčné plány v úzkej spolupráci s miestnymi orgánmi; zdôrazňuje, že prechod od politiky odpadového hospodárstva k politike riadenia zdrojov zahŕňa úzku spoluprácu na všetkých úrovniach vlády, najmä s miestnymi vládami, ako aj aktívnu podporu neformálneho sektora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | trvá na tom, že na miestnej úrovni možno dosiahnuť najhmatateľnejšie výsledky prostredníctvom kombinácie miestnych predpisov a systémov zberu odpadu a vyhýbania sa vytvárania odpadu prispôsobených miestnym podmienkam a zapojenia občanov; pripomína, že národné vlády by mali pomáhať týmto miestnym oblastiam, ktoré sú často nedostatočne financované a nedostatočne vybavené na plnenie svojich povinností; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva EÚ, aby vypracovala pravidlá pre svoje spoločnosti, aby boli účinnými partnermi v oblasti environmentálneho manažérstva a aby zodpovedne a udržateľne investovali do štátov AKT, pričom zohľadní vplyv svojich investícií na vznik odpadu, ako aj príležitosti na opätovné použitie alebo recykláciu vzniknutého odpadu; rovnako zdôrazňuje potrebu stavať na existujúcich podnikateľských schémach recyklácie v malom rozsahu a zároveň odstrániť rizikové pracovné postupy; zdôrazňuje, že spoločnosti by mali vypracovať plán, ako nakladať s odpadom, ktorý vytvárajú, s cieľom zahrnúť do svojich investičných projektov stratégiu riadenia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje skutočnosť, že rýchle inovácie, miniaturizácia a výmena produktov, najmä v oblasti výrobkov informačných a komunikačných technológií (IKT) a spotrebného vybavenia, zvyšujú nárast vzniku elektronického odpadu; je znepokojený tým, že vo väčšine rozvojových krajín prevláda nesprávna a nelegálna doprava elektronického odpadu bez ohľadu na to, či existujú vnútroštátne právne predpisy o elektronickom odpade; požaduje koordinovanejší prístup k riešeniu plného potenciálu predchádzania vzniku, zberu a spracovania elektronického odpadu na celom svete; vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby sa viac angažovali v súkromnom sektore, aby sa zaoberali zodpovednosťou podnikov pri výrobe elektrických a elektronických zariadení (EEZ), najmä v počiatočných fázach ich životného cyklu, ako je získavanie surovín, dizajn a výroba, ako aj ich oprava, opätovné použitie a renovácia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že nezbieraný odpad predstavuje v rozvojových krajinách vážny problém verejného zdravia, najmä pre deti žijúce v domácnostiach bez služby zberu odpadu, zatiaľ čo zablokované kanalizácie spôsobujú zhoršenie povodní a šírenie infekčných chorôb; je znepokojený vplyvom otvoreného skládkovania a pálenia na zdravie a životné prostredie (vážne znečistenie pôdy, sladkej vody, podzemných vôd a morí; miestne znečistenie ovzdušia a zmena klímy); zdôrazňuje skutočnosť, že náklady na nečinnosť v rozvojových krajinách (z hľadiska zdravotnej starostlivosti, straty produktivity, škôd spôsobených povodňami, nákladov na odstraňovanie škôd atď.) presahujú podľa odhadov UNEP v oblasti globálneho odpadového hospodárstva (2015) finančné náklady na riadne odpadové hospodárstvo o faktor 5 až 10 na obyvateľa; naliehavo vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti poskytla primerané stimuly na verejné investície do nakladania s tokmi odpadov environmentálne vhodným spôsobom v štátoch AKT; zdôrazňuje, že akékoľvek stimuly na podporu zapojenia súkromného sektora by mali podporovať udržateľnosť, vytváranie pracovných miest s plnými právami a vytváraním bohatstva, ktoré zaručia trvalo udržateľný rozvoj; domnieva sa, že stimuly na investície by mohli zahŕňať zníženie príspevkov, oslobodenie od daní, stimuly na povzbudenie zamestnávania najmä mladých ľudí a odbornú prípravu zamestnancov spolu s výmenou osvedčených postupov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby v spolupráci so štátmi AKT začala kampane na zvyšovanie povedomia o triedení odpadu a zodpovednom používaní plastových tašiek, a to aj prostredníctvom školských vzdelávacích programov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína, že rozvoj vnútroštátnych stratégií odpadového hospodárstva by mal zohľadňovať biodiverzitu a ekosystémy na miestnej úrovni, ktoré majú významné ekologické, kultúrne a estetické hodnoty a na ktorých sú krajiny AKT neprimerane závislé, pokiaľ ide o potraviny, vodu, zdravie a cestovný ruch; |
| --- | --- |

10.

| 11. | so znepokojením konštatuje, že podľa UNEP a Interpolu je nezákonné obchodovanie s nebezpečným odpadom jedným z piatich hlavných sektorov trestných činov proti životnému prostrediu; naliehavo žiada tie štáty AKT, ktoré ešte nepodpísali dohovory z Bazileja (13), Bamaka (14), Štokholmu (15) a Rotterdamu (16), aby ich podpísali a aby všetky štáty AKT iniciovali účinné právne predpisy, ktoré by zakazovali dovoz a vývoz nebezpečného odpadu a trestali za jeho nerozlišujúce skládkovanie a kriminalizovali nezákonné obchodovanie s odpadom; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zvýšili podiel oficiálnej rozvojovej pomoci vyčlenený na reformu riadenia a súdnictva s cieľom bojovať proti trestným činom proti životnému prostrediu a predchádzať im, najmä v menej rozvinutých krajinách; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naliehavo vyzýva štáty AKT, ktoré tak ešte neurobili, aby na svojom území formálne zakázali dovoz, výrobu a predaj nebiologicky nedegradovateľných plastových tašiek, ktoré vážne poškodzujú životné prostredie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva štáty AKT, Európsku úniu a medzinárodné spoločenstvo, aby zintenzívnili kroky na vykonávanie odporúčaní v globálnom akčnom programe na ochranu morského prostredia a pritom zachovali potenciál modrého hospodárstva, aby postupne znižovali hrozby pre živobytie v pobrežných krajinách AKT, najmä v malých ostrovných štátoch, ktoré sú od tohto sektora silne závislé, pokiaľ ide o prežitie, a podporovali národné plány sociálneho a hospodárskeho rozvoja pre udržateľnosť týchto krajín; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje potrebu, aby sankcie boli skutočne odrádzajúce a uplatňovali sa s cieľom odrádzať páchateľov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva štáty AKT, aby navrhli integrované stratégie odpadového hospodárstva, ktoré by umožnili pravidelné vykonávanie kontrol, a vhodné systémy nakladania s odpadom, ktoré sa budú monitorovať; žiada, aby EÚ a iné vhodné medzinárodné organizácie na tento účel vytvorili pre jednotlivé krajiny konkrétne merateľné kritériá, ktoré pre štáty AKT poslúžia ako nástroj na zlepšenie ich systémov nakladania s odpadom; odporúča uverejňovanie výročných správ o zneškodňovaní odpadu tak, aby sa existujúce opatrenia pomoci mohli posudzovať na základe dosiahnutých výsledkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva štáty AKT, aby využili svoje finančné prostriedky a zdroje na spustenie pilotných projektov, zamerané najmä na excelentnosť v oblasti odpadového hospodárstva, pričom by sa pokúsili vytvoriť model, ktorý by sa mohol použiť v iných oblastiach; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva štáty AKT, aby investovali do vzdelávania v oblasti recyklácie a hygieny, ako aj do odbornej prípravy pre miestnych pracovníkov v oblasti bezpečného a environmentálne udržateľného nakladania s odpadom; v záujme zvýšenia povedomia o potrebe udržateľného prístupu k životnému prostrediu a nakladania s odpadmi vyzýva, aby sa informácie poskytovali nielen zamestnancom, ale aj obyvateľstvu ako celku, počnúc školákmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opakovane zdôrazňuje význam každodenných a jednoduchých opatrení týkajúcich sa spracovania odpadu; vyzýva štáty AKT, aby investovali do jednoduchých a dlhodobých infraštruktúr na komunálnej úrovni s cieľom posilniť komunity a štvrte s cieľom zlepšiť ich nakladanie s odpadmi a využívať vedľajšie produkty z takýchto systémov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žiada EÚ, aby štátom AKT ponúkla technickú, finančnú, logistickú a administratívnu pomoc a odborné znalosti týkajúce sa nakladania s odpadom a obedového hospodárstva s cieľom podporiť osvedčené postupy a odborné znalosti, ako aj prenos technológií, technického materiálu a zariadení, a to aj v oblastiach plastov a rádioaktívneho, biologického,, chemického a biomedicínskeho odpadu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína pozitívne vplyvy, ktoré môžu mať partnerstvá medzi mestami EÚ a AKT na výmenu najlepších postupov, a vyzýva starostov a miestne samosprávy, aby aktívne hľadali nové partnerstvá a posilňovali existujúce partnerstvá; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva organizácie občianskej spoločnosti zapojené do činnosti v oblasti životného prostredia a efektívneho využívania zdrojov v EÚ aj v krajinách AKT, aby vytvárali partnerstvá, vypracovali spoločné programy a vymieňali si poznatky; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva EÚ, aby poskytla krajinám AKT technologické odborné znalosti v oblasti recyklácie odpadu, najmä pokiaľ ide o plasty a hliník; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva EÚ, aby v spolupráci so štátmi AKT a s cieľom začať efektívnu a účinnú intervenčnú stratégiu vypracovala zoznam lokalít a geografických oblastí, v ktorých sa zdá byť odpadové hospodárstvo citlivejšou otázkou; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva štáty AKT, aby v prípade humanitárnych kríz, ako sú konflikty alebo prírodné katastrofy, urýchlene vytvorili regionálne systémy reakcie na núdzové situácie, pokiaľ ide o nakladanie s odpadmi a prístup k sanitácii, aby sa tieto štáty mohli rýchlo vrátiť do bežného stavu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že odpadové hospodárstvo závisí od dobrej správy vecí verejných, a zdôrazňuje, že zlepšenie nakladania s odpadmi a riadenia zdrojov by malo byť súčasťou stratégie na zmiernenie zmeny klímy; žiada štáty AKT, aby vytvorili platformy na spoluprácu so zainteresovanými stranami a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zlepšiť prístup obmedzenia tvorby odpadu, opätovného použitia a recyklácie (tzv. 3R); okrem toho vyzýva na vytvorenie podobných platforiem medzi AKT a členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína, že iniciatívy týkajúce sa využívania odpadu na energiu, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, môžu pomôcť riešiť otázky týkajúce sa odpadu aj energetickej chudoby; vyzýva štáty AKT a EÚ, aby v tejto oblasti užšie spolupracovali vypracovaním účinných programov na zber odpadu s cieľom zásobovať zariadenia na výrobu energie; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje potrebu podporovať energetické zhodnocovanie odpadu; pripomína, že skládka je hlavným zdrojom metánu, ktorý je silným skleníkovým plynom; pripomína, že zariadenia na výrobu bioplynu spracúvajú organický odpad na výrobu bioplynu s cieľom doplniť spotrebu energie, pričom sa znižuje emisia plynov, ktoré sú nebezpečné pre zdravie, do atmosféry; preto odporúča, aby sa predovšetkým sprostredkovala a financovala úprava uvedených technológií na používanie v zničených mestských oblastiach; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom štátov AKT a členských štátov EÚ a regionálnym organizáciám štátov AKT. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 20. júna 2018 v Bruseli (Belgicko).

(2)  Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3.

(3)  Ú. v. EÚ L 365, 19.12.2014, s. 89.

(4)  Ú. v. EÚ L 370, 30.12.2014, s. 44.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf.

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf.

(7)  Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3.

(8)  Ú. v. EÚ L 190, 12.7.2006, s. 1.

(9)  Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 81.

(10)  Ú. v. ES L 226, 6.9.2000, s. 3.

(11)  Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf.

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf.

(14)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf.

(15)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf.

(16)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf.

---

| 15.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 415/18

---

UZNESENIE (1)

o naliehavosti nových opatrení v boji proti medzinárodnému terorizmu

(2018/C 415/04)

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu z Cotonou z roku 2000 a jej revízie z roku 2005 a 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Cotonou z roku 2000 a jej revízie z roku 2005 a 2010,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 5. samitu Africkej únie a Európskej únie, ktorý sa konal 30. novembra 2017 v Abidjane (Pobrežie Slonoviny), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 5. samitu Africkej únie a Európskej únie, ktorý sa konal 30. novembra 2017 v Abidjane (Pobrežie Slonoviny),

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. marca 2018 na tému odstavenie džihádistov od zdrojov financovania – cielené opatrenia proti financovaniu terorizmu (2017/2203(INI)), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. marca 2018 na tému odstavenie džihádistov od zdrojov financovania – cielené opatrenia proti financovaniu terorizmu (2017/2203(INI)),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (2),

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ na boj proti terorizmu, ktorú prijala Rada v roku 2005, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ na boj proti terorizmu, ktorú prijala Rada v roku 2005,

| — | so zreteľom na revidovanú stratégiu EÚ na boj proti radikalizácii a náboru teroristov, ktorú prijala Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci na svojej schôdzi 19. mája 2014 a schválila Rada na svojom zasadnutí 5. a 6. júna 2014 (9956/14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú stratégiu EÚ na boj proti radikalizácii a náboru teroristov, ktorú prijala Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci na svojej schôdzi 19. mája 2014 a schválila Rada na svojom zasadnutí 5. a 6. júna 2014 (9956/14),

| — | so zreteľom na rámec Africkej únie pre boj proti terorizmu vrátane dohovoru Organizácie africkej jednoty/Africkej únie o predchádzaní terorizmu a boji proti nemu, ktorý bol prijatý v júli 1999, a na jeho dodatkový protokol, ktorý bol prijatý v júli 2004, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámec Africkej únie pre boj proti terorizmu vrátane dohovoru Organizácie africkej jednoty/Africkej únie o predchádzaní terorizmu a boji proti nemu, ktorý bol prijatý v júli 1999, a na jeho dodatkový protokol, ktorý bol prijatý v júli 2004,

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2396 (2017), 2395 (2017) a 2178 (2014), ako aj na všetky ostatné rezolúcie o boji proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2396 (2017), 2395 (2017) a 2178 (2014), ako aj na všetky ostatné rezolúcie o boji proti terorizmu,

| — | so zreteľom na globálnu stratégiu OSN na boj proti terorizmu z roku 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu stratégiu OSN na boj proti terorizmu z roku 2006,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 70/291 z roku 2016 o piatom preskúmaní globálnej stratégie OSN na boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 70/291 z roku 2016 o piatom preskúmaní globálnej stratégie OSN na boj proti terorizmu,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 71/291 z 15. júna 2017, ktorou sa zriaďuje Úrad OSN na boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 71/291 z 15. júna 2017, ktorou sa zriaďuje Úrad OSN na boj proti terorizmu,

| — | so zreteľom na návrh komplexného medzinárodného rámca na boj proti šíreniu teroristických ideológií z 28. apríla 2017 (S/2017/375) vypracovaný Výborom OSN pre boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh komplexného medzinárodného rámca na boj proti šíreniu teroristických ideológií z 28. apríla 2017 (S/2017/375) vypracovaný Výborom OSN pre boj proti terorizmu,

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 25. septembra 2015,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní terorizmu (14445/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní terorizmu (14445/2017),

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov prijatú v júni 1981, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov prijatú v júni 1981,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv EÚ, články 2, 3 a 6 Zmluvy o Európskej únii a príslušné články Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv EÚ, články 2, 3 a 6 Zmluvy o Európskej únii a príslušné články Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| A. | keďže teroristické činy, ktoré si vyžiadali veľa životov, sa v posledných rokoch vyskytli vo viacerých afrických krajinách a krajinách EÚ, a preto predstavujú spoločnú výzvu pre EÚ aj pre krajiny AKT; keďže každý teroristický čin je trestný a neospravedlniteľný bez ohľadu na jeho motiváciu; |
| --- | --- |

A.

keďže teroristické činy, ktoré si vyžiadali veľa životov, sa v posledných rokoch vyskytli vo viacerých afrických krajinách a krajinách EÚ, a preto predstavujú spoločnú výzvu pre EÚ aj pre krajiny AKT; keďže každý teroristický čin je trestný a neospravedlniteľný bez ohľadu na jeho motiváciu;

| B. | keďže teroristická hrozba pre európske spoločnosti a spoločnosti v krajinách AKT pochádza z veľkej časti od domácich teroristov, nie zo zahraničia; keďže medzi terorizmom a migráciou neexistuje stanovená spojitosť; |
| --- | --- |

B.

keďže teroristická hrozba pre európske spoločnosti a spoločnosti v krajinách AKT pochádza z veľkej časti od domácich teroristov, nie zo zahraničia; keďže medzi terorizmom a migráciou neexistuje stanovená spojitosť;

| C. | keďže 90 percent všetkých teroristických útokov sa vyskytlo v krajinách zapojených do násilných konfliktov, ktoré sa zhoršujú rozšíreným prístupom k zbraniam; |
| --- | --- |

C.

keďže 90 percent všetkých teroristických útokov sa vyskytlo v krajinách zapojených do násilných konfliktov, ktoré sa zhoršujú rozšíreným prístupom k zbraniam;

| D. | keďže v roku 2017 sa len v Afrike vyskytlo približne 1 800 teroristických útokov, z ktorých polovicu spáchala teroristická skupina aš-Šabáb; keďže po veľkých stratách v Iraku a Sýrii hľadá ISIS nové bojiská na africkom kontinente; keďže al-Káida čoraz viac rozvíja siete v západnej a strednej Afrike, najmä v Nigeri, Burkine Faso a Nigérii; keďže obete teroristických džihádistov boli prevažne moslimovia; |
| --- | --- |

D.

keďže v roku 2017 sa len v Afrike vyskytlo približne 1 800 teroristických útokov, z ktorých polovicu spáchala teroristická skupina aš-Šabáb; keďže po veľkých stratách v Iraku a Sýrii hľadá ISIS nové bojiská na africkom kontinente; keďže al-Káida čoraz viac rozvíja siete v západnej a strednej Afrike, najmä v Nigeri, Burkine Faso a Nigérii; keďže obete teroristických džihádistov boli prevažne moslimovia;

| E. | keďže teroristické organizácie so sídlom v regióne Sahel využívajú nestabilitu krajín v regióne a dĺžku a priepustnosť hraníc, ktoré uľahčujú prístup k líbyjským arzenálom zbraní; keďže mier v regióne nemožno obnoviť bez obnovenia štátu, spoločenského poriadku a všeobecnej stability v Líbyi; |
| --- | --- |

E.

keďže teroristické organizácie so sídlom v regióne Sahel využívajú nestabilitu krajín v regióne a dĺžku a priepustnosť hraníc, ktoré uľahčujú prístup k líbyjským arzenálom zbraní; keďže mier v regióne nemožno obnoviť bez obnovenia štátu, spoločenského poriadku a všeobecnej stability v Líbyi;

| F. | keďže ženy a deti sú voči terorizmu najzraniteľnejšie a deti neprimerane trpia; keďže došlo k nespočetným prípadom znásilnenia, únosov a zverbovania detí, ako aj radikalizácii detí a žien; |
| --- | --- |

F.

keďže ženy a deti sú voči terorizmu najzraniteľnejšie a deti neprimerane trpia; keďže došlo k nespočetným prípadom znásilnenia, únosov a zverbovania detí, ako aj radikalizácii detí a žien;

| G. | keďže rastúca mobilita kapitálu, nový vývoj v oblasti financií, ako sú kryptomeny a kolektívne financovanie, medzery v daňových a colných zákonoch a nedostatok požiadaviek náležitej starostlivosti v celosvetovom obchode umožnili teroristickým sieťam získavať bohatstvo a financovať svoje činnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže rastúca mobilita kapitálu, nový vývoj v oblasti financií, ako sú kryptomeny a kolektívne financovanie, medzery v daňových a colných zákonoch a nedostatok požiadaviek náležitej starostlivosti v celosvetovom obchode umožnili teroristickým sieťam získavať bohatstvo a financovať svoje činnosti;

| H. | keďže zmena klímy prispieva k zvýšenému nedostatku vody, potravín a iných zdrojov, čo vedie k sporom o pôdu, zhoršuje sa tým chudoba a poskytuje sa úrodná pôda pre terorizmus; |
| --- | --- |

H.

keďže zmena klímy prispieva k zvýšenému nedostatku vody, potravín a iných zdrojov, čo vedie k sporom o pôdu, zhoršuje sa tým chudoba a poskytuje sa úrodná pôda pre terorizmus;

| I. | keďže sa rozvinul jav zahraničných bojovníkov; keďže tisíce cudzincov cestujú s cieľom pripojiť sa k teroristickým skupinám a zapojiť sa do konfliktov; keďže vzhľadom na blížiaci sa územný kolaps ISIS je pravdepodobné, že mnohí sa budú snažiť vrátiť do svojich domovských krajín; keďže to predstavuje vážne bezpečnostné riziko pre tieto krajiny; |
| --- | --- |

I.

keďže sa rozvinul jav zahraničných bojovníkov; keďže tisíce cudzincov cestujú s cieľom pripojiť sa k teroristickým skupinám a zapojiť sa do konfliktov; keďže vzhľadom na blížiaci sa územný kolaps ISIS je pravdepodobné, že mnohí sa budú snažiť vrátiť do svojich domovských krajín; keďže to predstavuje vážne bezpečnostné riziko pre tieto krajiny;

| J. | keďže narastajú dôkazy o prekrývajúcich sa sieťach terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ktoré sa týkajú nedovoleného obchodu so zbraňami, s ropou, prírodnými zdrojmi, tabakom, alkoholom, drogami, ohrozenými druhmi a kultúrnymi tovarmi, ako aj obchodovania s ľuďmi; keďže tento obchod výrazne prispel k financovaniu terorizmu; |
| --- | --- |

J.

keďže narastajú dôkazy o prekrývajúcich sa sieťach terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ktoré sa týkajú nedovoleného obchodu so zbraňami, s ropou, prírodnými zdrojmi, tabakom, alkoholom, drogami, ohrozenými druhmi a kultúrnymi tovarmi, ako aj obchodovania s ľuďmi; keďže tento obchod výrazne prispel k financovaniu terorizmu;

| K. | keďže prostredníctvom internetu, využívania dark webu, sociálnych médií a IKT teroristické organizácie našli spôsob, ako šíriť svoju propagandu, získavať finančné prostriedky a stať sa skutočne globálnymi sieťami bez potreby fyzickej základne; |
| --- | --- |

K.

keďže prostredníctvom internetu, využívania dark webu, sociálnych médií a IKT teroristické organizácie našli spôsob, ako šíriť svoju propagandu, získavať finančné prostriedky a stať sa skutočne globálnymi sieťami bez potreby fyzickej základne;

| L. | keďže v postihnutých regiónoch misie na udržiavanie mieru čoraz viac prispievajú k protiteroristickým opatreniam vrátane ochrany civilného obyvateľstva a odrádzania od potenciálnych hrozieb; keďže existujú obavy, že zvýšená vojenská pomoc by mohla byť na úkor úsilia v oblasti rozvojovej pomoci; |
| --- | --- |

L.

keďže v postihnutých regiónoch misie na udržiavanie mieru čoraz viac prispievajú k protiteroristickým opatreniam vrátane ochrany civilného obyvateľstva a odrádzania od potenciálnych hrozieb; keďže existujú obavy, že zvýšená vojenská pomoc by mohla byť na úkor úsilia v oblasti rozvojovej pomoci;

| M. | keďže terorizmus a násilný extrémizmus nemožno poraziť len vojenskými alebo policajnými silami; keďže úsilie v boji proti terorizmu môže byť účinné len vtedy, ak je súčasťou komplexnejšieho prístupu spájajúceho krízové riadenie a prevenciu, mediáciu a politický dialóg, budovanie kapacít a inštitúcií a rozvojové úsilie; |
| --- | --- |

M.

keďže terorizmus a násilný extrémizmus nemožno poraziť len vojenskými alebo policajnými silami; keďže úsilie v boji proti terorizmu môže byť účinné len vtedy, ak je súčasťou komplexnejšieho prístupu spájajúceho krízové riadenie a prevenciu, mediáciu a politický dialóg, budovanie kapacít a inštitúcií a rozvojové úsilie;

| N. | keďže stratégie prevencie boja proti terorizmu by sa mali zameriavať na riešenie základných príčin terorizmu a radikalizácie vrátane zlej správy vecí verejných, korupcie, absencie právneho štátu, beztrestnosti, ako aj sociálno-hospodárskych faktorov, ako je chudoba, potravinová neistota, hospodárska nerovnosť, nedostatočný prístup k vzdelávaniu, nezamestnanosť, diskriminácia na základe rasy alebo etnickej príslušnosti a sociálne vylúčenie; |
| --- | --- |

N.

keďže stratégie prevencie boja proti terorizmu by sa mali zameriavať na riešenie základných príčin terorizmu a radikalizácie vrátane zlej správy vecí verejných, korupcie, absencie právneho štátu, beztrestnosti, ako aj sociálno-hospodárskych faktorov, ako je chudoba, potravinová neistota, hospodárska nerovnosť, nedostatočný prístup k vzdelávaniu, nezamestnanosť, diskriminácia na základe rasy alebo etnickej príslušnosti a sociálne vylúčenie;

| O. | keďže rozvojová spolupráca zohráva kľúčovú úlohu pri riešení podmienok, z ktorých vodcovia teroristov ťažia a ktoré využívajú; |
| --- | --- |

O.

keďže rozvojová spolupráca zohráva kľúčovú úlohu pri riešení podmienok, z ktorých vodcovia teroristov ťažia a ktoré využívajú;

| P. | keďže dodržiavanie základných práv a primeraná rovnováha medzi represívnymi opatreniami, prevenciou a rehabilitáciou sú základnými prvkami úspešnej politiky boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

P.

keďže dodržiavanie základných práv a primeraná rovnováha medzi represívnymi opatreniami, prevenciou a rehabilitáciou sú základnými prvkami úspešnej politiky boja proti terorizmu;

| 1. | dôrazne odsudzuje všetky teroristické činy a ich páchateľov; vyjadruje sústrasť všetkým obetiam teroristických činov; zdôrazňuje, že starostlivosť o obete terorizmu je základnou povinnosťou vlád; opätovne pripomína, že teroristické činy ani podporu a financovanie teroristických činov a sietí nemožno nijako odôvodniť bez ohľadu na sociálnu, hospodársku, náboženskú alebo politickú motiváciu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | považuje za rozhodujúce, aby EÚ a krajiny AKT uplatňovali komplexnú stratégiu zameranú na hlavné príčiny terorizmu prostredníctvom účinného a nezávislého súdnictva a vhodných politík v oblasti trestného súdnictva, vzdelávania, hospodárskeho a sociálneho začlenenia, presadzovania práva a kontroly hraníc, čím sa zabezpečí súdržnosť medzi bezpečnosťou, obranou, obchodom, hospodárskym rozvojom a humanitárnymi politikami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína silné prepojenie medzi rozvojom a bezpečnosťou; pripomína naliehavú potrebu znížiť hospodársku nerovnosť a umožniť štátom, aby mohli plniť svoje úlohy z pozície zvrchovanosti, a to najmä zabezpečením prístupu k vzdelávaniu, zamestnaniu, spravodlivosti a zdravotníctvu, a tým poskytnúť mladým ľuďom z partnerských krajín pozitívny výhľad do budúcnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorňuje najmä na výzvy v oblasti dobrej správy vecí verejných, budovania štátu, beztrestnosti a ľudských práv v krajinách najviac postihnutých terorizmom a nestabilitou; povzbudzuje všetkých partnerov, aby spolupracovali na riešení základných príčin nestability, ktoré môžu viesť ku konfliktom, a aby vypracovali ucelenú stratégiu zameranú na zlepšenie riadenia, právneho štátu a zodpovednosti štátnych a regionálnych inštitúcií; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína, že radikalizácia a nábor jednotlivcov teroristickými sieťami je globálnym javom; vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby posilnili svoje úsilie v boji proti radikalizácii tým, že budú riešiť jej hlavné príčiny, a to aj prostredníctvom vzdelávacej a sociálnej integrácie a programov posilňujúcich postavenie etnických a náboženských menšín a marginalizovaných komunít; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvrdí, že náboženský extrémizmus vytvára skreslený obraz, ktorý tlačí odcudzených ľudí k terorizmu; zdôrazňuje, že je dôležité rozvíjať v krajinách AKT a EÚ účinné protikladné obrazy a opatrenia na podporu dialógu medzi náboženstvami, najmä medzi mladými ľuďmi, s cieľom zvýšiť vzájomné porozumenie a rešpektovanie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že ženy, mladí ľudia, občianska spoločnosť a miestne komunity by sa mali aktívne zapájať do boja proti terorizmu, najmä do deradikalizácie a predchádzania radikalizácii; zdôrazňuje pozitívnu úlohu, ktorú pri deradikalizácii zohrávajú náboženskí vodcovia, ako to je v Kamerune a Mauritánii; vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby nadviazali na tieto iniciatívy a naďalej si vymieňali najlepšie postupy v tejto oblasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje, že cieľom našich systémov trestného súdnictva by mala byť náprava jednotlivcov, aby už nepredstavovali riziko pre spoločnosť po návrate do nej; vyzýva preto na stratégie obnovy a reintegrácie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje vážne znepokojenie nad javom radikalizácie vo väzniciach a vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby sa zaoberali touto otázkou, najmä prostredníctvom lepšieho financovania väzenských systémov, predchádzaním preplnenosti väzníc a zlepšením administratívnych systémov s cieľom identifikovať radikalizované zadržiavané osoby, monitorovať procesy radikalizácie a predchádzať im, zabezpečiť osobitnú odbornú prípravu pracovníkov väzníc a vytvoriť vzdelávacie programy na účely zabezpečenia deradikalizácie a lepšej sociálnej rehabilitácie bývalých páchateľov, ktorým hrozí radikalizácia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | trvá na potrebe predchádzať financovaniu terorizmu, bojovať proti nemu a trestne ho stíhať v súlade so smernicou (EÚ) 2017/541 a odporúčaniami Európskeho parlamentu; domnieva sa, že lepšia kontrola a sledovanie finančných operácií, ako aj užšia spolupráca a výmena informácií o presadzovaní práva by pomohli zastaviť financovanie činností spojených s terorizmom a pomôcť identifikovať teroristické siete a podporné štruktúry; zdôrazňuje skutočnosť, že pranie špinavých peňazí, nezákonný obchod, daňové úniky a iné daňové trestné činy sú hlavnými zdrojmi financovania terorizmu a že ich sledovanie a boj proti nim musia byť prioritou; oceňuje iniciatívy EÚ a krajín AKT zamerané na zastavenie nezákonného obchodu so zbraňami, s drogami, kultúrnymi tovarmi atď., z ktorých zisky sa často používajú na financovanie terorizmu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby zintenzívnili boj proti nadnárodnému organizovanému zločinu vrátane zločineckých sietí zapojených do prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi, drogami a zbraňami; je presvedčený, že treba ďalej posilňovať najmä spoluprácu týkajúcu sa výmeny informácií a vysledovateľnosti a likvidácie zakázaných zbraní; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby posilnili spoluprácu pri riešení problému používania IKT teroristami, najmä na riešenie propagandy a náboru prostredníctvom sociálnych médií; vyzýva vlády, aby zapojili súkromný sektor; oceňuje globálne internetové fórum na boj proti terorizmu vedené priemyslom; vyzýva Komisiu, aby aktualizovala stratégiu kybernetickej bezpečnosti z roku 2013 a preskúmala existujúce právne predpisy v oblasti počítačovej kriminality; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje význam regionálnej a medziregionálnej spolupráce v boji proti terorizmu a vyjadruje silnú podporu realizovaným regionálnym iniciatívam, ako je rámec Africkej únie pre boj proti terorizmu; okrem toho víta politické vedenie, ktoré demonštrovali krajiny skupiny G5 Sahel, a vyzýva EÚ, aby posilnila partnerstvo EÚ – G5 Sahel, najmä pokiaľ ide o financovanie a budovanie kapacít, vo všetkých oblastiach, v ktorých chce G5 integrovať politiky; |
| --- | --- |

13.

| 14. | požaduje posilnenú spoluprácu EÚ – AKT a regionálnu spoluprácu vrátane lepšej výmeny informácií a najlepších postupov zameraných na predchádzanie beztrestnosti a presadzovanie zásad právneho štátu a rozšírenie policajných a súdnych kapacít; vyzýva EÚ a jej členské štáty a krajiny AKT, aby viac investovali do budovania kapacít na lepšiu výmenu informácií a najlepších postupov medzi agentúrami na kontrolu hraníc v boji proti cezhraničnej teroristickej činnosti; vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby podporilo iniciatívu založenú na rozhodnutí Líbye, Nigérie, Sudánu a Čadu zo stretnutia v Niamey 3. apríla 2018 na účely kontroly ich spoločných hraníc; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že medzinárodné spoločenstvo a regionálni partneri by sa mali sústrediť na podporu obnovy štátnych orgánov v regiónoch, ktoré sú najviac postihnuté terorizmom, a najmä v regiónoch Sahelu a Čadského jazera a Afrického rohu; je presvedčený, že EÚ by mala zohrávať úlohu mediátora a prispievať k mierovému riešeniu konfliktov; vyzýva Africkú úniu, Európsku úniu a Organizáciu Spojených národov, aby spojili svoje úsilie a zaviedli medzinárodnú koordináciu s cieľom pomôcť Líbyi ukončiť trvalú chaotickú situáciu, pričom by spolupracovali s ďalšími kľúčovými hráčmi, ako je Liga arabských štátov, USA a krajiny Maghrebu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby v plnej miere spolupracovali s OSN a regionálnymi orgánmi zapojenými do boja proti terorizmu; vyzýva všetky štáty EÚ a AKT, aby podpísali a ratifikovali 19 dohovorov OSN o boji proti terorizmu; víta uskutočnenie prvého samitu OSN agentúr pre boj proti terorizmu v júni 2018, ktorý v januári vyhlásil generálny tajomník OSN na samite AÚ – OSN; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby krajiny AKT a EÚ zakladali svoju stratégiu boja proti terorizmu, ako aj všetkým ostatným formám trestnej činnosti, na zásadách právneho štátu a dodržiavaní základných práv; trvá na potrebe demokratického a súdneho dohľadu nad politikami boja proti terorizmu a na pravidelnom hodnotení ich účinnosti a proporcionality; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripomína, že za všetkých okolností musí byť zakázané mučenie, ako to je zakotvené v Dohovore OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | jednoznačne zdôrazňuje, že plány v oblasti boja proti terorizmu nesmú ohroziť schopnosť humanitárnych aktérov poskytovať pomoc; upozorňuje, že na to, aby bolo možné získať prístup k obyvateľom, ktorí potrebujú pomoc, humanitárna pomoc musí byť nielen neutrálna, ale musí byť takto aj vnímaná; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade AKT, Africkej únii a generálnemu tajomníkovi OSN. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 20. júna 2018 v Bruseli (Belgicko).

(2)  Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6.

---

| 15.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 415/22

---

UZNESENIE (1)

o humanitárnej kríze v Južnom Sudáne

(2018/C 415/05)

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli (Belgicko) od 18. do 20. júna 2018,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na záverečnú správu z 12. apríla 2018 o Južnom Sudáne, ktorú predložil panel odborníkov Bezpečnostnej rady OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu z 12. apríla 2018 o Južnom Sudáne, ktorú predložil panel odborníkov Bezpečnostnej rady OSN,

| — | so zreteľom na komuniké z 26. marca 2018 zo 61. mimoriadneho zasadnutia Rady ministrov Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD) o situácii v Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké z 26. marca 2018 zo 61. mimoriadneho zasadnutia Rady ministrov Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD) o situácii v Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN o Južnom Sudáne č. 2406 (2018), ako aj na všetky predchádzajúce rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN o Južnom Sudáne č. 2406 (2018), ako aj na všetky predchádzajúce rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na vyhlásenie trojky (USA, Spojené kráľovstvo a Nórsko) a EÚ z 8. mája 2017 o bezpečnostnej situácii v Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie trojky (USA, Spojené kráľovstvo a Nórsko) a EÚ z 8. mája 2017 o bezpečnostnej situácii v Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na závery Rady Európskej únie zo 16. apríla 2018 o Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady Európskej únie zo 16. apríla 2018 o Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na vyhlásenia predsedu Bezpečnostnej rady OSN z 23. marca 2017 a zo 14. decembra 2017 o Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia predsedu Bezpečnostnej rady OSN z 23. marca 2017 a zo 14. decembra 2017 o Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na spoločné tlačové vyhlásenie Africkej únie (AÚ), IGAD a OSN z 29. januára 2017 o Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné tlačové vyhlásenie Africkej únie (AÚ), IGAD a OSN z 29. januára 2017 o Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o Južnom Sudáne (2017/2683 (RSP)), ako aj na všetky predchádzajúce uznesenia Európskeho parlamentu o Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o Južnom Sudáne (2017/2683 (RSP)), ako aj na všetky predchádzajúce uznesenia Európskeho parlamentu o Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na podpísanie dohody o zastavení násilností, ochrane civilistov a prístupe humanitárnej pomoci (CoHA) 21. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na podpísanie dohody o zastavení násilností, ochrane civilistov a prístupe humanitárnej pomoci (CoHA) 21. decembra 2017,

| — | so zreteľom na Dohodu o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) úradu IGAD zo 17. augusta 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) úradu IGAD zo 17. augusta 2015,

| — | so zreteľom na globálnu správu o potravinových krízach z roku 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu správu o potravinových krízach z roku 2018,

| — | so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov,

| — | so zreteľom na Zmluvu o obchodovaní so zbraňami, ktorou sa upravuje medzinárodný obchod s konvenčnými zbraňami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o obchodovaní so zbraňami, ktorou sa upravuje medzinárodný obchod s konvenčnými zbraňami,

| A. | keďže od decembra 2013 sa Južný Sudán nachádza v stave občianskej vojny medzi ozbrojenými silami, ktoré sú lojálne prezidentovi Salvovi Kiirovi, a povstalcami pod vedením bývalého viceprezidenta Rieka Machara; |
| --- | --- |

A.

keďže od decembra 2013 sa Južný Sudán nachádza v stave občianskej vojny medzi ozbrojenými silami, ktoré sú lojálne prezidentovi Salvovi Kiirovi, a povstalcami pod vedením bývalého viceprezidenta Rieka Machara;

| B. | keďže všetky strany konfliktu pokračujú v bojoch, čím porušujú Dohodu o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) podpísanú v auguste 2015, keďže naďalej dochádza k úplnému nerešpektovaniu medzinárodných ľudských práv a humanitárneho práva a nedostatočnej zodpovednosti za porušovania a zneužívania, ku ktorým dochádza v konflikte, a to aj pokiaľ ide o vojnové zločiny, a keďže tento konflikt čoraz viac prerastá do otvorenej etnickej vojny; |
| --- | --- |

B.

keďže všetky strany konfliktu pokračujú v bojoch, čím porušujú Dohodu o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) podpísanú v auguste 2015, keďže naďalej dochádza k úplnému nerešpektovaniu medzinárodných ľudských práv a humanitárneho práva a nedostatočnej zodpovednosti za porušovania a zneužívania, ku ktorým dochádza v konflikte, a to aj pokiaľ ide o vojnové zločiny, a keďže tento konflikt čoraz viac prerastá do otvorenej etnickej vojny;

| C. | keďže pokusy o obnovenie mierovej dohody z roku 2015 viedli v decembri 2017 k dohode o zastavení násilností, ochrane civilného obyvateľstva a prístupe humanitárnej pomoci (CoHA) sprostredkovanej úradom IGAD, ale keďže porušovanie prímeria bolo spáchané všetkými stranami; |
| --- | --- |

C.

keďže pokusy o obnovenie mierovej dohody z roku 2015 viedli v decembri 2017 k dohode o zastavení násilností, ochrane civilného obyvateľstva a prístupe humanitárnej pomoci (CoHA) sprostredkovanej úradom IGAD, ale keďže porušovanie prímeria bolo spáchané všetkými stranami;

| D. | keďže podľa OSN bude v roku 2018 potrebovať humanitárnu pomoc 7 miliónov občanov Južného Sudánu; keďže varovania pred hladomorom pretrvávajú od začiatku roka 2017, pričom až 2,4 milióna ľudí je ohrozených hladom, viac ako 260 000 detí je vážne podvyživených a počet ľudí, ktorí čelia vážnej potravinovej neistote, dosahuje v roku 2018 7,1 milióna; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa OSN bude v roku 2018 potrebovať humanitárnu pomoc 7 miliónov občanov Južného Sudánu; keďže varovania pred hladomorom pretrvávajú od začiatku roka 2017, pričom až 2,4 milióna ľudí je ohrozených hladom, viac ako 260 000 detí je vážne podvyživených a počet ľudí, ktorí čelia vážnej potravinovej neistote, dosahuje v roku 2018 7,1 milióna;

| E. | keďže zhoršovanie potravinovej neistoty je primárne spôsobené pokračujúcimi konfliktmi a vysídľovaním, ktoré prispeli k zníženému objemu rastlinnej výroby; keďže sa usudzuje, že hladomor je v plnej miere spôsobený človekom a je výsledkom vojnovej taktiky, ako sa zdôrazňuje v správe OSN; |
| --- | --- |

E.

keďže zhoršovanie potravinovej neistoty je primárne spôsobené pokračujúcimi konfliktmi a vysídľovaním, ktoré prispeli k zníženému objemu rastlinnej výroby; keďže sa usudzuje, že hladomor je v plnej miere spôsobený človekom a je výsledkom vojnovej taktiky, ako sa zdôrazňuje v správe OSN;

| F. | keďže v dôsledku konfliktu je v susedných krajinách v súčasnosti viac ako 2,4 milióna utečencov z Južného Sudánu a ďalšie 2 milióny osôb je vnútorne vysídlených, pričom 85 % sú podľa odhadov deti a ženy; |
| --- | --- |

F.

keďže v dôsledku konfliktu je v susedných krajinách v súčasnosti viac ako 2,4 milióna utečencov z Južného Sudánu a ďalšie 2 milióny osôb je vnútorne vysídlených, pričom 85 % sú podľa odhadov deti a ženy;

| G. | keďže v misii OSN v Južnom Sudáne (UNMISS) je v súčasnosti nasadených viac ako 14 000 vojakov, policajných príslušníkov, bezpečnostných a civilných zamestnancov; keďže od februára 2018 UNMISS chránila v táboroch na ochranu obyvateľstva 204 247 vnútorne vysídlených osôb; |
| --- | --- |

G.

keďže v misii OSN v Južnom Sudáne (UNMISS) je v súčasnosti nasadených viac ako 14 000 vojakov, policajných príslušníkov, bezpečnostných a civilných zamestnancov; keďže od februára 2018 UNMISS chránila v táboroch na ochranu obyvateľstva 204 247 vnútorne vysídlených osôb;

| H. | keďže podľa Úradu Organizácie Spojených národov pre koordináciu humanitárnych záležitostí funguje v dôsledku konfliktu v Južnom Sudáne len 22 % zdravotníckych zariadení; keďže cholera, malária a iné choroby už spôsobili smrť mnohých ľudí v dôsledku extrémnej chudoby a nedostatočného prístupu k zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

H.

keďže podľa Úradu Organizácie Spojených národov pre koordináciu humanitárnych záležitostí funguje v dôsledku konfliktu v Južnom Sudáne len 22 % zdravotníckych zariadení; keďže cholera, malária a iné choroby už spôsobili smrť mnohých ľudí v dôsledku extrémnej chudoby a nedostatočného prístupu k zdravotnej starostlivosti;

| I. | keďže všetky strany konfliktu sa pokúsili narušiť distribúciu humanitárnej pomoci a vyrubiť dane a poplatky humanitárnym partnerom, čo vedie k tomu, že ich operácie sú obmedzované a podporuje sa tým vojnový stav; keďže od roku 2013 bolo zabitých najmenej 101 humanitárnych pracovníkov; |
| --- | --- |

I.

keďže všetky strany konfliktu sa pokúsili narušiť distribúciu humanitárnej pomoci a vyrubiť dane a poplatky humanitárnym partnerom, čo vedie k tomu, že ich operácie sú obmedzované a podporuje sa tým vojnový stav; keďže od roku 2013 bolo zabitých najmenej 101 humanitárnych pracovníkov;

| J. | keďže napriek týmto ťažkostiam sa v roku 2017 humanitárna pomoc dostala k približne 5,4 milióna osôb v porovnaní s cieľom 6,2 milióna osôb, ktoré podľa všetkého potrebujú pomoc, najmä prostredníctvom prítomnosti misie Organizácie Spojených národov v Južnom Sudáne; |
| --- | --- |

J.

keďže napriek týmto ťažkostiam sa v roku 2017 humanitárna pomoc dostala k približne 5,4 milióna osôb v porovnaní s cieľom 6,2 milióna osôb, ktoré podľa všetkého potrebujú pomoc, najmä prostredníctvom prítomnosti misie Organizácie Spojených národov v Južnom Sudáne;

| K. | keďže konflikt má najväčší vplyv na ženy a deti; keďže všetky strany používajú ako vojnovú zbraň znásilnenia a sexuálne násilie; keďže 70 % detí nenavštevuje školu; keďže počet únosov detí ozbrojenými skupinami sa zvyšuje; keďže podľa odhadov bolo 19 000 detí, najmä chlapcov, zverbovaných za vojakov alebo využitých na tento účel ozbrojenými silami a skupinami v krajine; |
| --- | --- |

K.

keďže konflikt má najväčší vplyv na ženy a deti; keďže všetky strany používajú ako vojnovú zbraň znásilnenia a sexuálne násilie; keďže 70 % detí nenavštevuje školu; keďže počet únosov detí ozbrojenými skupinami sa zvyšuje; keďže podľa odhadov bolo 19 000 detí, najmä chlapcov, zverbovaných za vojakov alebo využitých na tento účel ozbrojenými silami a skupinami v krajine;

| L. | keďže v Južnom Sudáne je chronický nedostatok zastúpenia žien, pričom ženy nemajú v mierových rozhovoroch žiadnu úlohu; |
| --- | --- |

L.

keďže v Južnom Sudáne je chronický nedostatok zastúpenia žien, pričom ženy nemajú v mierových rozhovoroch žiadnu úlohu;

| M. | keďže EÚ a jej členské štáty prispeli k financovaniu humanitárnej pomoci v Južnom Sudáne v miere viac ako 43 %; keďže Komisia v roku 2017 mobilizovala 248 miliónov EUR na riešenie krízy v Južnom Sudáne a susedných krajinách azylu; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ a jej členské štáty prispeli k financovaniu humanitárnej pomoci v Južnom Sudáne v miere viac ako 43 %; keďže Komisia v roku 2017 mobilizovala 248 miliónov EUR na riešenie krízy v Južnom Sudáne a susedných krajinách azylu;

| N. | keďže mierový nástroj pre Afriku financovaný z ERF predstavuje hlavný zdroj financovania na podporu úsilia Africkej únie a afrických regionálnych hospodárskych spoločenstiev v oblasti mieru a bezpečnosti; |
| --- | --- |

N.

keďže mierový nástroj pre Afriku financovaný z ERF predstavuje hlavný zdroj financovania na podporu úsilia Africkej únie a afrických regionálnych hospodárskych spoločenstiev v oblasti mieru a bezpečnosti;

| O. | keďže Bezpečnostná rada OSN neuvalila zbrojné embargo; keďže EÚ uvalila takéto embargo v roku 2011; keďže sprostredkovatelia v členských štátoch EÚ a v tretích krajinách vrátane štátom vlastnených podnikov dodali do konfliktu vrtuľníky, guľomety, mínomety a iné zbrane v rozpore s embargom EÚ a so Zmluvou o obchodovaní so zbraňami, čím sa predlžuje vojna a zvyšuje sa jej ničivosť; |
| --- | --- |

O.

keďže Bezpečnostná rada OSN neuvalila zbrojné embargo; keďže EÚ uvalila takéto embargo v roku 2011; keďže sprostredkovatelia v členských štátoch EÚ a v tretích krajinách vrátane štátom vlastnených podnikov dodali do konfliktu vrtuľníky, guľomety, mínomety a iné zbrane v rozpore s embargom EÚ a so Zmluvou o obchodovaní so zbraňami, čím sa predlžuje vojna a zvyšuje sa jej ničivosť;

| P. | keďže Južný Sudán neratifikoval revidovanú Dohodu z Cotonou; |
| --- | --- |

P.

keďže Južný Sudán neratifikoval revidovanú Dohodu z Cotonou;

| 1. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad pokračujúcim konfliktom a zhoršujúcou sa humanitárnou situáciou v Južnom Sudáne; vyzýva všetky strany, aby okamžite ukončili násilnosti, dodržali svoje záväzky v rámci ARC a CoHA a obnovili svoj dialóg o národnom zmierovacom postupe; trvá na tom, že tento konflikt nemožno vyriešiť vojenskou silou; |
| --- | --- |

1.

| 2. | trvá na tom, že na to, aby bol proces národného dialógu zmysluplný a inkluzívny, mal by mať neutrálne vedenie, mali by sa doň začleniť opozičné skupiny, mali by v ňom byť zastúpené ženy a občania Južného Sudánu mimo krajiny; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že AÚ podporená EÚ a jej členskými štátmi musí prevziať aktívnu úlohu pri sprostredkovaní politického riešenia na dosiahnutie trvalého mieru v Južnom Sudáne, a to aj prostredníctvom vyčlenenia väčšieho množstva zdrojov, ktoré by dostal vyslanec Africkej únie pre Južný Sudán; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zvýšili nevojenskú humanitárnu podporu, pričom hlavnou prioritou je odpovedať na výzvu OSN na financovanie a zastaviť potravinovú neistotu v súlade s opatreniami OSN a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta nedávny pokrok pri vytváraní hybridného súdu pre Južný Sudán a pripomína, že je to základná súčasť mierovej dohody z roku 2016 a nevyhnutná súčasť postavenia vojnových zločincov pred súd; vyzýva AÚ, aby s podporou OSN a EÚ dokončila svoje zriadenie, pričom najnaliehavejšou prioritou je vytvorenie vyšetrovacieho orgánu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odsudzuje porušovanie ľudských práv, ktoré spáchali všetky strany konfliktu, vrátane zabíjania a mučenia, znásilňovania a iných činov sexuálneho násilia, ako aj únosov detí, útokov na školy, náboru a zneužívania detí; zdôrazňuje, že nábor detí stranami konfliktu a znásilňovanie ako vojnová zbraň predstavujú vojnové zločiny, ktoré možno trestať podľa medzinárodného práva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie prínos susedných krajín pri poskytovaní humanitárnych koridorov; naliehavo žiada, aby sa v súlade s medzinárodným humanitárnym právom poskytoval voľný, bezpečný a neobmedzovaný prístup do všetkých oblastí, čo je nevyhnutné na zabránenie opätovnému výskytu hladomoru v roku 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odsudzuje všetky útoky na humanitárnych pracovníkov a zariadenia a vyzýva všetky strany konfliktu v Južnom Sudáne, aby zabezpečili bezpečné a chránené prostredie umožňujúce poskytovanie humanitárnej pomoci; požaduje silné kolektívne kroky zo strany všetkých darcov, agentúr OSN a mimovládnych organizácií na účely systematickejšej a ráznejšej reakcie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva orgány na zabezpečenie toho, aby každý návrat či premiestnenie vnútorne vysídlených osôb prebiehal bezpečným a dôstojným spôsobom; požaduje použitie cielených sankcií proti všetkým kľúčovým politickým alebo vojenským predstaviteľom vo vláde alebo v opozícii, ktorí sa dopúšťajú porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta rozhodnutie 61. Rady ministrov IGAD z 26. marca 2018 o prijatí cielených sankcií voči jednotlivým porušovateľom CoHA a vyzýva AÚ, aby vykonala toto rozhodnutie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že všetky pokusy o zavedenie embarga Bezpečnostnej rady OSN na presun zbraní do Južného Sudánu zlyhali; vyzýva všetkých členov Bezpečnostnej rady, aby podporili takýto zákaz; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva EÚ, aby naďalej uplatňovala svoje autonómne zbrojné embargo proti Južnému Sudánu; vyjadruje poľutovanie nad akýmkoľvek sprostredkovaním alebo presunom zbraní a technológií bojujúcim stranám v Južnom Sudáne vykonávaných na území EÚ alebo jej partnerov; naliehavo vyzýva členské štáty, aby vyšetrili všetky takéto obvinenia a primerane potrestali zodpovedné osoby; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta rozhodnutie Bezpečnostnej rady OSN posilniť mandát UNMISS a zvýšiť maximálny počet zamestnancov a zdrojov, ktoré má k dispozícii, vrátane regionálnych policajných síl; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a členské štáty EÚ, aby zintenzívnili svoje úsilie v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky/spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SZBP/SBOP) a skupiny IGAD+ s cieľom dosiahnuť riešenie konfliktu, a to vrátane posilnenia kapacity UNMISS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dôrazne odsudzuje vysokú mieru korupcie a nezákonných finančných tokov, ktorými sa podporuje konflikt; vyzýva sudánske orgány, aby podnikli kroky na zvýšenie finančnej zodpovednosti a transparentnosti, najmä v ropnom odvetví, dodržiavanie medzinárodných finančných štandardov a zodpovednú spoluprácu s regionálnym a medzinárodným finančným sektorom, a nabáda Južný Sudán, aby sa pripojil k Skupine východnej a južnej Afriky pre boj proti praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov a predsedovi Valného zhromaždenia, Africkej únii, Rade AKT – EÚ a vláde Južného Sudánu. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 20. júna 2018 v Bruseli (Belgicko).

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane

35. zasadnutie dňa 18. – 20. júna 2018 Brusel (Belgicko)

| 15.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 415/26

---

Odpovede Komisie na písomné otázky

(2018/C 415/06)

K otázkam 1 až 11

OTÁZKA č. 2/COM 1

Michely Giuffridovej

Vec: Vzťahy AKT – EÚ

Naše partnerstvo je pevné a je základom pre rast AKT aj krajín EÚ. Chcela by som však zopakovať, že náš vzťah je zameraný predovšetkým na hospodársky aspekt. Citlivé problémy, napríklad dodržiavanie ľudských práv, právny štát, demokracia, riadenie migračných tokov, udržateľný rast a boj proti chudobe, sa často považujú za menej dôležité než hospodárske témy.

Zváži teda Komisia potrebu širšej dohody, ktorá nebude zameraná len na hospodársky rast, ale pripíše uvedeným prvkom väčšiu dôležitosť v súlade so zásadou podmienenosti?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 2/COM 1

Nová dohoda je zamýšľaná ako komplexná dohoda, ktorá sa vzťahuje na niekoľko aspektov vzťahov medzi EÚ a 79 krajinami AKT, pričom hospodársky rozmer je jedným z nich.

Problémy súvisiace s ľudskými právami, základnými slobodami, demokraciou, právnym štátom a dobrou správou vecí verejných, ako aj migráciou a mobilitou budú aj naďalej zastávať ústredné miesto v rámci partnerstva, ako na to poukazuje mandát EÚ na rokovanie, v rámci ktorého sa uvádzajú ako strategické priority.

Podľa nášho názoru by dohoda mala obsahovať ustanovenia, v ktorých zmluvné strany potvrdia svoj záväzok podporovať, chrániť a dodržiavať ľudské práva a základné slobody, ktoré sú univerzálne a nedeliteľné, a tiež podporovať hodnoty, ako sú demokracia, dobrá správa vecí verejných, právny štát, a zásady, ako sú zákaz diskriminácie, rovnosť a solidarita. Strany sa ďalej zaviažu k tomu, aby z migrácie a mobility urobili príležitosti a spoločne riešili výzvy v tejto oblasti.

OTÁZKA č. 3/COM 2

Sabine Lösingovej

Vec: Budúce zriadenie a vykonávanie dohôd o hospodárskom partnerstve

Dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú ústredným prvkom Dohody z Cotonou medzi EÚ a štátmi AKT. Podmienky DHP sa však odkláňajú od záujmov EÚ a často škodia hospodárstvam partnerských krajín. Na podporenie udržateľného rozvoja sú nevyhnutné spravodlivé obchodné podmienky, ktoré uľahčia vznik miestnych dodávateľských reťazcov, ktoré v krajinách AKT vytvárajú pridanú hodnotu. Liberalizáciou obchodu sa historicky žiadna krajina nevyvinula do podoby, ktorú požaduje EÚ.

Pokúsi sa Komisia zrevidovať rámec pre navrhnutie a vykonanie DHP tak, aby krajinám AKT zaručila spravodlivé obchodné podmienky?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 3/COM 2

V Dohode z Cotonou sa stanovujú všeobecné ciele odstrániť chudobu a zabezpečiť udržateľný rozvoj a základné prvky demokracie, ľudských práv a právneho štátu. V rámci Dohody z Cotonou sa stanovuje aj rozvojová spolupráca vrátane pomoci obchodu. Komisia navrhla, aby tieto prvky aj naďalej tvorili rámec dohôd o hospodárskom partnerstve.

Komisia sa snaží docieliť podporu dodávateľskej kapacity a pridávania hodnoty v krajinách a regiónoch AKT. Dohody o hospodárskom partnerstve k tomu prispievajú vytváraním obchodných a investičných príležitostí, flexibilných pravidiel pôvodu a cielenej podpory rozvoja. Aj keď sa v obchodných dohodách podarí nastaviť správne stimuly, samotné nedokážu produkovať hospodársku činnosť. Preto sa v súlade s novým Európskym konsenzom o rozvoji a aktualizovanou stratégiou EÚ pre pomoc obchodu komplexné prístupy k udržateľnému investovaniu a vytváraniu pracovných miest navrhujú na úrovniach krajiny a regiónu.

Komisia monitoruje vykonávanie dohôd o hospodárskom partnerstve, aby zistila, ako sa tieto ciele plnia. Podobne existujú aj ustanovenia na pravidelné revidovanie dohôd o hospodárskom partnerstve, aby sa preskúmalo ich vykonávanie. Vykonávajú sa s našimi partnerskými krajinami, pričom sa zapájajú aj zainteresované strany.

OTÁZKA č. 7/COM 3

Joa Leinena

Vec: Čínska iniciatíva „Jedno pásmo, jedna cesta“ a vzťahy AKT – EÚ

Keďže sa už jasnejšie črtá tvar a ciele čínskej iniciatívy „Jedno pásmo, jedna cesta“, Európska komisia v reakcii na to vyvíja stratégiu prepojenosti s Áziou.

Keďže čínska iniciatíva je jasne zacielená na africké krajiny a ovplyvní teda vzťahy AKT – EÚ, plánuje Komisia podobnú stratégiu zacielenú na Afriku? Ak áno, aké sú jej ciele?

Ak nie, aké kroky sa prijmú, aby sa zmiernili alebo využili vplyvy čínskej iniciatívy na príslušné krajiny?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 7/COM 3

V globálnej stratégii EÚ (1) sa uznáva rastúci hospodársky význam Ázie a vyzýva sa v nej k jednotnému prístupu k prepájaniu Číny smerom na západ.

Európska únia pracuje na vytvorení stratégie v rámci EÚ, ktorou sa prepojí Európa s Áziou, najskôr spoločným oznámením, po ktorom by mali nasledovať závery Rady.

V stratégii sa načrtne európska vízia prepojenosti a partnerstva s regiónom od regulácie po politický dialóg a od technickej po finančnú pomoc v oblastiach dopravy, elektrickej rozvodnej siete, digitálnych spojení a medziľudských výmen. O udržateľnú prepojenosť sa usiluje tým, že krajinám pomáha splniť ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a ciele Parížskej dohody o zmene klímy.

Na dosiahnutie týchto cieľov budú zavedené finančné mechanizmy, ktoré budú kombináciou politického dialógu, verejných finančných stimulov a mobilizácie súkromného kapitálu.

Geograficky bude spoločné oznámenie zamerané na Európu a Áziu, ale bude mať vplyv na širší svet: lepšia hospodárska správa a udržateľnejšie lokálne investovanie budú mať pozitívny vplyv na celý svet.

Čínska iniciatíva Jedno pásmo, jedna cesta vzbudila v Afrike veľké očakávania ako možný odrazový mostík niekoľkých veľkých infraštrukturálnych projektov v súlade s vlastným programom Africkej únie Agenda 2063 na podporu rozvoja kontinentu.

Keďže chýba transparentný rámec a informácie súvisiace s angažovanosťou Číny v Afrike, je stále náročné ohodnotiť vplyv iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta v Afrike a zapojiť Čínu do zavedených koordinačných mechanizmov. Európska únia posilňuje svoje partnerstvá s rôznymi hráčmi, aby zlepšila prístupy k prepojenosti založené na spolupráci a poskytla nové nástroje napríklad na riešenie úverového rizika a posúdenie vplyvu investičných projektov.

Európska únia súčasne presadzuje konštruktívnu bilaterálnu spoluprácu s Čínou prostredníctvom plánovaného nadviazania dialógu o rozvojových problémoch a opätovne začala dialóg o Afrike. Umožňuje to podrobnejšie výmeny o príslušných prístupoch k rozvoju a Afrike.

OTÁZKA č. 1/COM 4

Thierryho Cornilleta

Vec: Potreba zlepšiť komunikáciu o financovaní EÚ a poskytnúť odbornú prípravu miestnym zainteresovaným stranám pri vypĺňaní žiadostí týkajúcich sa ich projektov

Pracovné dokumenty Komisie, ktoré sú súčasťou preskúmania nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti v polovici trvania, poukazujú na to, že veľká časť vyčlenených finančných prostriedkov ešte nebola vyplatená. Napriek tomu, že sa dosiahlo určité zefektívnenie, procedúry zostávajú ťažkopádne. Táto situácia môže vyústiť do straty dôveryhodnosti EÚ: naši partneri si niekedy myslia, že máme v úmysle nevyplácať vyčlenené finančné prostriedky.

Môže Komisia v ďalšom viacročnom finančnom rámci navrhnúť program komunikácie a odbornej prípravy zacielený na miestne zainteresované strany a zameraný na to, ako zostaviť žiadosti? Dostali by sa tak do lepšej pozície, z ktorej by mohli spĺňať príslušné kritériá a zvýšiť si šance na schválenie ich projektov.

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 1/COM 4

V správe Komisie o preskúmaní v polovici trvania týkajúcej sa nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti sa uznáva, že rozpočet sa vykonáva efektívne. Ako sa uvádza predovšetkým v pracovnom dokumente útvarov Komisie o Európskom rozvojovom fonde (ERF), jeho vykonávanie sa považuje za efektívne, pričom z rozpočtu sa vyčlenilo 50 % finančných prostriedkov, 31 % sa zazmluvnilo a 13 % sa vyplatilo (od júna 2017) a vzhľadom na fakt, že 11. ERF sa dostal do plnej prevádzky až koncom roka 2016.

V rámci tematického programu nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) pre organizácie občianskej spoločnosti delegácie EÚ často organizujú informačné zasadnutia miestnych subjektov na základnej úrovni o relevantných výzvach na predkladanie návrhov, ich cieľoch a požiadavkách týkajúcich sa predkladania.

Dopĺňa sa to prispôsobenými osobitnými školeniami. Európska únia má v úmysle v tomto úsilí ďalej pokračovať v období 2018/2020.

DEVCO Academy (2) od 16. apríla 2018 okrem toho poskytuje bezplatný prístup k online školeniam o medzinárodnej spolupráci a rozvoji vrátane kurzov o finančnom a zmluvnom manažmente.

Pokiaľ ide o ďalší viacročný finančný rámec (VFR), Komisia si všíma vyslovené odporúčania, bude o nich uvažovať a navrhne najefektívnejšie spôsoby, ako zlepšiť dosah, informácie a činnosti odborného vzdelávania určené miestnym subjektom v partnerských krajinách.

OTÁZKA č. 4/COM 5

Nathalie Griesbeckovej

Vec: Stabilizácia a rozvoj regiónu Sahel

Na konferencii na vysokej úrovni o Saheli, ktorá sa konala 23. februára 2018 v Bruseli, sa vyčlenilo 414 miliónov EUR na pomoc spoločnej skupine G5 Sahel. Skupina G5 sa zaviazala priniesť do regiónu stabilitu bojom proti terorizmu a organizovanému zločinu.

Ako môžeme zabezpečiť, že táto finančná pomoc neprispeje len k bezpečnosti regiónu, ale aj k udržateľnému rozvoju Sahelu, ktorý je živnou pôdou pre rast násilných extrémistických ideológií?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 4/COM 5

Európska únia sa v regióne Sahel angažuje už teraz, pričom sa zameriava predovšetkým na zraniteľné a cezhraničné oblasti. Celková rozvojová pomoc EÚ, ktorá sa poskytla krajinám G5 Sahel, má výšku 3,8 miliardy EUR (2014 – 2020) vrátane 1,7 miliardy EUR z rozpočtovej podpory. Rozvojová pomoc EÚ a jej členských štátov určená pre tento región má výšku 8 miliárd EUR.

Bezpečnostná situácia v regióne Sahel sa aj naďalej zhoršuje, ako sme to videli nedávno 2. marca pri masívnom teroristickom útoku v centre Ouagadougou a nepretržitých útokoch na obranné a bezpečnostné sily v oblasti hraníc medzi krajinami Burkina Faso, Mali a Niger a na operáciu Barkhane a MINUSMA (viacrozmerná integrovaná stabilizačná misia OSN v Mali). Vo veľkých oblastiach stredného a severného Mali, ako aj na severe Burkina Faso štátna moc stále nemá dosah. Miestne obyvateľstvo nemá prístup k základným sociálnym službám. Základné príčiny nestability, hlavne slabé politické a finančné riadenie a riadenie vnútornej bezpečnosti tento trend aj naďalej podporujú.

Európska únia za posledné roky vytvorila komplexný prístup a následne integrovaný prístup, keď skombinovala bezpečnostné a rozvojové aspekty, aby pomohla v boji proti týmto problémom. V rámci stratégie EÚ pre Sahel a jej regionálneho akčného plánu bol Sahel skutočne testovacím prostredím na rozvoj integrovaných politík a stratégií Európskej únie, v ktorých sa používali nástroje a opatrenia v celej škále diplomacie, rozvoja, stabilizácie, humanitárnej pomoci a bezpečnostnej politiky.

Európsku úniu veľmi teší výsledok konferencie o Saheli, ktorá sa konala 23. februára 2018 v Bruseli. Konferencia predstavuje míľnik pokiaľ ide o naše integrované úsilie mobilizovať podporu do Sahelu, keďže sa pracovnej skupine G5 Sahel prisľúbilo spolu 414 miliónov EUR. Európska únia poskytla na podporu pracovnej skupiny G5 Sahel 100 miliónov EUR z mierového nástroja pre Afriku.

Na zabezpečenie dlhodobej stabilizácie a udržateľného rozvoja regiónu je cieľom EÚ doplniť bezpečnostné opatrenia aj o neustále rozvojové úsilie pre návrat k právnemu štátu a základným sociálnym službám, najmä v citlivých oblastiach.

OTÁZKA č. 9/COM 6

Alphu Ousmana (Burkina Faso)

Vec: Budúcnosť ERF

V súčasnosti sa pripravujú tri konkrétne memorandá o porozumení s krajinami AKT. Čo sa však stane s Európskym rozvojovým fondom (ERF)?

Prístup Európskej únie vzbudzuje tri obavy:

| 1. | Kde budú regionálne indikatívne programy založené a ako sa budú spravovať? |
| --- | --- |

1.

Kde budú regionálne indikatívne programy založené a ako sa budú spravovať?

| 2. | Existuje regionálny indikatívny program spravovaný Africkou úniou v prospech všetkých krajín alebo si každý región ponechá svoj vlastný regionálny indikatívny program? |
| --- | --- |

2.

Existuje regionálny indikatívny program spravovaný Africkou úniou v prospech všetkých krajín alebo si každý región ponechá svoj vlastný regionálny indikatívny program?

| 3. | Ako sa bude riadiť situácia v Maghrebe, ktorý napriek tomu, že má konkrétnu dohodu s Európskou úniou, nemá regionálny indikatívny program? |
| --- | --- |

3.

Ako sa bude riadiť situácia v Maghrebe, ktorý napriek tomu, že má konkrétnu dohodu s Európskou úniou, nemá regionálny indikatívny program?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 9/COM 6

Komisia nedávno prijala návrh viacročného finančného rámca (VFR) po roku 2020 a 14. júna vydá sektorové návrhy na vonkajšiu činnosť.

Pre externú spoluprácu vrátane rozvojovej spolupráce Európska komisia plánuje značné zjednodušenie, aby sa dosiahla súdržnosť a efektívnosť bez toho, aby sa znížil stupeň utajenia, vďaka čomu je spolupráca medzi EÚ a jej partnermi taká výnimočná: predvídateľnosť, politický charakter a úroveň financovania.

V rámci celkovej práce na zlepšovaní súdržnosti sa navrhuje, aby sa Európsky rozvojový fond (ERF) v rámci rozpočtu EÚ začlenil do širokého nástroja susedstva, rozvoja a spolupráce a kľúčové prvky by sa mali propagovať v rámci celého širokého nástroja.

Navrhovaný široký nástroj by mal dominantný geografický prvok, ktorý by bol rozdelený podľa svetových oblastí.

Financovanie regionálnych opatrení alebo toho, čo v súčasnosti poznáme ako regionálne indikatívne programy, sa bude riešiť vo fáze programovania.

Bez toho, aby boli dotknuté blížiace sa diskusie a rozhodnutia, sa regionálna integrácia a spolupráca medzi partnerskými krajinami môžu naďalej podporovať na rôznych úrovniach. V rámci subkomponentov, ktoré sa predpokladajú v budúcom nariadení, môžu byť regionálne programy navrhnuté tak, aby sa, pokiaľ je to potrebné, zároveň zabezpečila kontinentálna súdržnosť Afriky.

V rámci širokého nástroja bude Maghreb súčasťou komponentu Susedstvo. Otázka regionálneho programovania je znova primárne otázkou programovania a vymedzí sa v neskoršej fáze.

OTÁZKA č. 10/COM 7

Marlene Mizziovej

Vec: Ciele trvalo udržateľného rozvoja

Ciele trvalo udržateľného rozvoja sú ciele, na ktorých sa dohodlo 193 krajín, pričom všetky z nich sa zaviazali, že splnia 17 cieľov, na ktoré sa vzťahuje 169 čiastkových cieľov.

Môže Komisia z tohto hľadiska ozrejmiť svoje plány investovať do vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja na úrovni EÚ aj v našich partnerských krajinách?

Táto otázka je o to dôležitejšia, že tieto ciele sa netýkajú len hospodárskej politiky, ale aj problémov súvisiacich so sociálnou nerovnosťou, potrebou ekologickejšieho hospodárstva a bezpečnejšieho životného prostredia pre všetky generácie.

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 10/COM 7

Európska komisia si vybrala dvojstupňový prístup k vykonávaniu: i) zohľadnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja v európskom politickom rámci a prioritách Komisie a ii) zohľadnenie našej dlhodobej vízie a zameranie odvetvových politík po roku 2020. Dokument na rokovanie „Smerom k trvalo udržateľnej Európe do roku 2030“, ktorý nadväzuje na ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN vrátane Parížskej dohody o zmene klímy, sa očakáva v druhej polovici roku 2018. Bude tvoriť časť diskusie o budúcnosti Európy a podporí sa analýzou vzdialenosti od cieľov trvalo udržateľného rozvoja a inventarizáciou úspechov EÚ v oblasti vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Zriadila sa multilaterálna platforma, ktorá má nadväzovať a vymieňať si najlepšie postupy o vykonávaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pričom prehľad jej záväzkov a vstupov bude zahrnutý aj ako príloha.

Pokiaľ ide konkrétne o vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom rozvojovej spolupráce, EÚ a jej členské štáty sa v júni 2017 dohodli na novom Európskom konsenze o rozvoji. Európskym inštitúciám a členským štátom poskytuje nový spoločný rámec pre rozvojovú politiku, pričom sa naďalej sústreďuje na odstránenie chudoby, pričom zároveň uznáva súvislosť medzi rozvojovými politikami a humanitárnou pomocou, životným prostredím, zmenou klímy, migráciou a bezpečnostnými politikami. Úsilie bude zacielené na riešenie nerovnosti, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne. Európsky konsenzus návrhy smerníc na rokovanie o obnovenom partnerstve s krajinami AKT už oznámil Rade.

Po politických záväzkoch by mali nasledovať investície. Ciele trvalo udržateľného rozvoja v tejto súvislosti vedú zmýšľanie EÚ o ďalšom viacročnom finančnom rámci a budúce nástroje. Komisia už investuje, aby dosiahla ciele trvalo udržateľného rozvoja v partnerských krajinách prostredníctvom súboru iniciatív. V minulom roku sa začala iniciatíva Spotlight EÚ a OSN, pričom EÚ prispela 500 miliónmi EUR na odstránenie všetkých foriem násilia páchaného na ženách a dievčatách. Očakáva sa, že vonkajší investičný plán EÚ prinesie do roku 2020 investície vo výške viac než 44 miliárd EUR v partnerských krajinách, v Afrike a v susedských krajinách EÚ, pričom Európska komisia prispeje sumou 4,1 miliardy EUR. Komisia navyše prispeje 30 miliónmi EUR do nového spoločného fondu OSN v rámci Agendy 2030.

Európska komisia sa zaviazala posilniť v budúcnosti svoj politický dialóg s partnerskými krajinami založený na cieľoch trvalo udržateľného rozvoja a podporiť partnerské krajiny pri dosahovaní Agendy 2030 na vnútroštátnej úrovni vrátane zbližovania ich národných rozvojových plánov s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja.

OTÁZKA č. 6/COM 8

Catherine Bearderovej

Vec: Obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi a vzťahy AKT – EÚ

Komisia pred dvoma rokmi prijala akčný plán na boj proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi zvierat a divorastúcimi druhmi rastlín, pričom v cieli 3.2 sa žiada posilnenie globálnych partnerstiev, ktoré budú zahŕňať zdrojové, tranzitné a odbytové krajiny.

Ktoré krajiny AKT Komisia určila za prioritné krajiny, v ktorých sa má posilniť dialóg a technická spolupráca v súvislosti s obchodovaním s voľne žijúcimi druhmi?

Aké kroky sa prijali, aby sa táto téma zahrnula na stretnutiach na vysokej úrovni s regionálnymi organizáciami, ako je AÚ, SADC a EAC?

Aký pokrok sa urobil, aby sa používali obchodné nástroje, ktorými sa bude tlačiť na opatrenia proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi? Sú takéto opatrenia zahrnuté do súčasných a budúcich rokovaní o dohode o voľnom obchode medzi AKT a EÚ?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 6/COM 8

Európska únia a jej členské štáty v rámci vykonávania akčného plánu na rok 2016 proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi zvierat a divorastúcimi druhmi rastlín investujú značné zdroje do opatrení, ktorými sa posilňujú partnerstvá zahŕňajúce zdrojové, tranzitné a odbytové krajiny. V rokoch 2016 a 2017 bolo napríklad vyčlenených približne 340 miliónov EUR z vonkajšej rozvojovej spolupráce EÚ, čo priamo prispieva k dosahovaniu cieľov akčného plánu.

Keďže obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi sa vyskytuje vo všetkých krajinách AKT v podobe rôznych výrobkov (slonovina, palisander, šupinavce, korytnačky, vtáky atď.), všetky krajiny dostali konkrétnu podporu v boji proti tomuto zločinu, no priority sa zamerali na hlavné dodávateľské regióny: Madagaskar, Strednú Afriku, Východnú Afriku, Západnú Afriku a Južnú Afriku.

Pripravené programy proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi zahŕňajú podporu medzinárodných organizácií, ktoré sa špecializujú na boj proti trestnej činnosti týkajúcej sa voľne žijúcich druhov, ako je Medzinárodné konzorcium pre boj proti trestnej činnosti týkajúcej sa voľne žijúcich živočíchov a rastlín (ICCWC). Podporovanie úlohy miestnych komunít pri ochrane voľne žijúcich druhov bolo prioritou aj pre EÚ a jej členské štáty. Programy teda zahŕňajú viacerých hráčov na globálnej, regionálnej, vnútroštátnej a miestnej úrovni a týkajú sa celého spektra činností: udržateľného riadenia chránených oblastí, zlepšovania živobytia miestnych komunít hospodárskymi aktivitami a poskytovaním ekosystémových služieb (vody, energie, ekologických pracovných miest, mäsa zo zveriny atď.), rozkladania zločineckých sietí.

Európska únia bola veľmi aktívna pri spolupráci s krajinami AKT na zasadnutiach s regionálnymi aktérmi, ako sú Africká únia, Združenie krajín juhovýchodnej Ázie, Juhoafrické rozvojové spoločenstvo a Hospodárske spoločenstvo stredoafrických štátov, ale aj na fórach, ako je partnerstvo v oblasti lesov povodia rieky Kongo. Regionálne programovanie súvisiace so životným prostredím a voľne žijúcimi druhmi navyše zahŕňa partnerstvá s relevantnými regionálnymi orgánmi a ich zapojenie.

Environmentálne záruky a udržateľnosť sú neoddeliteľnou súčasťou rokovaní o dohode o obchodnom a hospodárskom partnerstve, ktoré zahŕňajú EÚ. Európska únia zabezpečuje napríklad stále väčšie zameranie na súlad s Dohovorom o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi.

OTÁZKA č. 5/COM 9

Györgyho Hölvenyiho

Vec: Úloha náboženských komunít pri zvládaní konfliktov v krajinách AKT

Náboženské komunity majú nenahraditeľný potenciál riadenia konfliktov v krajinách AKT, ktoré zasiahla kríza. Náboženské komunity a inštitúcie sú nevyhnutne zainteresovanými stranami, nielen duchovne, ale aj ako hlavný prispievateľ k spoločenskej stabilite z titulu ich líderstva a legitímnosti, ako to dokazujú nedávne príklady, ako je úloha konžskej biskupskej konferencie, ktorá je kľúčovým mediátorom v rokovaniach za politickú transformáciu v Konžskej demokratickej republike.

Ako Komisia zabezpečuje účasť náboženských komunít v úsilí o riadenie konfliktov zo strany EÚ? Ako zvažuje odporúčania pri vykonávaní vonkajšej činnosti? Budú náboženské organizácie dlhodobou súčasťou štruktúr spolupráce medzi EÚ a AKT a politického dialógu?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 5/COM 9

Náboženské komunity a náboženstvo ako také môžu zohrať dôležitú úlohu pri predchádzaní, zvládaní a riešení konfliktov. Často majú jedinečné duchovné, morálne, spoločenské a niekedy politické výhody, aby sa angažovali v mierovom procese.

Služby EHSV a Európskej komisie s nimi preto často spolupracujú, aby prispeli k úsiliu o predchádzanie, zvládanie a riešenie konfliktov.

V krajinách AKT je Komisia v kontakte s veľkým počtom rôznych organizácií, hráčov a zainteresovaných strán na podporu mediácie, pričom pracuje aj v náboženskom rozmere, napríklad so Sieťou pre náboženských a tradičných mierotvorcov, s Medzinárodným centrom kráľa Abdalláha bin Abdalazíza pre medzináboženský a medzikultúrny dialóg (KAICIID), ako aj s Organizáciou islamskej spolupráce. Sme v kontakte napríklad s komunitou Sant'Egidio v Stredoafrickej republike.

V niektorých prípadoch, napríklad v Konžskej demokratickej republike, mala konferencia biskupov veľmi dôležitú úlohu pri uzatváraní dohody, zatiaľ čo v iných prípadoch bola úloha náboženských lídrov možno prehnaná alebo dokonca sa dokonca zneužívala.

V závislosti od situácie a lokálneho kontextu Európska komisia môže podporiť účasť náboženských komunít na dialógoch a konzultáciách. Môže poskytnúť aj technickú podporu náboženským subjektom, ktoré sa zúčastňujú na mierových procesoch.

Náboženský rozmer však treba ohodnotiť prostredníctvom dôkladnej analýzy príslušných problémov a zúčastnených subjektov. Európska únia potrebuje zabezpečiť, aby hodnotenie úlohy náboženstva zahŕňalo dostatok podrobností s cieľom pochopiť komplexný vzťah medzi všetkými príčinami konfliktov a ich vyvíjajúcimi sa vzorcami. Ako sa zdôrazňuje v správe z roku 2015 osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov pre slobodu náboženského vyznania alebo viery, pre pochopenie je obzvlášť dôležitá úloha ľudských inštitúcií pri zneužívaní náboženstva na politické účely.

Prostredníctvom programu Medzikultúrny dialóg a kultúra (nástroj rozvojovej spolupráce) sa vo vybratých krajinách AKT konkrétne zlepší kultúrny pluralizmus a medzikultúrne porozumenie vrátane aspektov, ktoré súvisia s náboženstvom alebo vierou. Vybralo sa päť projektov, ktorých vykonávanie sa začalo začiatkom roka 2018 za celkovú sumu 10 miliónov EUR.

Prednosť sa dávala opatreniam, ktoré sa uskutočňujú v krajinách s citlivou situáciou alebo krajinách, do ktorých prúdia veľké počty vysídlených osôb alebo neregulárnych migrantov: vybraté návrhy sa budú realizovať v Benine, Burkine Faso, Burundi, Kamerune, na Pobreží Slonoviny, v Konžskej demokratickej republike, Egypte, Keni, Mali, Nigeri, Nigérii, Rwande, Senegale, Južnom Sudáne, Tanzánii, Togu, Ugande a Zimbabwe, v Sýrii, Iraku a Libanone.

Projekty vyrovnávajú vplyv náboženských lídrov, aby sa podporovala kultúrna rozmanitosť a rešpektovanie rovnakej dôstojnosti všetkých mužov a žien prostredníctvom medzináboženského a medzikultúrneho dialógu a spolupráce. Náboženskí lídri a komunity patria medzi cieľové skupiny opatrení na budovanie kapacity.

Prebiehajúca výzva na prekladanie návrhov v rámci európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) je navyše zacielená na zlepšovanie „vzájomného pochopenia a rešpektu medzi osobami rôznej viery alebo neveriacimi, čo má prínos pre inkluzívne komunity a spoločnosti, ktoré prijímajú rozmanitosť a potenciálne konflikty sú schopné riešiť mierovým spôsobom“. Na získanie podpory sú vhodné opatrenia občianskej spoločnosti zacielené na krajiny AKT. Projekty sa vyberú v priebehu roka 2018 (orientačná suma 5 miliónov EUR).

OTÁZKA č. 8/COM 10

Laury Ageaovej

Vec: Budúca reforma SPP a vplyv na krajiny AKT

Viaceré štúdie potvrdzujú priamy vplyv spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) EÚ na krajiny AKT. Tento vplyv, nanešťastie, nie je vždy pozitívny. Európska únia má ako najväčší dovozca poľnohospodárskych výrobkov z krajín AKT kľúčovú úlohu vo vzťahu k medzinárodnému poľnohospodárskemu trhu a globálnej potravinovej bezpečnosti. Našou kľúčovou výzvou je zosúladiť budúcu reformu SPP so záväzkami EÚ v rámci globálneho programu pre udržateľný rozvoj (ciele trvalo udržateľného rozvoja, Parížska dohoda atď.).

Aké nástroje sa plánujú v architektúre budúcej SPP na zlepšenie pozitívneho vplyvu na rozvojové krajiny a na ďalšie dodržiavanie našich záväzkov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a predovšetkým potravinovej bezpečnosti?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 8/COM 10

Novým Európskym konsenzom o rozvoji z júna 2017 sa potvrdil význam súdržnosti politík v záujme rozvoja (PCD) s cieľom dosiahnuť ciele trvalo udržateľného rozvoja.

Poľnohospodárstvo zo svojej podstaty súvisí s problémami, ako sú pracovné miesta, potraviny, ovzdušie, zmena klímy, voda, pôda a biodiverzita, a preto má v Agende 2030 významnú úlohu. Dlhá cesta za dosiahnutím cieľov trvalo udržateľného rozvoja sa ešte len začala a odvetvie poľnohospodárstva má príležitosť ukázať, že môže byť súčasťou riešenia.

Následnými reformami spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa za posledných 25 rokov postupne zvyšovalo trhové zameranie SPP (3), zatiaľ čo sa zmenšoval vplyv na životné prostredie a klímu (4). V týchto reformách sa zdôrazňovali hlavné ciele SPP, ktorými je zabezpečenie životaschopnej výroby potravín, trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi, činnosť v oblasti klímy a vyrovnaný územný rozvoj v Európskej únii.

Súčasná revízia SPP je tiež zacielená tak, aby sa ďalej prispievalo k medzinárodným záväzkom EÚ. V oznámení s názvom Budúcnosť potravín a poľnohospodárstva z novembra 2017 sa stanovili široké politické zamerania (5) vrátane medzinárodného rozmeru SPP. Ďalej sa špecifikujú v legislatívnom návrhu o spoločnej poľnohospodárskej politike po roku 2020, ktorý nedávno Komisia prijala.

Európska únia sa zreteľne zaviazala pomáhať rozvojovým krajinám začleniť ich odvetvia poľnohospodárstva do svetového obchodného systému a podielu na výhodách z globálneho hospodárstva (6). Uvedomuje si, že k tomu môže prísť, len ak budú partnerské krajiny v pozícii kormidelníka. Európska únia s viac než 60 partnerskými krajinami v súčasnosti spolupracuje na vytvorení udržateľného poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti (7). V Afrike sa zameriava na politickú podporu, podporu zodpovedných investícií vo vidieckych oblastiach a podporu poľnohospodárskeho potravinového odvetvia, a to hlavne preto, aby africkým krajinám napokon pomohla využiť potenciál ich poľnohospodárskeho odvetvia a reagovať na potreby ich občanov.

V apríli Komisia okrem toho zriadila pracovnú skupinu zloženú z odborníkov z EÚ a Afriky, ktorí majú poskytovať rady a vydávať odporúčania na posilnenie partnerstva medzi EÚ a Africkou úniou v súvislosti s potravinami a poľnohospodárstvom a na zlepšovanie úlohy EÚ pri hospodárskom rozvoji založenom na vytváraní pracovných miest v Afrike v oblastiach poľnohospodárstva, poľnohospodárskych podnikov a poľnohospodárskych odvetví.

OTÁZKA č. 11/COM 11

Neeny Gillovej

Vec: Humanitárna pomoc pre Konžskú demokratickú republiku

Humanitárna pomoc pre Konžskú demokratickú republiku bola v roku 2017 na najnižšej úrovni za posledné desaťročie.

Humanitárna pomoc tejto krajine z EÚ bola v predošlom roku o 4 milióny EUR nižšia než v roku 2016.

V októbri 2017 OSN v Konžskej demokratickej republike oficiálne vyhlásila núdzovú situáciu tretej úrovne geograficky zameranú na regióny Kasai, Tanganika a Južné Kivu.

| 1. | Aká je aktuálna globálna likvidná medzera, pokiaľ ide o humanitárnu situáciu v Konžskej demokratickej republike? |
| --- | --- |

1.

Aká je aktuálna globálna likvidná medzera, pokiaľ ide o humanitárnu situáciu v Konžskej demokratickej republike?

| 2. | Prijala Komisia od októbra 2017 opatrenia na zintenzívnenie humanitárnej pomoci Konžskej demokratickej republike? |
| --- | --- |

2.

Prijala Komisia od októbra 2017 opatrenia na zintenzívnenie humanitárnej pomoci Konžskej demokratickej republike?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 11/COM 11

Vzhľadom na zhoršujúcu sa humanitárnu situáciu v Konžskej demokratickej republike sa 13. apríla 2018 v Ženeve konala prvá medzinárodná humanitárna konferencia o Konžskej demokratickej republike. Spoluorganizátormi konferencie boli OSN, EÚ a Holandsko. Zúčastnilo sa na nej 101 delegácií vrátane 22 členských štátov. V roku 2018 to vyústilo do prísľubov a oznámenia 528,1 milióna dolárov na humanitárnu pomoc Konžskej demokratickej republike. Európska komisia v roku 2018 oznámila pomoc pre Konžskú demokratickú republiku v hodnote 77,1 milióna EUR a členské štáty EÚ oznámili ďalších 246 miliónov EUR, takže prisľúbené finančné prostriedky EÚ tvoria dve tretiny celkovej sumy.

Plán pre humanitárnu pomoc v Konžskej demokratickej republike na rok 2018 si vyžiada 1,68 miliardy USD, pričom pomoc potrebuje podľa OSN 13,1 milióna ľudí.

Núdzovú situáciu tretej úrovne – najvyššiu možnú úroveň – OSN vyhlásila 20. októbra 2017 na šesť mesiacov s geografickým zameraním na regióny Južné Kivu, Tanganika a Kasai. Stav tretej úrovne bol zrušený 20. apríla 2018, keďže podľa OSN sa do veľkej miery naplnili referenčné hodnoty efektívnej mobilizácie medzinárodnej kapacity na zvýšenie humanitárnej podpory.

Európska komisia podporuje humanitárne operácie v Konžskej demokratickej republike od roku 1994 a pokračuje v nich aj naďalej. Podporuje reakciu na základné humanitárne potreby vrátane potravinovej pomoci, výživy, zdravotných služieb, ochrany, prístrešia, vody, sanitácie a hygieny, vzdelávania v núdzových situáciách, ale aj logistiky a koordinácie humanitárnej pomoci. V roku 2018 bude táto pomoc doplnená o činnosti súvisiace s mediáciou, zmierovaním a budovaním odolnosti financované z iných nástrojov, ktoré má Európska komisia k dispozícii okrem už teraz značného rozvojového financovania Konžskej demokratickej republiky.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sk_version.pdf.

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/.

(3)  Dosiahlo sa to minimalizovaním opatrení, ktoré sa týkajú výroby a rušivých vplyvov na trh. Viac než 90 % podpory, ktorú EÚ v súčasnosti poskytuje poľnohospodárom, už nesúvisí s množstvom ani vyprodukovaným produktom, a nemá teda rušivý vplyv na trh. Trhové opatrenia sa obmedzujú len na úroveň záchrannej siete a od decembra 2015 boli zrušené vývozné náhrady.

(4)  Konkrétne nástroje SPP, ktorými sa rieši udržateľná výroba potravín, zahŕňajú povinné opatrenia (krížové plnenie, ekologizácia) a dobrovoľné opatrenia (v rámci politiky rozvoja vidieka). Podpora vyčlenená pre poľnohospodárov v EÚ teda odzrkadľuje ich úsilie a vykonávanie opatrení, ktorými sa zabezpečuje udržateľné poľnohospodárstvo.

(5)  Obsahuje aj jasné naznačenie, že budúca SPP musí významnejšie prispievať k implementácii výsledku samitu vo Valette pri riešení hlavných príčin migrácie. Mali by sa napríklad zužitkovávať vedomosti a inovácie, prehlbovať spolupráca v oblasti poľnohospodárskeho výskumu a inovácie, preskúmať odborné prípravy a výmenné projekty a posilňovať strategickú politickú spoluprácu a dialóg s Africkou úniou v otázkach spojených s poľnohospodárstvom a rozvojom vidieka.

(6)  Európska únia poskytuje bezcolný a kvótam nepodliehajúci prístup všetkým najmenej rozvinutým krajinám, pričom dohody o hospodárskom partnerstve partnerským krajinám umožňujú chrániť ich citlivé poľnohospodárske výrobky pred liberalizáciou buď ich úplným vylúčením, alebo povolením prísnych ochranných opatrení, ktoré možno použiť ako ochranu pred náhlym nárastom dovozu.

(7)  Na tento účel bola v období 2014 – 2020 vyčlenená rozvojová pomoc EÚ vo výške 8,5 miliardy EUR.

---