# Jurnalul Oficial L 196/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 196 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5028 iulie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 196

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5028 iulie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 895/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 896/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de dihidromircenol originare din India | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 897/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1623/2000 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole, în ceea ce privește mecanismele de piață | 20 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 898/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 41/2007 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru stocurile de șprot în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV | 22 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 899/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește adaptarea codurilor NC pentru anumite substanțe și mixturi care conțin substanțe ce diminuează stratul de ozon pentru a ține cont de modificările la Nomenclatura Combinată stabilite prin Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului | 24 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 900/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind invitația permanentă de participare la licitație până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008, în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb | 26 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 901/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată | 31 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 902/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată | 33 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 903/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată | 35 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 904/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată | 37 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 905/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de stabilire a prețului minim de vânzare pentru unt pentru a 68-a licitație specială lansată în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2771/1999 | 39 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 895/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 896/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de dihidromircenol originare din India

3

*

Regulamentul (CE) nr. 897/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1623/2000 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole, în ceea ce privește mecanismele de piață

20

*

Regulamentul (CE) nr. 898/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 41/2007 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru stocurile de șprot în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV

22

*

Regulamentul (CE) nr. 899/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește adaptarea codurilor NC pentru anumite substanțe și mixturi care conțin substanțe ce diminuează stratul de ozon pentru a ține cont de modificările la Nomenclatura Combinată stabilite prin Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului

24

*

Regulamentul (CE) nr. 900/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind invitația permanentă de participare la licitație până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008, în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb

26

*

Regulamentul (CE) nr. 901/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

31

*

Regulamentul (CE) nr. 902/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

33

*

Regulamentul (CE) nr. 903/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

35

*

Regulamentul (CE) nr. 904/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

37

Regulamentul (CE) nr. 905/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 de stabilire a prețului minim de vânzare pentru unt pentru a 68-a licitație specială lansată în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2771/1999

39

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/534/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 13 septembrie 2006 referitoare la practica prevăzută la articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene [Cazul nr. COMP/F/38.456 – Bitum (NL)]
  [notificată cu numărul C(2006) 4090] | 40 |
| | | 2007/535/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 27 iulie 2007 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de dihidromircenol originar din India | 45 |
| | | Banca Centrală Europeană |
| | | 2007/536/CE |
| | * | Orientarea Băncii Centrale Europene din 20 iulie 2007 de modificare a Orientării BCE/2006/28 privind gestionarea activelor din rezervele valutare ale Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale, precum și documentația juridică aferentă operațiunilor având ca obiect aceste active (BCE/2007/6) | 46 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/534/CE

*

Decizia Comisiei din 13 septembrie 2006 referitoare la practica prevăzută la articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene [Cazul nr. COMP/F/38.456 – Bitum (NL)]
  [notificată cu numărul C(2006) 4090]

[notificată cu numărul C(2006) 4090]

40

2007/535/CE

*

Decizia Comisiei din 27 iulie 2007 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de dihidromircenol originar din India

45

Banca Centrală Europeană

2007/536/CE

*

Orientarea Băncii Centrale Europene din 20 iulie 2007 de modificare a Orientării BCE/2006/28 privind gestionarea activelor din rezervele valutare ale Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale, precum și documentația juridică aferentă operațiunilor având ca obiect aceste active (BCE/2007/6)

(BCE/2007/6)

46

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | | 2007/537/PESC |
| | * | Decizia DARFUR/6/2007 a Comitetului politic și de securitate din 18 iulie 2007 de numire a unui consilier militar al reprezentantului special al Uniunii Europene pentru Sudan | 48 |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE |
| | | 2007/538/CE |
| | * | Decizia Consiliului de administrație al Europol din 18 iulie 2007 privind aprobarea condițiilor și procedurilor stabilite de Europol de modificare a sumelor menționate în apendicele la Decizia Consiliului de administrație al Europol din 16 noiembrie 1999 privind taxele aplicabile salariilor și indemnizațiilor plătite personalului Europol în beneficiul Europol | 49 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

2007/537/PESC

*

Decizia DARFUR/6/2007 a Comitetului politic și de securitate din 18 iulie 2007 de numire a unui consilier militar al reprezentantului special al Uniunii Europene pentru Sudan

48

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE

2007/538/CE

*

Decizia Consiliului de administrație al Europol din 18 iulie 2007 privind aprobarea condițiilor și procedurilor stabilite de Europol de modificare a sumelor menționate în apendicele la Decizia Consiliului de administrație al Europol din 16 noiembrie 1999 privind taxele aplicabile salariilor și indemnizațiilor plătite personalului Europol în beneficiul Europol

49

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 895/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 28 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 756/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 41).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 27 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 124,3 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,0 |
| UY | 54,4 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,8 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 160,0 |
| MA | 144,4 |
| TR | 178,8 |
| ZZ | 161,1 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| AU | 160,4 |
| BR | 89,4 |
| CL | 98,7 |
| CN | 100,6 |
| NZ | 105,2 |
| US | 106,2 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0808 20 50 | AR | 84,6 |
| CL | 76,9 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 117,4 |
| ZZ | 99,3 |
| 0809 10 00 | TR | 172,4 |
| ZZ | 172,4 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 283,0 |
| US | 326,2 |
| ZZ | 311,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 155,2 |
| ZZ | 155,2 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

124,3

ZZ

124,3

0709 90 70

TR

87,5

ZZ

87,5

0805 50 10

AR

62,0

UY

54,4

ZA

60,1

ZZ

58,8

0806 10 10

BR

161,0

EG

160,0

MA

144,4

TR

178,8

ZZ

161,1

0808 10 80

AR

94,8

AU

160,4

BR

89,4

CL

98,7

CN

100,6

NZ

105,2

US

106,2

ZA

101,5

ZZ

107,1

0808 20 50

AR

84,6

CL

76,9

NZ

80,2

TR

137,4

ZA

117,4

ZZ

99,3

0809 10 00

TR

172,4

ZZ

172,4

0809 20 95

CA

324,1

TR

283,0

US

326,2

ZZ

311,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

155,2

ZZ

155,2

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 896/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de dihidromircenol originare din India

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea procedurii

| (1) | La 11 noiembrie 2006, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „aviz de inițiere”) inițierea procedurii antidumping cu privire la importurile în Comunitate de dihidromircenol originare din India. |
| --- | --- |

(1)

La 11 noiembrie 2006, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „aviz de inițiere”) inițierea procedurii antidumping cu privire la importurile în Comunitate de dihidromircenol originare din India.

| (2) | Procedura antidumping a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 29 septembrie 2006 de către următorii producători comunitari: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. și Sensient Fragrances S.A. (denumiți în continuare „reclamanți”), care reprezintă un procent semnificativ, în acest caz peste 25 %, din totalul producției comunitare de dihidromircenol. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antidumping a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 29 septembrie 2006 de către următorii producători comunitari: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. și Sensient Fragrances S.A. (denumiți în continuare „reclamanți”), care reprezintă un procent semnificativ, în acest caz peste 25 %, din totalul producției comunitare de dihidromircenol. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

1.2.   Părțile în cauză și vizitele de verificare

| (3) | Comisia a informat în mod oficial reclamanții, alți producători cunoscuți în Comunitate, producătorii-exportatori din India și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și asociațiile acestora și reprezentanții Indiei cu privire la inițierea anchetei. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat în mod oficial reclamanții, alți producători cunoscuți în Comunitate, producătorii-exportatori din India și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și asociațiile acestora și reprezentanții Indiei cu privire la inițierea anchetei. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (4) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din India și de importatori către Comunitate, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în cazul afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din India și toți importatorii către Comunitate au fost rugați să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006. Cu toate acestea, numai doi producători-exportatori din India și doi importatori de produs în cauză către Comunitate au reacționat și au furnizat informațiile solicitate necesare eșantionării în termenele stabilite în avizul de inițiere. În consecință, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din India și de importatori către Comunitate, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în cazul afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din India și toți importatorii către Comunitate au fost rugați să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006. Cu toate acestea, numai doi producători-exportatori din India și doi importatori de produs în cauză către Comunitate au reacționat și au furnizat informațiile solicitate necesare eșantionării în termenele stabilite în avizul de inițiere. În consecință, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară.

| (5) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte părți care au solicitat acest lucru în termenele fixate în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte părți care au solicitat acest lucru în termenele fixate în avizul de inițiere.

| (6) | S-au primit răspunsuri la chestionare din partea a doi producători-exportatori din India, a patru producători comunitari ai produsului similar, a doi importatori fără legătură cu producătorii-exportatori și din partea unui utilizator din cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(6)

S-au primit răspunsuri la chestionare din partea a doi producători-exportatori din India, a patru producători comunitari ai produsului similar, a doi importatori fără legătură cu producătorii-exportatori și din partea unui utilizator din cadrul Comunității.

| (7) | Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a stabili în mod provizoriu nivelul dumpingului, prejudiciul rezultat și interesul Comunității și a efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:






  (a) | Producători comunitari







  — | Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spania; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a stabili în mod provizoriu nivelul dumpingului, prejudiciul rezultat și interesul Comunității și a efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:

(a)

Producători comunitari

—

Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spania;

| — | Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Spania; |
| --- | --- |

—

Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Spania;

| — | Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Spania. |
| --- | --- |

—

Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Spania.

| (b) | Producători-exportatori din India







  — | Neeru Enterprises, Rampur; |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători-exportatori din India

—

Neeru Enterprises, Rampur;

| — | Privi Organics Limited, Mumbai. |
| --- | --- |

—

Privi Organics Limited, Mumbai.

1.3.   Perioada de anchetă

| (8) | Ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor utile evaluării prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(8)

Ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor utile evaluării prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ șI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (9) | Produsul în cauză este dihidromircenol cu o puritate minimă de 93 % în greutate, originar din India (denumit în continuare „produs în cauză”), încadrat în mod curent la codul NC ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(9)

Produsul în cauză este dihidromircenol cu o puritate minimă de 93 % în greutate, originar din India (denumit în continuare „produs în cauză”), încadrat în mod curent la codul NC ex 2905 22 90.

| (10) | Produsul în cauză este un lichid transparent sau galben-deschis cu un miros puternic, proaspăt, de limetă, citric floral și dulceag, cu sau fără ușoare tonuri terpenice, solubil în ulei de parafină și alcool și insolubil în apă. Acesta face parte din familia acoolurilor terpenice aciclice. Denumirea sa chimică este 2,6-dimetiloct-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8). |
| --- | --- |

(10)

Produsul în cauză este un lichid transparent sau galben-deschis cu un miros puternic, proaspăt, de limetă, citric floral și dulceag, cu sau fără ușoare tonuri terpenice, solubil în ulei de parafină și alcool și insolubil în apă. Acesta face parte din familia acoolurilor terpenice aciclice. Denumirea sa chimică este 2,6-dimetiloct-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8).

| (11) | Produsul în cauză este utilizat în mod frecvent ca parfum pentru detergenți, săpunuri, precum și ca intensificator al parfumurilor citrice, de lămâie și de limetă. |
| --- | --- |

(11)

Produsul în cauză este utilizat în mod frecvent ca parfum pentru detergenți, săpunuri, precum și ca intensificator al parfumurilor citrice, de lămâie și de limetă.

2.2.   Produsul similar

| (12) | S-a constatat că produsul în cauză și dihidromircenolul produs și comercializat pe piața internă a Indiei, precum și dihidromircenolul produs și comercializat pe piața comunitară de către industria comunitară au aceleași caracteristici chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

S-a constatat că produsul în cauză și dihidromircenolul produs și comercializat pe piața internă a Indiei, precum și dihidromircenolul produs și comercializat pe piața comunitară de către industria comunitară au aceleași caracteristici chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Valoarea normală

| (13) | În vederea determinării valorii normale, Comisia a stabilit în primul rând, pentru fiecare dintre cei doi producători-exportatori cooperanți, dacă totalitatea vânzărilor interne de produs similar ale acestora sunt reprezentative în comparație cu totalitatea vânzărilor la export către Comunitate ale acestor producători. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a constatat că vânzările de produs similar pe piața internă sunt reprezentative numai pentru una dintre societățile cooperante, având în vedere că volumul vânzărilor acestei societăți pe piața internă a depășit 5 % din volumul total al vânzărilor sale de produs în cauză către Comunitate. |
| --- | --- |

(13)

În vederea determinării valorii normale, Comisia a stabilit în primul rând, pentru fiecare dintre cei doi producători-exportatori cooperanți, dacă totalitatea vânzărilor interne de produs similar ale acestora sunt reprezentative în comparație cu totalitatea vânzărilor la export către Comunitate ale acestor producători. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a constatat că vânzările de produs similar pe piața internă sunt reprezentative numai pentru una dintre societățile cooperante, având în vedere că volumul vânzărilor acestei societăți pe piața internă a depășit 5 % din volumul total al vânzărilor sale de produs în cauză către Comunitate.

| (14) | Ulterior, Comisia a identificat, pe baza purității, tipurile de produs similar comercializate pe piața internă de către această societate, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Comunitate. Pentru fiecare dintre tipurile de produs s-a stabilit dacă volumul vânzărilor pe piața internă este suficient de reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările de pe piața internă a unui anumit tip de produs s-au considerat suficient de reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor pe piața internă a tipului de produs în decursul perioadei de anchetă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Comunitate. Această situație s-a constatat pentru toate tipurile de produs comercializate pe piața internă comparabile cu cele exportate către Comunitate. |
| --- | --- |

(14)

Ulterior, Comisia a identificat, pe baza purității, tipurile de produs similar comercializate pe piața internă de către această societate, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Comunitate. Pentru fiecare dintre tipurile de produs s-a stabilit dacă volumul vânzărilor pe piața internă este suficient de reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările de pe piața internă a unui anumit tip de produs s-au considerat suficient de reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor pe piața internă a tipului de produs în decursul perioadei de anchetă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Comunitate. Această situație s-a constatat pentru toate tipurile de produs comercializate pe piața internă comparabile cu cele exportate către Comunitate.

| (15) | Ulterior, Comisia a examinat dacă vânzările fiecărui tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități însemnate, ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți, pentru fiecare tip de produs exportat. |
| --- | --- |

(15)

Ulterior, Comisia a examinat dacă vânzările fiecărui tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități însemnate, ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți, pentru fiecare tip de produs exportat.

| (16) | Având în vedere că, pentru toate tipurile de produs, mai mult de 80 % din volumul vânzărilor pe piața internă s-a realizat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat și că, în același timp, prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală, pe tip de produs, a fost calculată ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă ale tipului în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere că, pentru toate tipurile de produs, mai mult de 80 % din volumul vânzărilor pe piața internă s-a realizat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat și că, în același timp, prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală, pe tip de produs, a fost calculată ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă ale tipului în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

| (17) | În cazul producătorului-exportator care nu a înregistrat un volum de vânzări interne reprezentativ de produs similar în decursul perioadei de anchetă (a se vedea considerentul 13 de mai sus), valoarea normală s-a determinat pe baza prețurilor practicate pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale realizate de celălalt producător-exportator (a se vedea considerentele 14-16 de mai sus), în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

În cazul producătorului-exportator care nu a înregistrat un volum de vânzări interne reprezentativ de produs similar în decursul perioadei de anchetă (a se vedea considerentul 13 de mai sus), valoarea normală s-a determinat pe baza prețurilor practicate pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale realizate de celălalt producător-exportator (a se vedea considerentele 14-16 de mai sus), în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

3.2.   Prețul de export

| (18) | Toate vânzările celor doi producători-exportatori cooperanți s-au făcut direct către clienți independenți din Comunitate. În cazul acestor vânzări, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează a fi plătit de către clienții independenți respectivi din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

Toate vânzările celor doi producători-exportatori cooperanți s-au făcut direct către clienți independenți din Comunitate. În cazul acestor vânzări, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează a fi plătit de către clienții independenți respectivi din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.3.   Comparația

| (19) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco fabrică. Pentru a se garanta o comparație echitabilă, s-a ținut seama de diferențele existente între factorii care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au acordat ajustări pentru a lua în considerare diferențele cu privire la costurile de transport, de navlu și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și auxiliare, reducerile de prețuri, comisioanele, costurile de credit și taxele la import, în cazul în care erau aplicabile și justificate. |
| --- | --- |

(19)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco fabrică. Pentru a se garanta o comparație echitabilă, s-a ținut seama de diferențele existente între factorii care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au acordat ajustări pentru a lua în considerare diferențele cu privire la costurile de transport, de navlu și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și auxiliare, reducerile de prețuri, comisioanele, costurile de credit și taxele la import, în cazul în care erau aplicabile și justificate.

3.4.   Marjele de dumping

| (20) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru cei doi producători-exportatori cooperanți au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru cei doi producători-exportatori cooperanți au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (21) | Pe baza acestei comparații, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de aplicarea taxei vamale, sunt următoarele:






  Societate | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Privi Organics Limited, Mumbai | 7,5 % |

(21)

Pe baza acestei comparații, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de aplicarea taxei vamale, sunt următoarele:

Societate

Marjă de dumping provizorie

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Privi Organics Limited, Mumbai

7,5 %

| (22) | În cazul producătorilor-exportatori care nu au cooperat, marja de dumping a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare. Comparația între datele Eurostat privind importurile originare din India și volumul exporturilor către Comunitate comunicate de către producătorii-exportatori cooperanți a indicat faptul că nivelul de cooperare a fost ridicat (peste 80 %). În consecință și având în vedere că nu au existat indicii potrivit cărora societățile necooperante ar fi practicat dumpingul la un nivel mai scăzut, s-a considerat adecvat ca pentru societățile care nu au cooperat în decursul anchetei să se stabilească marja de dumping la nivelul celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru cele două societăți cooperante. Această abordare este în conformitate cu practica constantă a instituțiilor comunitare și a fost considerată necesară, de asemenea, pentru a nu încuraja refuzul de a coopera. Prin urmare, marja reziduală de dumping s-a calculat la rata de 7,5 %. |
| --- | --- |

(22)

În cazul producătorilor-exportatori care nu au cooperat, marja de dumping a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare. Comparația între datele Eurostat privind importurile originare din India și volumul exporturilor către Comunitate comunicate de către producătorii-exportatori cooperanți a indicat faptul că nivelul de cooperare a fost ridicat (peste 80 %). În consecință și având în vedere că nu au existat indicii potrivit cărora societățile necooperante ar fi practicat dumpingul la un nivel mai scăzut, s-a considerat adecvat ca pentru societățile care nu au cooperat în decursul anchetei să se stabilească marja de dumping la nivelul celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru cele două societăți cooperante. Această abordare este în conformitate cu practica constantă a instituțiilor comunitare și a fost considerată necesară, de asemenea, pentru a nu încuraja refuzul de a coopera. Prin urmare, marja reziduală de dumping s-a calculat la rata de 7,5 %.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Producția comunitară și industria comunitară

| (23) | În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de către cinci producători. Prin urmare, se consideră că producția acestor cinci producători comunitari constituie producția comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(23)

În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de către cinci producători. Prin urmare, se consideră că producția acestor cinci producători comunitari constituie producția comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (24) | Din cei cinci producători, patru au răspuns la chestionar. Cu toate acestea, unul dintre respondenți nu a susținut în mod expres plângerea, neadoptând o poziție cu privire la aceasta. Prin urmare, această societate nu a putut fi considerată parte a industriei comunitare și, în consecință, a analizei privind prejudiciul. Cu toate acestea, situația acestei societăți a fost luată în considerare și examinată ca un alt factor al prejudiciului în partea 5 – Legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(24)

Din cei cinci producători, patru au răspuns la chestionar. Cu toate acestea, unul dintre respondenți nu a susținut în mod expres plângerea, neadoptând o poziție cu privire la aceasta. Prin urmare, această societate nu a putut fi considerată parte a industriei comunitare și, în consecință, a analizei privind prejudiciul. Cu toate acestea, situația acestei societăți a fost luată în considerare și examinată ca un alt factor al prejudiciului în partea 5 – Legătura de cauzalitate.

| (25) | Cei trei producători cooperanți reprezintă mai mult de 40 % din totalul producției comunitare de produs similar. S-a constatat că unul dintre acești producători a realizat importuri considerabile de dihidromircenol din India în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, importul nu a constituit activitatea sa principală și s-a considerat că importurile respective s-au realizat ca reacție la afluxul de importuri care făceau obiectul unui dumping și care au condus la scăderea semnificativă a prețurilor. Producătorul a realizat importuri în special pentru a-și îmbunătăți situația financiară și pentru a menține propria producție de produs similar la un nivel competitiv. Prin urmare, nu s-a considerat adecvată excluderea acestui producător din definiția industriei comunitare. |
| --- | --- |

(25)

Cei trei producători cooperanți reprezintă mai mult de 40 % din totalul producției comunitare de produs similar. S-a constatat că unul dintre acești producători a realizat importuri considerabile de dihidromircenol din India în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, importul nu a constituit activitatea sa principală și s-a considerat că importurile respective s-au realizat ca reacție la afluxul de importuri care făceau obiectul unui dumping și care au condus la scăderea semnificativă a prețurilor. Producătorul a realizat importuri în special pentru a-și îmbunătăți situația financiară și pentru a menține propria producție de produs similar la un nivel competitiv. Prin urmare, nu s-a considerat adecvată excluderea acestui producător din definiția industriei comunitare.

| (26) | În acest temei, se consideră că cei trei producători comunitari menționați la considerentul 25 de mai sus constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceștia sunt denumiți în continuare „industria comunitară”. |
| --- | --- |

(26)

În acest temei, se consideră că cei trei producători comunitari menționați la considerentul 25 de mai sus constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceștia sunt denumiți în continuare „industria comunitară”.

4.2.   Stabilirea pieței comunitare relevante

| (27) | Pentru a stabili dacă au fost aduse sau nu prejudicii industriei comunitare și pentru a determina nivelul consumului și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei comunitare, s-a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar din industria comunitară trebuie luată în considerare în cadrul analizei. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a stabili dacă au fost aduse sau nu prejudicii industriei comunitare și pentru a determina nivelul consumului și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei comunitare, s-a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar din industria comunitară trebuie luată în considerare în cadrul analizei.

| (28) | Dihidromircenolul este utilizat ca produs intermediar pentru fabricarea de derivați, cum ar fi tetrahidromircenol și mircetol, sau ca ingredient pentru parfumuri. În decursul anchetei, s-a constatat că industria comunitară utiliza pe plan intern anumite cantități de dihidromircenol (aproximativ 10 % din totalul volumului de producție) în scopurile menționate anterior. Ca urmare, dihidromircenolul a fost transferat direct, fără factură, în cadrul aceleiași societăți; acesta nu a pătruns pe piața liberă, deoarece a fost utilizat chiar de producător în scopul prelucrării ulterioare și/sau al utilizării ca ingredient în parfumuri. Aceste situații poartă denumirea de utilizare captivă. |
| --- | --- |

(28)

Dihidromircenolul este utilizat ca produs intermediar pentru fabricarea de derivați, cum ar fi tetrahidromircenol și mircetol, sau ca ingredient pentru parfumuri. În decursul anchetei, s-a constatat că industria comunitară utiliza pe plan intern anumite cantități de dihidromircenol (aproximativ 10 % din totalul volumului de producție) în scopurile menționate anterior. Ca urmare, dihidromircenolul a fost transferat direct, fără factură, în cadrul aceleiași societăți; acesta nu a pătruns pe piața liberă, deoarece a fost utilizat chiar de producător în scopul prelucrării ulterioare și/sau al utilizării ca ingredient în parfumuri. Aceste situații poartă denumirea de utilizare captivă.

| (29) | De asemenea, industria comunitară a vândut dihidromircenol unor părți asociate din cadrul Comunității și unor țări terțe, în vederea revânzării sau utilizării de către aceste părți. Cu toate acestea, în decursul anchetei s-a stabilit că aceste vânzări nu pot fi considerate captive, și anume vânzări pe piața captivă, deoarece s-au realizat la prețurile pieței, iar cumpărătorii au putut alege liber furnizorul. Din contră, acestea trebuie considerate vânzări realizate pe piața liberă. |
| --- | --- |

(29)

De asemenea, industria comunitară a vândut dihidromircenol unor părți asociate din cadrul Comunității și unor țări terțe, în vederea revânzării sau utilizării de către aceste părți. Cu toate acestea, în decursul anchetei s-a stabilit că aceste vânzări nu pot fi considerate captive, și anume vânzări pe piața captivă, deoarece s-au realizat la prețurile pieței, iar cumpărătorii au putut alege liber furnizorul. Din contră, acestea trebuie considerate vânzări realizate pe piața liberă.

| (30) | Distincția între piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive, și anume utilizării interne chiar de către producători în acest caz, nu sunt expuse concurenței directe cu importurile. În schimb, s-a constatat că producția destinată vânzării pe piața liberă se găsea în concurență directă cu importurile de produs în cauză. |
| --- | --- |

(30)

Distincția între piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive, și anume utilizării interne chiar de către producători în acest caz, nu sunt expuse concurenței directe cu importurile. În schimb, s-a constatat că producția destinată vânzării pe piața liberă se găsea în concurență directă cu importurile de produs în cauză.

| (31) | Pentru a oferi o imagine cât mai completă a situației industriei comunitare, s-au obținut și s-au analizat date referitoare la întreaga activitate implicând dihidromircenol și s-a stabilit ulterior dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a oferi o imagine cât mai completă a situației industriei comunitare, s-au obținut și s-au analizat date referitoare la întreaga activitate implicând dihidromircenol și s-a stabilit ulterior dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere.

| (32) | În ceea ce privește următorii indicatori economici referitori la industria comunitară, s-a constatat că o analiză și o evaluare semnificativă trebuie să se concentreze asupra situației predominante pe piața liberă: volumul de vânzări și prețurile de vânzare pe piața comunitară, cota de piață, creșterea, rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul numerarului, volumul exportului și prețurile de export. |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește următorii indicatori economici referitori la industria comunitară, s-a constatat că o analiză și o evaluare semnificativă trebuie să se concentreze asupra situației predominante pe piața liberă: volumul de vânzări și prețurile de vânzare pe piața comunitară, cota de piață, creșterea, rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul numerarului, volumul exportului și prețurile de export.

| (33) | În ceea ce privește alți indicatori economici, în urma investigației s-a constatat că aceștia ar putea fi analizați numai prin raportare la întreaga activitate. Producția (atât pentru piața captivă, cât și pentru piața liberă), capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și capacitatea de a mobiliza capitaluri depind, într-adevăr, de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau comercializată pe piața liberă. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește alți indicatori economici, în urma investigației s-a constatat că aceștia ar putea fi analizați numai prin raportare la întreaga activitate. Producția (atât pentru piața captivă, cât și pentru piața liberă), capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și capacitatea de a mobiliza capitaluri depind, într-adevăr, de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau comercializată pe piața liberă.

| (34) | În cele din urmă, se remarcă faptul că dezvoltarea utilizării captive în cadrul industriei comunitare a fost analizată ca un alt factor al prejudiciului în partea 5 – Legătura de cauzalitate, pentru a se stabili dacă ar fi putut avea un impact asupra situației acesteia. |
| --- | --- |

(34)

În cele din urmă, se remarcă faptul că dezvoltarea utilizării captive în cadrul industriei comunitare a fost analizată ca un alt factor al prejudiciului în partea 5 – Legătura de cauzalitate, pentru a se stabili dacă ar fi putut avea un impact asupra situației acesteia.

4.3.   Consumul comunitar

| (35) | Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumelor producției realizate de producătorii comunitari destinate vânzării libere pe piața comunitară și utilizării captive de către acești producători și a volumelor importurilor către Comunitate, conform datelor Eurostat. |
| --- | --- |

(35)

Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumelor producției realizate de producătorii comunitari destinate vânzării libere pe piața comunitară și utilizării captive de către acești producători și a volumelor importurilor către Comunitate, conform datelor Eurostat.

| (36) | În ceea ce privește Eurostat, se remarcă faptul că statisticile pot include și alte produse în afară de dihidromircenol, având în vedere că dihidromircenolul este declarat în cadrul unui cod NC ex. Datele provenind de la Eurostat au fost astfel comparate cu informațiile privind piața, deținute de industria comunitară. Prin urmare, importurile din Japonia au fost excluse, considerându-se că sunt alcătuite în întregime din alte produse decât dihidromircenol, având în vedere că Japonia nu este cunoscută ca producătoare de produs în cauză. În ceea ce privește importurile din țări terțe, altele decât Japonia, statisticile Eurostat s-au dovedit satisfăcător de exacte (și anume nu au părut să includă volume semnificative de alte produse în afară de dihidromircenol, care să distorsioneze în mod substanțial imaginea de ansamblu) și nu au necesitat, așadar, ajustări în vederea realizării analizei privind prejudiciul și legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește Eurostat, se remarcă faptul că statisticile pot include și alte produse în afară de dihidromircenol, având în vedere că dihidromircenolul este declarat în cadrul unui cod NC ex. Datele provenind de la Eurostat au fost astfel comparate cu informațiile privind piața, deținute de industria comunitară. Prin urmare, importurile din Japonia au fost excluse, considerându-se că sunt alcătuite în întregime din alte produse decât dihidromircenol, având în vedere că Japonia nu este cunoscută ca producătoare de produs în cauză. În ceea ce privește importurile din țări terțe, altele decât Japonia, statisticile Eurostat s-au dovedit satisfăcător de exacte (și anume nu au părut să includă volume semnificative de alte produse în afară de dihidromircenol, care să distorsioneze în mod substanțial imaginea de ansamblu) și nu au necesitat, așadar, ajustări în vederea realizării analizei privind prejudiciul și legătura de cauzalitate.

| (37) | În prima jumătate a perioadei examinate, piața comunitară a dihidromircenolului a fost relativ stabilă. În 2005, aceasta a început să înregistreze o creștere, iar în decursul perioadei de anchetă a atins un nivel cu 23 % mai ridicat decât în 2003, și anume aproximativ 4 400 000 kilograme. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum (kg) | 3 586 447 | 3 571 795 | 3 819 904 | 4 409 093 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 100 | 107 | 123 |
| Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare, primite din partea industriei comunitare, informații colectate de la alți producători comunitari, Eurostat. |

(37)

În prima jumătate a perioadei examinate, piața comunitară a dihidromircenolului a fost relativ stabilă. În 2005, aceasta a început să înregistreze o creștere, iar în decursul perioadei de anchetă a atins un nivel cu 23 % mai ridicat decât în 2003, și anume aproximativ 4 400 000 kilograme.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Consum (kg)

3 586 447

3 571 795

3 819 904

4 409 093

Indice: 2003 = 100

100

100

107

123

Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare, primite din partea industriei comunitare, informații colectate de la alți producători comunitari, Eurostat.

4.4.   Importurile din țara în cauză

4.4.1.   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză

| (38) | Volumul importurilor de produs în cauză, care fac obiectul unui dumping, către Comunitate a crescut foarte puternic în 2004, și anume cu mai mult de 1 600 %. Acesta a continuat să crească, până la un nivel aproape dublu în 2005, înainte de a scădea în decursul perioadei de anchetă și de a se stabiliza la un nivel cu 2 963 % mai ridicat decât la începutul perioadei examinate, și anume aproximativ 760 000 kilograme în decursul perioadei de anchetă, comparativ cu 25 000 kilograme în 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (kg) | 24 900 | 430 600 | 751 800 | 762 600 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 1 729 | 3 019 | 3 063 |
| Sursa: Eurostat |

(38)

Volumul importurilor de produs în cauză, care fac obiectul unui dumping, către Comunitate a crescut foarte puternic în 2004, și anume cu mai mult de 1 600 %. Acesta a continuat să crească, până la un nivel aproape dublu în 2005, înainte de a scădea în decursul perioadei de anchetă și de a se stabiliza la un nivel cu 2 963 % mai ridicat decât la începutul perioadei examinate, și anume aproximativ 760 000 kilograme în decursul perioadei de anchetă, comparativ cu 25 000 kilograme în 2003.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Importuri (kg)

24 900

430 600

751 800

762 600

Indice: 2003 = 100

100

1 729

3 019

3 063

Sursa: Eurostat

| (39) | Prețul mediu de import a scăzut cu aproape 20 % în 2004, a crescut la nivelul inițial în 2005 și a crescut cu 11 % în perioada de anchetă. Astfel cum reiese din considerentele 41 și 42 de mai jos, prețurile de import au fost semnificativ mai mici decât prețurile industriei comunitare în decursul perioadei de anchetă. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de import (EUR/kg) | 3,45 | 2,79 | 3,45 | 3,81 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 81 | 100 | 111 |
| Sursa: Eurostat |

(39)

Prețul mediu de import a scăzut cu aproape 20 % în 2004, a crescut la nivelul inițial în 2005 și a crescut cu 11 % în perioada de anchetă. Astfel cum reiese din considerentele 41 și 42 de mai jos, prețurile de import au fost semnificativ mai mici decât prețurile industriei comunitare în decursul perioadei de anchetă.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Prețul mediu de import (EUR/kg)

3,45

2,79

3,45

3,81

Indice: 2003 = 100

100

81

100

111

Sursa: Eurostat

| (40) | Cota de piață a importurilor din India care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproape 17 puncte procentuale în decursul perioadei examinate, și anume de la 0,7 % în 2003 la 17,3 % în perioada de anchetă. S-a câștigat o cotă semnificativă de piață în 2004, datorită creșterii puternice a volumelor importurilor descrise anterior și consumului comunitar constant. În decursul perioadei de anchetă, cota de piață a exportatorilor din India a cunoscut o scădere de 2,4 puncte procentuale, exprimată în cantități absolute, în ciuda creșterii volumelor de vânzări ale acestor exportatori. Cu toate acestea, ținând seama de faptul că consumul comunitar a crescut cu numai 23 % în decursul perioadei examinate, este evident că importurile din India la prețuri de dumping către piața comunitară au crescut cu mult mai mult în decursul perioadei respective. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cotă de piață | 0,7 % | 12,1 % | 19,7 % | 17,3 % |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 1 736 | 2 835 | 2 491 |
| Sursa: Eurostat |

(40)

Cota de piață a importurilor din India care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproape 17 puncte procentuale în decursul perioadei examinate, și anume de la 0,7 % în 2003 la 17,3 % în perioada de anchetă. S-a câștigat o cotă semnificativă de piață în 2004, datorită creșterii puternice a volumelor importurilor descrise anterior și consumului comunitar constant. În decursul perioadei de anchetă, cota de piață a exportatorilor din India a cunoscut o scădere de 2,4 puncte procentuale, exprimată în cantități absolute, în ciuda creșterii volumelor de vânzări ale acestor exportatori. Cu toate acestea, ținând seama de faptul că consumul comunitar a crescut cu numai 23 % în decursul perioadei examinate, este evident că importurile din India la prețuri de dumping către piața comunitară au crescut cu mult mai mult în decursul perioadei respective.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Cotă de piață

0,7 %

12,1 %

19,7 %

17,3 %

Indice: 2003 = 100

100

1 736

2 835

2 491

Sursa: Eurostat

4.4.2.   Subcotarea prețurilor

| (41) | În vederea analizării subcotării prețurilor, s-au comparat prețurile de import ale producătorilor-exportatori cooperanți cu prețurile industriei comunitare, pe baza mediilor ponderate pentru tipurile de produs direct comparabile (pe baza purității) în decursul perioadei de anchetă. Prețurile industriei comunitare au fost ajustate la un nivel franco fabrică și comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară, incluzând taxa vamală. Compararea prețurilor s-a realizat având în vedere tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a remizelor. |
| --- | --- |

(41)

În vederea analizării subcotării prețurilor, s-au comparat prețurile de import ale producătorilor-exportatori cooperanți cu prețurile industriei comunitare, pe baza mediilor ponderate pentru tipurile de produs direct comparabile (pe baza purității) în decursul perioadei de anchetă. Prețurile industriei comunitare au fost ajustate la un nivel franco fabrică și comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară, incluzând taxa vamală. Compararea prețurilor s-a realizat având în vedere tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a remizelor.

| (42) | Pe baza prețurilor practicate de producătorii-exportatori cooperanți, marjele de subcotare constatate și exprimate ca procentaj al prețurilor industriei comunitare reprezintă 5,8 % și 7,4 %. |
| --- | --- |

(42)

Pe baza prețurilor practicate de producătorii-exportatori cooperanți, marjele de subcotare constatate și exprimate ca procentaj al prețurilor industriei comunitare reprezintă 5,8 % și 7,4 %.

4.5.   Situația industriei comunitare

| (43) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicii economici pertinenți care influențează situația industriei comunitare. |
| --- | --- |

(43)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicii economici pertinenți care influențează situația industriei comunitare.

| (44) | Se reamintește faptul că este necesar să se țină seama, în analiza prejudiciului, de existența utilizării captive a produsului similar de către industria comunitară. Anumiți indicatori ai prejudiciului au fost, așadar, examinați acordându-se o atenție specială situației predominante pe piața liberă, în timp ce alți indicatori au putut fi examinați satisfăcător numai prin raportare la întreaga activitate (a se vedea considerentele 27-34 de mai sus). |
| --- | --- |

(44)

Se reamintește faptul că este necesar să se țină seama, în analiza prejudiciului, de existența utilizării captive a produsului similar de către industria comunitară. Anumiți indicatori ai prejudiciului au fost, așadar, examinați acordându-se o atenție specială situației predominante pe piața liberă, în timp ce alți indicatori au putut fi examinați satisfăcător numai prin raportare la întreaga activitate (a se vedea considerentele 27-34 de mai sus).

(a)   Producție, capacitate și utilizare a capacității

| (45) | Producția de produs similar a industriei comunitare a crescut cu 6 % în decursul perioadei examinate. Concret, aceasta a rămas stabilă în 2004, a înregistrat o ușoară creștere de 2 % în 2005 și o creștere suplimentară de 4 puncte procentuale în perioada de anchetă. Întrucât capacitatea de producție a rămas stabilă, gradul de utilizare a acesteia a crescut ușor, concomitent cu creșterea volumului producției. În decursul perioadei de anchetă, s-a utilizat 73 % din capacitate. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (kg) | 2 212 266 | 2 210 328 | 2 265 113 | 2 350 588 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Capacitate (kg) | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Utilizarea capacității | 69 % | 69 % | 71 % | 73 % |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(45)

Producția de produs similar a industriei comunitare a crescut cu 6 % în decursul perioadei examinate. Concret, aceasta a rămas stabilă în 2004, a înregistrat o ușoară creștere de 2 % în 2005 și o creștere suplimentară de 4 puncte procentuale în perioada de anchetă. Întrucât capacitatea de producție a rămas stabilă, gradul de utilizare a acesteia a crescut ușor, concomitent cu creșterea volumului producției. În decursul perioadei de anchetă, s-a utilizat 73 % din capacitate.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Producție (kg)

2 212 266

2 210 328

2 265 113

2 350 588

Indice: 2003 = 100

100

100

102

106

Capacitate (kg)

3 210 000

3 210 000

3 210 000

3 210 000

Indice: 2003 = 100

100

100

100

100

Utilizarea capacității

69 %

69 %

71 %

73 %

Indice: 2003 = 100

100

100

102

106

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

(b)   Stocuri

| (46) | Între 2003 și perioada de anchetă, s-a înregistrat o creștere globală a stocurilor. Punctul culminant al creșterii, înregistrat în 2004, coincide cu o scădere bruscă a vânzărilor descrisă la considerentul 47 de mai jos. În decursul perioadei de anchetă, nivelul stocurilor a fost cu 8 % mai ridicat decât în 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (kg) | 118 204 | 222 907 | 166 724 | 127 440 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 189 | 141 | 108 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(46)

Între 2003 și perioada de anchetă, s-a înregistrat o creștere globală a stocurilor. Punctul culminant al creșterii, înregistrat în 2004, coincide cu o scădere bruscă a vânzărilor descrisă la considerentul 47 de mai jos. În decursul perioadei de anchetă, nivelul stocurilor a fost cu 8 % mai ridicat decât în 2003.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Stocuri (kg)

118 204

222 907

166 724

127 440

Indice: 2003 = 100

100

189

141

108

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

(c)   Volumul vânzărilor, prețul de vânzare și cota de piață

| (47) | În 2004, vânzările pe piața liberă a producției proprii a industriei comunitare au scăzut brusc cu 7 %. În 2005, acestea au înregistrat o creștere ușoară peste nivelul inițial și au crescut cu 19 puncte procentuale în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, având în vedere consumul crescut înregistrat în 2005 și în perioada de anchetă (a se vedea considerentul 37 de mai sus), industria comunitară nu și-a consolidat poziția pe piață. Din contră, și-a menținut cu greutate cota de piață. Prețurile medii de vânzare ale producției comunitare au reflectat evoluția pieței. Acestea au scăzut considerabil în 2004, și anume cu 22 %, în 2005 au scăzut cu încă 10 puncte procentuale, iar în perioada de anchetă au rămas relativ stabile. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări în CE (kg) | 1 233 633 | 1 147 959 | 1 274 430 | 1 506 740 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 93 | 103 | 122 |
| Cotă de piață | 34,4 % | 32,1 % | 33,4 % | 34,2 % |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 93 | 97 | 99 |
| Prețul de vânzare (EUR/kg) | 4,55 | 3,55 | 3,09 | 3,15 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 78 | 68 | 69 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(47)

În 2004, vânzările pe piața liberă a producției proprii a industriei comunitare au scăzut brusc cu 7 %. În 2005, acestea au înregistrat o creștere ușoară peste nivelul inițial și au crescut cu 19 puncte procentuale în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, având în vedere consumul crescut înregistrat în 2005 și în perioada de anchetă (a se vedea considerentul 37 de mai sus), industria comunitară nu și-a consolidat poziția pe piață. Din contră, și-a menținut cu greutate cota de piață. Prețurile medii de vânzare ale producției comunitare au reflectat evoluția pieței. Acestea au scăzut considerabil în 2004, și anume cu 22 %, în 2005 au scăzut cu încă 10 puncte procentuale, iar în perioada de anchetă au rămas relativ stabile.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Vânzări în CE (kg)

1 233 633

1 147 959

1 274 430

1 506 740

Indice: 2003 = 100

100

93

103

122

Cotă de piață

34,4 %

32,1 %

33,4 %

34,2 %

Indice: 2003 = 100

100

93

97

99

Prețul de vânzare (EUR/kg)

4,55

3,55

3,09

3,15

Indice: 2003 = 100

100

78

68

69

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

(d)   Rentabilitate

| (48) | Rentabilitatea industriei comunitare a scăzut în mod considerabil în decursul perioadei examinate. De la un profit de 12,3 % în 2003, producția industriei comunitare de produs similar destinat comercializării pe piața liberă a înregistrat o pierdere semnificativă în 2004, în acord cu scăderea volumului de vânzări și a prețurilor descrisă anterior. În 2005, pierderea s-a dublat, iar în decursul perioadei de anchetă industria comunitară a înregistrat pierderi de aproape 17 %. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marja de profit înaintea impozitării | 12,3 % | –7,5 % | –15,8 % | –16,9 % |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | –60 | – 128 | – 137 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(48)

Rentabilitatea industriei comunitare a scăzut în mod considerabil în decursul perioadei examinate. De la un profit de 12,3 % în 2003, producția industriei comunitare de produs similar destinat comercializării pe piața liberă a înregistrat o pierdere semnificativă în 2004, în acord cu scăderea volumului de vânzări și a prețurilor descrisă anterior. În 2005, pierderea s-a dublat, iar în decursul perioadei de anchetă industria comunitară a înregistrat pierderi de aproape 17 %.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Marja de profit înaintea impozitării

12,3 %

–7,5 %

–15,8 %

–16,9 %

Indice: 2003 = 100

100

–60

– 128

– 137

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

(e)   Investiții, randamentul investițiilor, fluxul numerarului și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (49) | Investițiile au scăzut în mod semnificativ în decursul perioadei examinate, atingând în perioada de anchetă o valoare de numai 7 % din nivelul investițiilor din 2003, situație care reflectă faptul că industria folosește deja echipament modern. Astfel cum reiese din tabelul de la considerentul 45 de mai sus, nu s-au realizat investiții în capacitatea de producție, deși se aștepta ca piața dihidromircenolului să își mențină tendința ascendentă. Randamentul investițiilor industriei comunitare, exprimat în termenii profituri/pierderi nete, și valoarea contabilă netă a acestor investiții s-au dezvoltat în acord cu investițiile și marjele de profit/pierdere. Concret, s-a înregistrat o scădere de la 13,7 % în 2003 la – 26,9 % în perioada de anchetă. În mod similar, fluxul numerarului industriei comunitare a scăzut în mod considerabil. De la intrări de capital de aproximativ 1 300 000 EUR în 2003 s-a ajuns la ieșiri de capital mai mari de 60 000 EUR în decursul perioadei de anchetă. Toți acești indicatori confirmă în mod clar incapacitatea industriei comunitare de a mobiliza capitaluri. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiție (EUR) | 221 210 | 44 605 | 23 435 | 16 481 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 20 | 11 | 7 |
| Randamentul investițiilor | 13,7 % | –7,1 % | –17,3 % | –26,9 % |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | –52 | – 127 | – 197 |
| Flux de numerar (EUR) | 1 328 345 | –48 093 | 164 355 | –61 724 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | –4 | 12 | –5 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(49)

Investițiile au scăzut în mod semnificativ în decursul perioadei examinate, atingând în perioada de anchetă o valoare de numai 7 % din nivelul investițiilor din 2003, situație care reflectă faptul că industria folosește deja echipament modern. Astfel cum reiese din tabelul de la considerentul 45 de mai sus, nu s-au realizat investiții în capacitatea de producție, deși se aștepta ca piața dihidromircenolului să își mențină tendința ascendentă. Randamentul investițiilor industriei comunitare, exprimat în termenii profituri/pierderi nete, și valoarea contabilă netă a acestor investiții s-au dezvoltat în acord cu investițiile și marjele de profit/pierdere. Concret, s-a înregistrat o scădere de la 13,7 % în 2003 la – 26,9 % în perioada de anchetă. În mod similar, fluxul numerarului industriei comunitare a scăzut în mod considerabil. De la intrări de capital de aproximativ 1 300 000 EUR în 2003 s-a ajuns la ieșiri de capital mai mari de 60 000 EUR în decursul perioadei de anchetă. Toți acești indicatori confirmă în mod clar incapacitatea industriei comunitare de a mobiliza capitaluri.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Investiție (EUR)

221 210

44 605

23 435

16 481

Indice: 2003 = 100

100

20

11

7

Randamentul investițiilor

13,7 %

–7,1 %

–17,3 %

–26,9 %

Indice: 2003 = 100

100

–52

– 127

– 197

Flux de numerar (EUR)

1 328 345

–48 093

164 355

–61 724

Indice: 2003 = 100

100

–4

12

–5

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

(f)   Creștere

| (50) | Industria comunitară și-a menținut cota de piață, chiar dacă a suportat pierderi semnificative însoțite, inter alia, de ieșiri de capital. Se concluzionează, așadar, că industria comunitară nu a putut profita de creșterea pieței. |
| --- | --- |

(50)

Industria comunitară și-a menținut cota de piață, chiar dacă a suportat pierderi semnificative însoțite, inter alia, de ieșiri de capital. Se concluzionează, așadar, că industria comunitară nu a putut profita de creșterea pieței.

(g)   Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii

| (51) | Numărul angajaților din industria comunitară implicați în procesul de fabricare a produsului similar a scăzut, în ciuda creșterii producției (a se vedea considerentul 45 de mai sus). În decursul perioadei de anchetă, rata ocupării forței de muncă a fost cu 15 % mai scăzută decât în 2003. Cu toate acestea, costul total al forței de muncă a crescut. Concret, acesta a crescut cu 13 % în 2004, a rămas relativ stabil în 2005 și a înregistrat o ușoară scădere în decursul perioadei de anchetă, ajungând la un nivel cu 6 % mai mare decât în 2003. În decursul perioadei examinate, costul mediu al forței de muncă a crescut cu 24 %. Această creștere s-a datorat inflației (aproximativ 3 % în 2004 și 2005 în Spania) și schimbărilor structurii ocupaționale (un procentaj mai ridicat de mână de lucru calificată). Productivitatea, exprimată în producție/lucrător/an, a crescut cu 24 % între 2003 și perioada de anchetă. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă | 44,2 | 43,7 | 39,8 | 37,7 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 99 | 90 | 85 |
| Costul forței de muncă (EUR) | 1 401 693 | 1 580 371 | 1 554 698 | 1 480 157 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 113 | 111 | 106 |
| Costul mediu al forței de muncă (EUR) | 31 741 | 36 206 | 39 033 | 39 282 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 114 | 123 | 124 |
| Productivitate (kg/ angajat) | 64 329 | 65 588 | 72 904 | 79 546 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 102 | 113 | 124 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(51)

Numărul angajaților din industria comunitară implicați în procesul de fabricare a produsului similar a scăzut, în ciuda creșterii producției (a se vedea considerentul 45 de mai sus). În decursul perioadei de anchetă, rata ocupării forței de muncă a fost cu 15 % mai scăzută decât în 2003. Cu toate acestea, costul total al forței de muncă a crescut. Concret, acesta a crescut cu 13 % în 2004, a rămas relativ stabil în 2005 și a înregistrat o ușoară scădere în decursul perioadei de anchetă, ajungând la un nivel cu 6 % mai mare decât în 2003. În decursul perioadei examinate, costul mediu al forței de muncă a crescut cu 24 %. Această creștere s-a datorat inflației (aproximativ 3 % în 2004 și 2005 în Spania) și schimbărilor structurii ocupaționale (un procentaj mai ridicat de mână de lucru calificată). Productivitatea, exprimată în producție/lucrător/an, a crescut cu 24 % între 2003 și perioada de anchetă.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Ocuparea forței de muncă

44,2

43,7

39,8

37,7

Indice: 2003 = 100

100

99

90

85

Costul forței de muncă (EUR)

1 401 693

1 580 371

1 554 698

1 480 157

Indice: 2003 = 100

100

113

111

106

Costul mediu al forței de muncă (EUR)

31 741

36 206

39 033

39 282

Indice: 2003 = 100

100

114

123

124

Productivitate (kg/ angajat)

64 329

65 588

72 904

79 546

Indice: 2003 = 100

100

102

113

124

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

(h)   Importanța marjei de dumping, redresarea în urma practicilor de dumping sau a subvenționării

| (52) | Efectul marjelor efective de dumping asupra industriei comunitare nu poate fi considerat neglijabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză. |
| --- | --- |

(52)

Efectul marjelor efective de dumping asupra industriei comunitare nu poate fi considerat neglijabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză.

| (53) | Mai mult, în decursul perioadei de anchetă nu au existat elemente care să indice redresarea industriei comunitare în urma efectelor unui dumping sau a unei subvenții anterioare. |
| --- | --- |

(53)

Mai mult, în decursul perioadei de anchetă nu au existat elemente care să indice redresarea industriei comunitare în urma efectelor unui dumping sau a unei subvenții anterioare.

4.6.   Concluzie privind prejudiciul

| (54) | În decursul perioadei examinate, a crescut considerabil volumul importurilor cu preț scăzut, care fac obiectul unui dumping, originare din India. Volumul importurilor de produs în cauză la prețuri de dumping a crescut cu aproape 3 000 % între 2003 și perioada de anchetă. În ceea ce privește cota de piață, acestea au deținut mai mult de 17 % din piața comunitară a dihidromircenolului în perioada de anchetă, comparativ cu numai 0,7 % în 2003. |
| --- | --- |

(54)

În decursul perioadei examinate, a crescut considerabil volumul importurilor cu preț scăzut, care fac obiectul unui dumping, originare din India. Volumul importurilor de produs în cauză la prețuri de dumping a crescut cu aproape 3 000 % între 2003 și perioada de anchetă. În ceea ce privește cota de piață, acestea au deținut mai mult de 17 % din piața comunitară a dihidromircenolului în perioada de anchetă, comparativ cu numai 0,7 % în 2003.

| (55) | În ciuda creșterii cu 23 %, în decursul perioadei examinate, a consumului comunitar de dihidromircenol, în perioada de anchetă industria comunitară a reușit să atingă doar aceeași cotă pe piața comunitară ca în 2003, în special datorită creșterii vânzărilor din producția sa în 2005 și în perioada de anchetă. Cu toate acestea, astfel cum s-a arătat în analiza indicatorilor economici referitori la industria comunitară, prezentată mai sus, această cotă s-a obținut doar în urma unor pierderi serioase, a unei diminuări a randamentului investițiilor și a ieșirilor de capital. Prejudiciul s-a materializat în special în termenii unei scăderi semnificative a prețurilor industriei comunitare, care a avut un efect direct și negativ semnificativ asupra situației financiare a societăților respective. Concret, prețurile industriei comunitare au scăzut de la 4,55 EUR în 2003 la 3,15 EUR în perioada de anchetă. Această scădere nu a fost însoțită de nicio diminuare corespunzătoare a costului de producție. Prin urmare, în 2004, industria comunitară a înregistrat pierderi, iar pierderile datorate vânzărilor de dihidromircenol pe piața comunitară au crescut în 2005 și în perioada de anchetă, când veniturile din vânzări acopereau cu greu costurile fixe ale industriei comunitare. O astfel de situație nu poate dura, în mod sigur, o perioadă îndelungată. |
| --- | --- |

(55)

În ciuda creșterii cu 23 %, în decursul perioadei examinate, a consumului comunitar de dihidromircenol, în perioada de anchetă industria comunitară a reușit să atingă doar aceeași cotă pe piața comunitară ca în 2003, în special datorită creșterii vânzărilor din producția sa în 2005 și în perioada de anchetă. Cu toate acestea, astfel cum s-a arătat în analiza indicatorilor economici referitori la industria comunitară, prezentată mai sus, această cotă s-a obținut doar în urma unor pierderi serioase, a unei diminuări a randamentului investițiilor și a ieșirilor de capital. Prejudiciul s-a materializat în special în termenii unei scăderi semnificative a prețurilor industriei comunitare, care a avut un efect direct și negativ semnificativ asupra situației financiare a societăților respective. Concret, prețurile industriei comunitare au scăzut de la 4,55 EUR în 2003 la 3,15 EUR în perioada de anchetă. Această scădere nu a fost însoțită de nicio diminuare corespunzătoare a costului de producție. Prin urmare, în 2004, industria comunitară a înregistrat pierderi, iar pierderile datorate vânzărilor de dihidromircenol pe piața comunitară au crescut în 2005 și în perioada de anchetă, când veniturile din vânzări acopereau cu greu costurile fixe ale industriei comunitare. O astfel de situație nu poate dura, în mod sigur, o perioadă îndelungată.

| (56) | Luând în considerare toți factorii enumerați anterior, se concluzionează provizoriu că industria comunitară a suferit prejudicii materiale în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(56)

Luând în considerare toți factorii enumerați anterior, se concluzionează provizoriu că industria comunitară a suferit prejudicii materiale în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Introducere

| (57) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au cauzat prejudiciul material suferit de industria comunitară. S-au examinat, de asemenea, și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria comunitară, pentru a garanta faptul că prejudiciile posibile cauzate de acești alți factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au cauzat prejudiciul material suferit de industria comunitară. S-au examinat, de asemenea, și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria comunitară, pentru a garanta faptul că prejudiciile posibile cauzate de acești alți factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.

5.2.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (58) | Se reamintește, în primul rând, că ancheta a făcut cunoscut faptul că dihidromircenolul importat din India concurează în mod direct cu dihidromircenolul produs și comercializat de industria comunitară, având în vedere că cele două produse sunt similare în ceea ce privește caracteristicile chimice de bază, sunt interșanjabile și distribuite prin intermediul acelorași canale de distribuție. |
| --- | --- |

(58)

Se reamintește, în primul rând, că ancheta a făcut cunoscut faptul că dihidromircenolul importat din India concurează în mod direct cu dihidromircenolul produs și comercializat de industria comunitară, având în vedere că cele două produse sunt similare în ceea ce privește caracteristicile chimice de bază, sunt interșanjabile și distribuite prin intermediul acelorași canale de distribuție.

| (59) | Creșterea semnificativă a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping din țara în cauză (aproape 3 000 %) și creșterea cotei acestora pe piața comunitară (cu aproape 17 puncte procentuale) a coincis cu deteriorarea situației financiare a industriei comunitare. Această deteriorare a inclus, inter alia, o scădere a nivelului prețului industriei comunitare, care a condus la înrăutățirea rezultatelor sale financiare în decursul aceleiași perioade. Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei comunitare prin intermediul unor marje de subcotare substanțiale, astfel încât se poate concluziona cu ușurință că importurile respective au determinat scăderea prețurilor, care a condus la deteriorarea situației financiare a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(59)

Creșterea semnificativă a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping din țara în cauză (aproape 3 000 %) și creșterea cotei acestora pe piața comunitară (cu aproape 17 puncte procentuale) a coincis cu deteriorarea situației financiare a industriei comunitare. Această deteriorare a inclus, inter alia, o scădere a nivelului prețului industriei comunitare, care a condus la înrăutățirea rezultatelor sale financiare în decursul aceleiași perioade. Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei comunitare prin intermediul unor marje de subcotare substanțiale, astfel încât se poate concluziona cu ușurință că importurile respective au determinat scăderea prețurilor, care a condus la deteriorarea situației financiare a industriei comunitare.

| (60) | Una dintre părți a afirmat că un număr de producători ai produsului în cauză din India a oprit producția acestui produs și, prin urmare, capacitatea de producție a produsului în cauză în India a scăzut. Această parte a concluzionat că, din motivele sus-menționate, importurile din India nu reprezintă un potențial prejudiciu pentru producătorii comunitari. În acest sens, ancheta a confirmat că anumiți producători specificați în plângerea menționată la considerentul 2 de mai sus și-au încetat producția de dihidromircenol în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, s-a constatat, de asemenea, că au fost instalate noi capacități de producție. În 2005, a apărut cel puțin un nou producător indian de dihidromircenol. Prin urmare, acest argument trebuie respins. |
| --- | --- |

(60)

Una dintre părți a afirmat că un număr de producători ai produsului în cauză din India a oprit producția acestui produs și, prin urmare, capacitatea de producție a produsului în cauză în India a scăzut. Această parte a concluzionat că, din motivele sus-menționate, importurile din India nu reprezintă un potențial prejudiciu pentru producătorii comunitari. În acest sens, ancheta a confirmat că anumiți producători specificați în plângerea menționată la considerentul 2 de mai sus și-au încetat producția de dihidromircenol în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, s-a constatat, de asemenea, că au fost instalate noi capacități de producție. În 2005, a apărut cel puțin un nou producător indian de dihidromircenol. Prin urmare, acest argument trebuie respins.

| (61) | Având în vedere suprapunerea temporală clară între apariția importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează în mod considerabil prețurile industriei comunitare, pe de o parte, și scăderea prețurilor industriei comunitare și înrăutățirea situației sale financiare, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol determinant în prejudicierea situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(61)

Având în vedere suprapunerea temporală clară între apariția importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează în mod considerabil prețurile industriei comunitare, pe de o parte, și scăderea prețurilor industriei comunitare și înrăutățirea situației sale financiare, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol determinant în prejudicierea situației industriei comunitare.

5.3.   Efectele altor factori

5.3.1.   Rezultatele altor producători comunitari

| (62) | Astfel cum s-a indicat la considerentele 23-26 de mai sus, în Comunitate există cinci producători de produs similar, dintre care doi nu sunt considerați drept parte a industriei comunitare. Evoluția volumului de vânzări și a cotei de piață a acestor două societăți sunt analizate în continuare. Din motive de confidențialitate, cifrele reale nu pot fi dezvăluite. Prin urmare, s-au folosit numai indici. |
| --- | --- |

(62)

Astfel cum s-a indicat la considerentele 23-26 de mai sus, în Comunitate există cinci producători de produs similar, dintre care doi nu sunt considerați drept parte a industriei comunitare. Evoluția volumului de vânzări și a cotei de piață a acestor două societăți sunt analizate în continuare. Din motive de confidențialitate, cifrele reale nu pot fi dezvăluite. Prin urmare, s-au folosit numai indici.

| (63) | Vânzările în Comunitate de dihidromircenol produs de alți producători comunitari au scăzut cu 12 % în decursul perioadei examinate. Cota de piață corespunzătoare a scăzut și mai puternic, și anume cu 28 %, datorită extinderii pieței în aceeași perioadă. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări în CE (kg);
  indice: 2003 = 100 | 100 | 89 | 88 | 88 |
| Cotă de piață;
  indice: 2003 = 100 | 100 | 90 | 83 | 72 |
| Sursa: informații colectate de la alți producători comunitari. |

(63)

Vânzările în Comunitate de dihidromircenol produs de alți producători comunitari au scăzut cu 12 % în decursul perioadei examinate. Cota de piață corespunzătoare a scăzut și mai puternic, și anume cu 28 %, datorită extinderii pieței în aceeași perioadă.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Vânzări în CE (kg);

indice: 2003 = 100

100

89

88

88

Cotă de piață;

indice: 2003 = 100

100

90

83

72

Sursa: informații colectate de la alți producători comunitari.

| (64) | Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează provizoriu că activitatea celorlalți doi producători comunitari nu a adus niciun prejudiciu industriei comunitare. |
| --- | --- |

(64)

Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează provizoriu că activitatea celorlalți doi producători comunitari nu a adus niciun prejudiciu industriei comunitare.

5.3.2.   Utilizarea captivă de către industria comunitară

| (65) | Astfel cum s-a indicat la considerentele 27-34, activitățile industriei comunitare privind produsul similar includ, inter alia, utilizarea captivă a acestui produs pentru obținerea unor derivați și/sau a unor ingrediente pentru parfumuri. Astfel cum se explică la considerentele menționate anterior, s-a considerat adecvată excluderea utilizării captive a industriei comunitare din analiza indicatorilor prejudiciului (după caz) și examinarea sa în cadrul categoriei privind alți factori, și anume alte posibile cauze ale prejudiciului suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(65)

Astfel cum s-a indicat la considerentele 27-34, activitățile industriei comunitare privind produsul similar includ, inter alia, utilizarea captivă a acestui produs pentru obținerea unor derivați și/sau a unor ingrediente pentru parfumuri. Astfel cum se explică la considerentele menționate anterior, s-a considerat adecvată excluderea utilizării captive a industriei comunitare din analiza indicatorilor prejudiciului (după caz) și examinarea sa în cadrul categoriei privind alți factori, și anume alte posibile cauze ale prejudiciului suferit de industria comunitară.

| (66) | Utilizarea captivă din industria comunitară a înregistrat o ușoară scădere în decursul perioadei examinate. Concret, ea a scăzut cu 14 % în 2004 și cu alte 14 puncte procentuale în 2005, înainte de a înregistra o creștere de aproximativ 240 000 kilograme în perioada de anchetă, ceea ce reprezintă totuși cu 5 % mai puțin față de valorile din 2003. În termeni relativi, utilizarea captivă a reprezentat aproximativ 10 % din volumul total al producției, exceptând anul 2005, în decursul căruia utilizarea captivă a scăzut la 8 %. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utilizare captivă (kg) | 249 809 | 215 100 | 179 954 | 236 323 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 86 | 72 | 95 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(66)

Utilizarea captivă din industria comunitară a înregistrat o ușoară scădere în decursul perioadei examinate. Concret, ea a scăzut cu 14 % în 2004 și cu alte 14 puncte procentuale în 2005, înainte de a înregistra o creștere de aproximativ 240 000 kilograme în perioada de anchetă, ceea ce reprezintă totuși cu 5 % mai puțin față de valorile din 2003. În termeni relativi, utilizarea captivă a reprezentat aproximativ 10 % din volumul total al producției, exceptând anul 2005, în decursul căruia utilizarea captivă a scăzut la 8 %.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Utilizare captivă (kg)

249 809

215 100

179 954

236 323

Indice: 2003 = 100

100

86

72

95

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

| (67) | Având în vedere cele menționate anterior și luând în considerare faptul că utilizarea captivă reprezintă numai aproximativ 10 % din producția industriei comunitare, se concluzionează provizoriu că evoluția utilizării captive nu a putut contribui în mod substanțial la prejudiciul material suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(67)

Având în vedere cele menționate anterior și luând în considerare faptul că utilizarea captivă reprezintă numai aproximativ 10 % din producția industriei comunitare, se concluzionează provizoriu că evoluția utilizării captive nu a putut contribui în mod substanțial la prejudiciul material suferit de industria comunitară.

5.3.3.   Rezultatele la export ale industriei comunitare

| (68) | S-a înregistrat o ușoară ameliorare a rezultatelor la export ale industriei comunitare în decursul perioadei examinate, în ceea ce privește volumul exporturilor. Volumul vânzărilor la export a crescut cu 8 % în 2004 și cu alte 12 puncte procentuale în 2005, înainte de a scădea în perioada de anchetă la un nivel cu 4 % mai ridicat decât cel din 2003. În ceea ce privește prețurile unitare, tabelul de mai jos ilustrează o scădere cu 26 % înregistrată între 2003 și perioada de anchetă. Cu toate acestea, se impune observația că prețurile de vânzare la export au scăzut mai puțin decât prețul de vânzare în Comunitate, iar, în termeni absoluți, au rămas la un nivel considerabil superior prețului practicat pe piața comunitară. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările la export din producția CE (unități) | 743 445 | 803 219 | 890 242 | 774 802 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 108 | 120 | 104 |
| Prețul de vânzare la export (EUR/unitate) | 4,55 | 4,05 | 3,57 | 3,36 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 89 | 79 | 74 |
| Sursa: răspunsuri verificate la chestionare. |

(68)

S-a înregistrat o ușoară ameliorare a rezultatelor la export ale industriei comunitare în decursul perioadei examinate, în ceea ce privește volumul exporturilor. Volumul vânzărilor la export a crescut cu 8 % în 2004 și cu alte 12 puncte procentuale în 2005, înainte de a scădea în perioada de anchetă la un nivel cu 4 % mai ridicat decât cel din 2003. În ceea ce privește prețurile unitare, tabelul de mai jos ilustrează o scădere cu 26 % înregistrată între 2003 și perioada de anchetă. Cu toate acestea, se impune observația că prețurile de vânzare la export au scăzut mai puțin decât prețul de vânzare în Comunitate, iar, în termeni absoluți, au rămas la un nivel considerabil superior prețului practicat pe piața comunitară.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Vânzările la export din producția CE (unități)

743 445

803 219

890 242

774 802

Indice: 2003 = 100

100

108

120

104

Prețul de vânzare la export (EUR/unitate)

4,55

4,05

3,57

3,36

Indice: 2003 = 100

100

89

79

74

Sursa: răspunsuri verificate la chestionare.

| (69) | În acest context, se poate concluziona în mod provizoriu că rezultatele la export ale industriei comunitare nu au contribuit în mod substanțial la prejudiciul material suferit de aceasta. |
| --- | --- |

(69)

În acest context, se poate concluziona în mod provizoriu că rezultatele la export ale industriei comunitare nu au contribuit în mod substanțial la prejudiciul material suferit de aceasta.

5.3.4.   Importurile din alte țări terțe

| (70) | Importurile din țări terțe, altele decât India, au fost, de asemenea, examinate. Se reamintește că importurile din Japonia, rezultând din statisticile Eurostat, nu au fost luate în considerare din motivele expuse la considerentul 36 de mai sus. Nu s-au realizat alte ajustări cu privire la datele furnizate de Eurostat în sensul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(70)

Importurile din țări terțe, altele decât India, au fost, de asemenea, examinate. Se reamintește că importurile din Japonia, rezultând din statisticile Eurostat, nu au fost luate în considerare din motivele expuse la considerentul 36 de mai sus. Nu s-au realizat alte ajustări cu privire la datele furnizate de Eurostat în sensul prezentei anchete.

| (71) | Conform tabelului de mai jos, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut în decursul perioadei examinate. După o scădere bruscă în 2004 și 2005, acesta s-a redresat în perioada de anchetă, ajungând la un nivel cu 4 % mai scăzut decât în 2003. Această evoluție a coincis în mod clar cu creșterea prețurilor pentru aceste importuri în 2004 și 2005 și scăderea ulterioară, în perioada de anchetă. În termeni absoluți, nivelul prețurilor la importul din alte țări terțe a rămas la un nivel considerabil superior nivelului prețului la importurile din India de-a lungul întregii perioade examinate (a se vedea considerentul 39 de mai sus). Cota de piață corespunzătoare a importurilor din alte țări terțe pe piața comunitară a evoluat în acord cu volumul acestora și cu extinderea pieței; aceasta a scăzut cu 22 % între anul 2003 și perioada de anchetă. | 2003 | 2004 | 2005 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (kg) | 935 800 | 756 200 | 606 700 | 895 100 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 81 | 65 | 96 |
| Prețul mediu de import (EUR/kg) | 4,04 | 4,79 | 4,75 | 4,08 |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 119 | 118 | 101 |
| Cotă de piață | 26 % | 21 % | 16 % | 20 % |
| Indice: 2003 = 100 | 100 | 81 | 61 | 78 |
| Sursa: Eurostat |

(71)

Conform tabelului de mai jos, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut în decursul perioadei examinate. După o scădere bruscă în 2004 și 2005, acesta s-a redresat în perioada de anchetă, ajungând la un nivel cu 4 % mai scăzut decât în 2003. Această evoluție a coincis în mod clar cu creșterea prețurilor pentru aceste importuri în 2004 și 2005 și scăderea ulterioară, în perioada de anchetă. În termeni absoluți, nivelul prețurilor la importul din alte țări terțe a rămas la un nivel considerabil superior nivelului prețului la importurile din India de-a lungul întregii perioade examinate (a se vedea considerentul 39 de mai sus). Cota de piață corespunzătoare a importurilor din alte țări terțe pe piața comunitară a evoluat în acord cu volumul acestora și cu extinderea pieței; aceasta a scăzut cu 22 % între anul 2003 și perioada de anchetă.

2003

2004

2005

Perioada de anchetă

Importuri (kg)

935 800

756 200

606 700

895 100

Indice: 2003 = 100

100

81

65

96

Prețul mediu de import (EUR/kg)

4,04

4,79

4,75

4,08

Indice: 2003 = 100

100

119

118

101

Cotă de piață

26 %

21 %

16 %

20 %

Indice: 2003 = 100

100

81

61

78

Sursa: Eurostat

| (72) | Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că importurile din țările terțe, altele decât India, nu au adus niciun prejudiciu industriei comunitare. |
| --- | --- |

(72)

Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că importurile din țările terțe, altele decât India, nu au adus niciun prejudiciu industriei comunitare.

5.3.5.   Prejudiciul autoprovocat

| (73) | Una dintre părți a afirmat că prejudiciul a fost autoprovocat, deoarece reclamanții depind de importurile de materii prime principale necesare fabricării produsului similar și, prin urmare, nu concurează cu ceilalți producători din Comunitate sau chiar cu cei de la nivel mondial. În acest sens, ancheta nu a stabilit nicio diferență substanțială între originea și prețurile principalelor materii prime utilizate și achiziționate de către reclamanți sau de către alți producători comunitari, sau chiar de către producătorii cooperanți din India, ceea ce ar putea justifica afirmațiile menționate anterior. Prin urmare, acest argument trebuie respins. |
| --- | --- |

(73)

Una dintre părți a afirmat că prejudiciul a fost autoprovocat, deoarece reclamanții depind de importurile de materii prime principale necesare fabricării produsului similar și, prin urmare, nu concurează cu ceilalți producători din Comunitate sau chiar cu cei de la nivel mondial. În acest sens, ancheta nu a stabilit nicio diferență substanțială între originea și prețurile principalelor materii prime utilizate și achiziționate de către reclamanți sau de către alți producători comunitari, sau chiar de către producătorii cooperanți din India, ceea ce ar putea justifica afirmațiile menționate anterior. Prin urmare, acest argument trebuie respins.

5.4.   Concluzie privind cauzalitatea

| (74) | În concluzie, se confirmă faptul că prejudiciul material suferit de industria comunitară, caracterizat în special de scăderea prețurilor de vânzare unitare, care a condus la deteriorarea semnificativă a situației financiare, a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză. Cu toate că este posibil ca utilizarea captivă și rezultatele la export să fi contribuit într-o anumită măsură la înrăutățirea rezultatelor industriei comunitare, evoluția acestor elemente nu a fost în măsură să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și situația prejudiciată a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(74)

În concluzie, se confirmă faptul că prejudiciul material suferit de industria comunitară, caracterizat în special de scăderea prețurilor de vânzare unitare, care a condus la deteriorarea semnificativă a situației financiare, a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză. Cu toate că este posibil ca utilizarea captivă și rezultatele la export să fi contribuit într-o anumită măsură la înrăutățirea rezultatelor industriei comunitare, evoluția acestor elemente nu a fost în măsură să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și situația prejudiciată a industriei comunitare.

| (75) | Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că factorii respectivi nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(75)

Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că factorii respectivi nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (76) | Prin urmare, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au cauzat un prejudiciu material industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(76)

Prin urmare, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au cauzat un prejudiciu material industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

6.   INTERESUL COMUNITĂțII

6.1.   Observații generale

| (77) | Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziei provizorii privind existența unor practici de dumping prejudiciabile, există motive întemeiate care ar putea conduce la concluzia că adoptarea de măsuri în acest caz nu este în interesul Comunității. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților vizate de prezenta procedură și consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate. |
| --- | --- |

(77)

Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziei provizorii privind existența unor practici de dumping prejudiciabile, există motive întemeiate care ar putea conduce la concluzia că adoptarea de măsuri în acest caz nu este în interesul Comunității. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților vizate de prezenta procedură și consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.

6.2.   Interesul industriei comunitare

| (78) | Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei comunitare. Creșterea considerabilă în ultimii ani a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o scădere puternică a prețurilor. Pentru a-și menține poziția pe piață și volumul de vânzări pe piața liberă, decisive pentru costul de producție, industria comunitară este nevoită să vândă la prețuri care acoperă cu greu costurile fixe. |
| --- | --- |

(78)

Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei comunitare. Creșterea considerabilă în ultimii ani a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o scădere puternică a prețurilor. Pentru a-și menține poziția pe piață și volumul de vânzări pe piața liberă, decisive pentru costul de producție, industria comunitară este nevoită să vândă la prețuri care acoperă cu greu costurile fixe.

| (79) | În acest context, fără instituirea de măsuri, industria comunitară nu și-ar putea menține poziția pe termen lung. Cu toate că numărul lucrătorilor implicați direct în procesul de producție a dihidromircenolului este modest, impactul negativ asupra forței de muncă s-ar resimți în mare măsură într-o anumită zonă geografică din Spania, unde este concentrată majoritatea producției comunitare. În cazul în care se instituie măsuri, iar prețurile de import se restabilesc la un nivel care nu face obiectul unui dumping, industria comunitară ar putea concura în condiții comerciale echitabile, pe baza unui avantaj comparativ adecvat. Se preconizează că volumul de vânzări al industriei comunitare ar crește și că industria comunitară ar putea beneficia astfel de economii de scară. Se așteaptă, de asemenea, ca industria comunitară să profite de eliminarea blocării prețurilor impuse de importurile care fac obiectul unui dumping, pentru a crește ușor propriile prețuri de vânzare, având în vedere faptul că măsurile vor înlătura subcotarea prețurilor constatată în decursul perioadei de anchetă. Aceste efecte pozitive preconizate ale măsurilor ar permite industriei comunitare să își îmbunătățească situația financiară critică. |
| --- | --- |

(79)

În acest context, fără instituirea de măsuri, industria comunitară nu și-ar putea menține poziția pe termen lung. Cu toate că numărul lucrătorilor implicați direct în procesul de producție a dihidromircenolului este modest, impactul negativ asupra forței de muncă s-ar resimți în mare măsură într-o anumită zonă geografică din Spania, unde este concentrată majoritatea producției comunitare. În cazul în care se instituie măsuri, iar prețurile de import se restabilesc la un nivel care nu face obiectul unui dumping, industria comunitară ar putea concura în condiții comerciale echitabile, pe baza unui avantaj comparativ adecvat. Se preconizează că volumul de vânzări al industriei comunitare ar crește și că industria comunitară ar putea beneficia astfel de economii de scară. Se așteaptă, de asemenea, ca industria comunitară să profite de eliminarea blocării prețurilor impuse de importurile care fac obiectul unui dumping, pentru a crește ușor propriile prețuri de vânzare, având în vedere faptul că măsurile vor înlătura subcotarea prețurilor constatată în decursul perioadei de anchetă. Aceste efecte pozitive preconizate ale măsurilor ar permite industriei comunitare să își îmbunătățească situația financiară critică.

| (80) | Prin urmare, instituirea de măsuri este în mod clar în interesul industriei comunitare. Neinstituirea măsurilor ar putea conduce la întreruperea producției de dihidromircenol sau chiar la închiderea unor întreprinderi de profil din cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(80)

Prin urmare, instituirea de măsuri este în mod clar în interesul industriei comunitare. Neinstituirea măsurilor ar putea conduce la întreruperea producției de dihidromircenol sau chiar la închiderea unor întreprinderi de profil din cadrul Comunității.

6.3.   Interesele utilizatorilor și ale consumatorilor

| (81) | Asociațiile de consumatori nu s-au făcut cunoscute și nici nu au furnizat informații în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În consecință și având în vedere faptul că dihidromircenolul este folosit numai ca materie primă sau element component în fabricarea altor produse intermediare sau finite (a se vedea considerentele 11 și 28 de mai sus), analiza s-a limitat la efectul măsurilor asupra utilizatorilor. Dihidromircenolul este utilizat în general ca parfum pentru detergenți, săpunuri și ca element component în anumite parfumuri. Sectoarele vizate sunt, așadar, cele ale produselor de îngrijire a casei și a rufelor, precum și cele ale produselor de frumusețe și de igienă personală. Au fost trimise chestionare către 13 utilizatori cunoscuți de dihidromircenol din Comunitate și către patru asociații din domeniul substanțelor aromatice și parfumurilor. Comisia a solicitat, alături de alte informații, comentariile acestora pentru a stabili dacă instituirea de măsuri antidumping este în interesul Comunității și modul în care acestea îi vor afecta. |
| --- | --- |

(81)

Asociațiile de consumatori nu s-au făcut cunoscute și nici nu au furnizat informații în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În consecință și având în vedere faptul că dihidromircenolul este folosit numai ca materie primă sau element component în fabricarea altor produse intermediare sau finite (a se vedea considerentele 11 și 28 de mai sus), analiza s-a limitat la efectul măsurilor asupra utilizatorilor. Dihidromircenolul este utilizat în general ca parfum pentru detergenți, săpunuri și ca element component în anumite parfumuri. Sectoarele vizate sunt, așadar, cele ale produselor de îngrijire a casei și a rufelor, precum și cele ale produselor de frumusețe și de igienă personală. Au fost trimise chestionare către 13 utilizatori cunoscuți de dihidromircenol din Comunitate și către patru asociații din domeniul substanțelor aromatice și parfumurilor. Comisia a solicitat, alături de alte informații, comentariile acestora pentru a stabili dacă instituirea de măsuri antidumping este în interesul Comunității și modul în care acestea îi vor afecta.

| (82) | S-a primit un răspuns la chestionar din partea unui producător al unei serii întregi de produse de îngrijire a rufelor, a casei și de igienă personală. Acesta a precizat că produsul vizat de anchetă, în toate aplicațiile sale intermediare și finale, reprezintă numai o parte neînsemnată. Mai mult, societatea respectivă nu utiliza dihidromircenol originar din India și nu a putut furniza, așadar, informații complete. Cu toate acestea, acest utilizator a admis că instituirea de măsuri ar putea conduce la penurie în aprovizionare și la creșterea prețurilor, care, pe termen lung, ar determina modificarea compoziției parfumurilor. Un alt utilizator a contactat și a informat Comisia că nu folosește dihidromircenol originar din India. Această societate nu a făcut comentarii privind impactul eventualelor măsuri. Nu au fost primite observații din partea asociațiilor. |
| --- | --- |

(82)

S-a primit un răspuns la chestionar din partea unui producător al unei serii întregi de produse de îngrijire a rufelor, a casei și de igienă personală. Acesta a precizat că produsul vizat de anchetă, în toate aplicațiile sale intermediare și finale, reprezintă numai o parte neînsemnată. Mai mult, societatea respectivă nu utiliza dihidromircenol originar din India și nu a putut furniza, așadar, informații complete. Cu toate acestea, acest utilizator a admis că instituirea de măsuri ar putea conduce la penurie în aprovizionare și la creșterea prețurilor, care, pe termen lung, ar determina modificarea compoziției parfumurilor. Un alt utilizator a contactat și a informat Comisia că nu folosește dihidromircenol originar din India. Această societate nu a făcut comentarii privind impactul eventualelor măsuri. Nu au fost primite observații din partea asociațiilor.

| (83) | Având în vedere comentariile primite, ancheta a stabilit că nu există pericolul penuriei în aprovizionarea cu dihidromircenol, deoarece utilizarea capacității de către industria comunitară a fost de numai 73 % în perioada de anchetă (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Dihidromircenolul este, de asemenea, produs în anumite țări terțe, altele decât India. De asemenea, având în vedere marjele de dumping moderate constatate, nu se preconizează o creștere substanțială a prețurilor. În acest sens și ținând seama de impactul marginal al dihidromircenolului asupra costului produselor în aval, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping nu ar avea un efect considerabil asupra situației utilizatorilor din Comunitate. |
| --- | --- |

(83)

Având în vedere comentariile primite, ancheta a stabilit că nu există pericolul penuriei în aprovizionarea cu dihidromircenol, deoarece utilizarea capacității de către industria comunitară a fost de numai 73 % în perioada de anchetă (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Dihidromircenolul este, de asemenea, produs în anumite țări terțe, altele decât India. De asemenea, având în vedere marjele de dumping moderate constatate, nu se preconizează o creștere substanțială a prețurilor. În acest sens și ținând seama de impactul marginal al dihidromircenolului asupra costului produselor în aval, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping nu ar avea un efect considerabil asupra situației utilizatorilor din Comunitate.

6.4.   Interesul importatorilor/comercianților independenți din Comunitate

| (84) | Au fost contactați douăzeci și șapte de importatori/comercianți cunoscuți ai produsului în cauză din Comunitate. Trei dintre societățile respective au informat Comisia cu privire la faptul că nu importă dihidromircenol din India. În cele din urmă, numai doi importatori independenți de producătorii-exportatori au răspuns la chestionar. Unul dintre aceștia a afirmat că a încetat importurile din India în decursul perioadei de anchetă, deoarece furnizorul său a hotărât să vândă exclusiv prin intermediul altor distribuitori. Acest importator nu a făcut observații privind eventualul impact al măsurilor, deoarece nu mai era vizat. În cazul celuilalt importator cooperant, vânzările în Comunitate de produs în cauză au reprezentat mai puțin de 20 % din cifra sa totală de afaceri, iar cota sa din totalul importurilor de produs în cauză din India a fost destul de redusă. Această societate nu a formulat nicio observație specifică privind eventualul impact al măsurilor probabile asupra activității sale. Aceasta a indicat doar că orice măsură ar încuraja producătorii din India să se adapteze, sporindu-și eficiența, în timp ce producătorilor comunitari li s-ar permite, datorită protecției de care beneficiază, să își mențină producția ineficientă și să nu fie nevoiți să se restructureze. În acest sens, astfel cum s-a indicat la considerentul 79 de mai sus, se menționează că măsurile antidumping ar permite, contrar afirmațiilor anterioare, creșterea volumului de vânzări și îmbunătățirea situației financiare critice a industriei comunitare și ar crea astfel un context favorabil pentru creșterea eficienței producției. Prin urmare, argumentul respectiv trebuie respins. |
| --- | --- |

(84)

Au fost contactați douăzeci și șapte de importatori/comercianți cunoscuți ai produsului în cauză din Comunitate. Trei dintre societățile respective au informat Comisia cu privire la faptul că nu importă dihidromircenol din India. În cele din urmă, numai doi importatori independenți de producătorii-exportatori au răspuns la chestionar. Unul dintre aceștia a afirmat că a încetat importurile din India în decursul perioadei de anchetă, deoarece furnizorul său a hotărât să vândă exclusiv prin intermediul altor distribuitori. Acest importator nu a făcut observații privind eventualul impact al măsurilor, deoarece nu mai era vizat. În cazul celuilalt importator cooperant, vânzările în Comunitate de produs în cauză au reprezentat mai puțin de 20 % din cifra sa totală de afaceri, iar cota sa din totalul importurilor de produs în cauză din India a fost destul de redusă. Această societate nu a formulat nicio observație specifică privind eventualul impact al măsurilor probabile asupra activității sale. Aceasta a indicat doar că orice măsură ar încuraja producătorii din India să se adapteze, sporindu-și eficiența, în timp ce producătorilor comunitari li s-ar permite, datorită protecției de care beneficiază, să își mențină producția ineficientă și să nu fie nevoiți să se restructureze. În acest sens, astfel cum s-a indicat la considerentul 79 de mai sus, se menționează că măsurile antidumping ar permite, contrar afirmațiilor anterioare, creșterea volumului de vânzări și îmbunătățirea situației financiare critice a industriei comunitare și ar crea astfel un context favorabil pentru creșterea eficienței producției. Prin urmare, argumentul respectiv trebuie respins.

| (85) | Având în vedere cele menționate anterior și ținând seama în special de nivelul scăzut de cooperare din partea importatorilor/comercianților independenți din Comunitate, se concluzionează provizoriu că măsurile antidumping nu vor avea un impact negativ determinant asupra situației acestora. |
| --- | --- |

(85)

Având în vedere cele menționate anterior și ținând seama în special de nivelul scăzut de cooperare din partea importatorilor/comercianților independenți din Comunitate, se concluzionează provizoriu că măsurile antidumping nu vor avea un impact negativ determinant asupra situației acestora.

6.5.   Concluzie privind interesul Comunității

| (86) | Analiza de mai sus a relevat faptul că instituirea măsurilor este în interesul industriei comunitare, deoarece se preconizează ca măsurile respective să limiteze nivelul ridicat de importuri la prețuri de dumping și să elimine subcotarea prețurilor determinată de aceste importuri, care s-au dovedit a avea un impact negativ puternic asupra situației industriei comunitare. Se așteaptă ca și ceilalți producători comunitari să beneficieze în urma instituirii măsurilor. |
| --- | --- |

(86)

Analiza de mai sus a relevat faptul că instituirea măsurilor este în interesul industriei comunitare, deoarece se preconizează ca măsurile respective să limiteze nivelul ridicat de importuri la prețuri de dumping și să elimine subcotarea prețurilor determinată de aceste importuri, care s-au dovedit a avea un impact negativ puternic asupra situației industriei comunitare. Se așteaptă ca și ceilalți producători comunitari să beneficieze în urma instituirii măsurilor.

| (87) | Analiza a confirmat, de asemenea, că nu există probabilitatea ca utilizatorii să fie afectați în mod considerabil de măsurile antidumping. |
| --- | --- |

(87)

Analiza a confirmat, de asemenea, că nu există probabilitatea ca utilizatorii să fie afectați în mod considerabil de măsurile antidumping.

| (88) | Nivelul scăzut de cooperare din partea importatorilor/comercianților de produs în cauză independenți din Comunitate nu a permis o analiză amănunțită a intereselor acestora. Cu toate acestea, se poate concluziona că acești operatori economici au decis să nu coopereze în cadrul anchetei, deoarece instituirea de măsuri asupra importurilor de dihidromircenol din India nu le-ar afecta în mod semnificativ activitățile. |
| --- | --- |

(88)

Nivelul scăzut de cooperare din partea importatorilor/comercianților de produs în cauză independenți din Comunitate nu a permis o analiză amănunțită a intereselor acestora. Cu toate acestea, se poate concluziona că acești operatori economici au decis să nu coopereze în cadrul anchetei, deoarece instituirea de măsuri asupra importurilor de dihidromircenol din India nu le-ar afecta în mod semnificativ activitățile.

| (89) | Având în vedere toate aceste elemente, se consideră că instituirea de măsuri, și anume eliminarea practicilor de dumping prejudiciabil, ar permite industriei comunitare să își îmbunătățească situația financiară și să își continue activitatea și că efectele negative pe care măsurile le-ar putea avea asupra anumitor operatori economici din Comunitate nu sunt disproporționate comparativ cu beneficiile aduse de aceste măsuri industriei comunitare. |
| --- | --- |

(89)

Având în vedere toate aceste elemente, se consideră că instituirea de măsuri, și anume eliminarea practicilor de dumping prejudiciabil, ar permite industriei comunitare să își îmbunătățească situația financiară și să își continue activitatea și că efectele negative pe care măsurile le-ar putea avea asupra anumitor operatori economici din Comunitate nu sunt disproporționate comparativ cu beneficiile aduse de aceste măsuri industriei comunitare.

| (90) | Pe baza considerentelor menționate anterior, se concluzionează provizoriu că nu există niciun motiv imperios referitor la interesul Comunității pentru a nu institui măsuri antidumping în cazul de față. |
| --- | --- |

(90)

Pe baza considerentelor menționate anterior, se concluzionează provizoriu că nu există niciun motiv imperios referitor la interesul Comunității pentru a nu institui măsuri antidumping în cazul de față.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (91) | Având în vedere concluziile provizorii la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciul rezultat și interesul Comunității, este necesară instituirea de măsuri provizorii asupra importurilor din India de produs în cauză, pentru a preveni prejudicierea în continuare a industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(91)

Având în vedere concluziile provizorii la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciul rezultat și interesul Comunității, este necesară instituirea de măsuri provizorii asupra importurilor din India de produs în cauză, pentru a preveni prejudicierea în continuare a industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (92) | Nivelul măsurilor antidumping provizorii trebuie să fie suficient pentru a înlătura prejudiciul adus industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(92)

Nivelul măsurilor antidumping provizorii trebuie să fie suficient pentru a înlătura prejudiciul adus industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (93) | Pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit provizoriu că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar reprezenta un nivel adecvat pe care industria comunitară l-ar putea obține în absența practicilor de dumping prejudiciabile. În 2003, înainte de apariția importurilor din India care fac obiectul unui dumping, industria comunitară a obținut un profit de 12,3 % din vânzările sale de produs similar pe piața liberă (a se vedea considerentul 48 de mai sus). Cu toate acestea, s-a considerat adecvată ajustarea acestei rentabilități pentru a reflecta extinderea pieței comunitare și a celei mondiale a dihidromircenolului, crearea de noi capacități, precum și ușoara scădere a prețului global, rezultată independent de prezența importurilor care fac obiectul unui dumping, în timp ce costul de producție pe unitate a rămas relativ neschimbat. Astfel, un profit de aproximativ 12 % în absența importurilor care fac obiectul unui dumping nu a fost considerat justificat în mod rezonabil, o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri fiind considerată mai adecvată în situația actuală. |
| --- | --- |

(93)

Pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit provizoriu că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar reprezenta un nivel adecvat pe care industria comunitară l-ar putea obține în absența practicilor de dumping prejudiciabile. În 2003, înainte de apariția importurilor din India care fac obiectul unui dumping, industria comunitară a obținut un profit de 12,3 % din vânzările sale de produs similar pe piața liberă (a se vedea considerentul 48 de mai sus). Cu toate acestea, s-a considerat adecvată ajustarea acestei rentabilități pentru a reflecta extinderea pieței comunitare și a celei mondiale a dihidromircenolului, crearea de noi capacități, precum și ușoara scădere a prețului global, rezultată independent de prezența importurilor care fac obiectul unui dumping, în timp ce costul de producție pe unitate a rămas relativ neschimbat. Astfel, un profit de aproximativ 12 % în absența importurilor care fac obiectul unui dumping nu a fost considerat justificat în mod rezonabil, o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri fiind considerată mai adecvată în situația actuală.

| (94) | Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața comunitară. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import. Aceste diferențe s-au situat, pentru ambii producători-exportatori cooperanți, deasupra marjelor de dumping constatate. |
| --- | --- |

(94)

Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața comunitară. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import. Aceste diferențe s-au situat, pentru ambii producători-exportatori cooperanți, deasupra marjelor de dumping constatate.

7.2.   Măsuri provizorii

| (95) | În lumina celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că, în ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți, ar trebui instituită o taxă antidumping provizorie la nivelul marjelor de dumping constatate. |
| --- | --- |

(95)

În lumina celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că, în ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți, ar trebui instituită o taxă antidumping provizorie la nivelul marjelor de dumping constatate.

| (96) | Se reamintește că nivelul de cooperare a fost ridicat și, prin urmare, s-a considerat adecvat ca pentru societățile care nu au cooperat în decursul anchetei să se stabilească o taxă la nivelul celei mai ridicate taxe care urmează a fi impusă societăților cooperante (a se vedea considerentul 22 de mai sus). Prin urmare, taxa restantă se stabilește la rata de 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Se reamintește că nivelul de cooperare a fost ridicat și, prin urmare, s-a considerat adecvat ca pentru societățile care nu au cooperat în decursul anchetei să se stabilească o taxă la nivelul celei mai ridicate taxe care urmează a fi impusă societăților cooperante (a se vedea considerentul 22 de mai sus). Prin urmare, taxa restantă se stabilește la rata de 7,5 %.

| (97) | Pe baza celor sus-menționate, rata taxei antidumping provizorii se stabilește după cum urmează:






  Producător | Taxa antidumping propusă |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Toate celelalte societăți (inclusiv Privi Organics Limited, Mumbai) | 7,5 % |

(97)

Pe baza celor sus-menționate, rata taxei antidumping provizorii se stabilește după cum urmează:

Producător

Taxa antidumping propusă

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Toate celelalte societăți (inclusiv Privi Organics Limited, Mumbai)

7,5 %

| (98) | Nivelul taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în decursul anchetei. Această taxă (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică exclusiv în cazul importurilor de produse originare din India și fabricate de societatea în cauză și, prin urmare, de către persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de acest nivel și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(98)

Nivelul taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în decursul anchetei. Această taxă (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică exclusiv în cazul importurilor de produse originare din India și fabricate de societatea în cauză și, prin urmare, de către persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de acest nivel și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (99) | Orice solicitare de aplicare a acestei rate individuale a taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare la producție, la vânzările interne și vânzările la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de rate individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(99)

Orice solicitare de aplicare a acestei rate individuale a taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare la producție, la vânzările interne și vânzările la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de rate individuale ale taxei.

| (100) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Comunitate în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, societățile din urmă sunt invitate, de îndată ce îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul respectiv, pentru ca situația lor să fie examinată individual. |
| --- | --- |

(100)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Comunitate în decursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, societățile din urmă sunt invitate, de îndată ce îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul respectiv, pentru ca situația lor să fie examinată individual.

8.   DISPOZIțIE FINALĂ

| (101) | În interesul unei bune administrări, ar trebui fixată o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în limita de timp specificată în avizul de inițiere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. De asemenea, trebuie menționat că concluziile privind instituirea de taxe în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii unei taxe definitive, |
| --- | --- |

(101)

În interesul unei bune administrări, ar trebui fixată o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în limita de timp specificată în avizul de inițiere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. De asemenea, trebuie menționat că concluziile privind instituirea de taxe în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii unei taxe definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de dihidromircenol cu o puritate minimă de 93 % în greutate, încadrat la codul NC ex 2905 22 90 (cod TARIC 2905229010), originare din India.

(2)   Rata taxei antidumping provizorii aplicabilă prețului net franco frontieră comunitară, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate în continuare, este următoarea:

| Producător | Taxă antidumping (%) | TARIC cod adițional |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur, India | 3,3 % | A827 |
| Toate celelalte societăți | 7,5 % | A999 |

Producător

Taxă antidumping (%)

TARIC cod adițional

Neeru Enterprises, Rampur, India

3,3 %

A827

Toate celelalte societăți

7,5 %

A999

(3)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de constituirea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere orală din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile vizate pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Peter MANDELSON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO C 275, 11.11.2006, p. 25.

2

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/20

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 897/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1623/2000 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole, în ceea ce privește mecanismele de piață

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (1), în special articolele 33 și 36,

întrucât:

| (1) | Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 al Comisiei (2) acordă, în cadrul schemei de ajutor pentru mustul utilizat pentru îmbogățirea vinurilor, o derogare în cazul mustului din struguri recoltați în zone viticole altele decât zonele CIII (a) și CIII (b), derogare care expiră la încheierea anului de recoltă 2006/2007. În așteptarea unei modificări mai accentuate a acestei scheme de ajutor ca rezultat al reformei organizării comune a pieței vitivinicole prevăzute pentru campania 2008/2009, este necesar să se recurgă la o prelungire a derogării sus-menționate, până la încheierea anului de recoltă 2007/2008. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 al Comisiei (2) acordă, în cadrul schemei de ajutor pentru mustul utilizat pentru îmbogățirea vinurilor, o derogare în cazul mustului din struguri recoltați în zone viticole altele decât zonele CIII (a) și CIII (b), derogare care expiră la încheierea anului de recoltă 2006/2007. În așteptarea unei modificări mai accentuate a acestei scheme de ajutor ca rezultat al reformei organizării comune a pieței vitivinicole prevăzute pentru campania 2008/2009, este necesar să se recurgă la o prelungire a derogării sus-menționate, până la încheierea anului de recoltă 2007/2008.

| (2) | Articolul 52 alineatul (1) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 prevede, pentru campaniile 2001/2002-2006/2007, o derogare cu privire la sistemul de distilare pentru vinurile produse din struguri clasificați atât ca varietăți de struguri de cuvă, cât și ca varietăți destinate producerii de rachiu de vin cu denumire de origine. Derogarea privește „cantitatea vinificată în mod obișnuit”. În așteptarea unei modificări mai accentuate a schemei de ajutor, ca rezultat al reformei organizării comune a pieței vitivinicole prevăzute pentru campania 2008/2009, este necesar să se recurgă la o prelungire a derogării sus-menționate, până la încheierea anului de recoltă 2007/2008. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 52 alineatul (1) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 prevede, pentru campaniile 2001/2002-2006/2007, o derogare cu privire la sistemul de distilare pentru vinurile produse din struguri clasificați atât ca varietăți de struguri de cuvă, cât și ca varietăți destinate producerii de rachiu de vin cu denumire de origine. Derogarea privește „cantitatea vinificată în mod obișnuit”. În așteptarea unei modificări mai accentuate a schemei de ajutor, ca rezultat al reformei organizării comune a pieței vitivinicole prevăzute pentru campania 2008/2009, este necesar să se recurgă la o prelungire a derogării sus-menționate, până la încheierea anului de recoltă 2007/2008.

| (3) | Articolul 63a alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 stabilește un procent din producție pe care producătorii îl pot distila în vederea obținerii de alcool alimentar. Este necesar să se stabilească acest procent pentru campania 2007/2008. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 63a alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 stabilește un procent din producție pe care producătorii îl pot distila în vederea obținerii de alcool alimentar. Este necesar să se stabilească acest procent pentru campania 2007/2008.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Următorul an de recoltă vitivinicolă începe la 1 august 2007, prin urmare prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu acea dată. |
| --- | --- |

(5)

Următorul an de recoltă vitivinicolă începe la 1 august 2007, prin urmare prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu acea dată.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a vinurilor, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a vinurilor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1623/2000 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf, anii de recoltă „2003/2004-2006/2007” se înlocuiesc cu „2003/2004-2007/2008”. |
| --- | --- |

1.

La articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf, anii de recoltă „2003/2004-2006/2007” se înlocuiesc cu „2003/2004-2007/2008”.

| 2. | La articolul 52 alineatul (1) al patrulea paragraf, anii de recoltă „2001/2002-2006/2007” se înlocuiesc cu „2001/2002-2007/2008”. |
| --- | --- |

2.

La articolul 52 alineatul (1) al patrulea paragraf, anii de recoltă „2001/2002-2006/2007” se înlocuiesc cu „2001/2002-2007/2008”.

| 3. | La articolul 63a alineatul (2) primul paragraf, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru anii de recoltă viticolă 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 și 2007/2008, acest procentaj se stabilește la 25 %”. |
| --- | --- |

3.

La articolul 63a alineatul (2) primul paragraf, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru anii de recoltă viticolă 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 și 2007/2008, acest procentaj se stabilește la 25 %”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 august 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 179, 14.7.1999, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

1

(2)  JO L 194, 31.7.2000, p. 45. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2016/2006 (JO L 384, 29.12.2006, p. 38).

2

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/22

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 898/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 41/2007 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru stocurile de șprot în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 41/2007 al Consiliului din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru anul 2007, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe privind anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele Comunității și, în raport cu navele Comunității, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (1), în special articolul 5 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Limitele preliminare de captură pentru stocurile de șprot în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV sunt stabilite în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007. |
| --- | --- |

(1)

Limitele preliminare de captură pentru stocurile de șprot în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV sunt stabilite în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007.

| (2) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din regulamentul respectiv, Comisia poate revizui limitele de captură ținând seama de informațiile științifice obținute în prima jumătate a anului 2007. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din regulamentul respectiv, Comisia poate revizui limitele de captură ținând seama de informațiile științifice obținute în prima jumătate a anului 2007.

| (3) | Având în vedere informațiile adunate în prima jumătate a anului 2007, limitele de captură pentru stocurile de șprot în zonele respective trebuie ajustate. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere informațiile adunate în prima jumătate a anului 2007, limitele de captură pentru stocurile de șprot în zonele respective trebuie ajustate.

| (4) | Prin urmare, anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007 ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Având în vedere faptul că șprotul este o specie cu durată scurtă de viață, limitările de captură ar trebui puse în aplicare în cel mai scurt timp posibil, pentru a se evita întârzierile care ar putea conduce la pescuitul excesiv al stocului. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere faptul că șprotul este o specie cu durată scurtă de viață, limitările de captură ar trebui puse în aplicare în cel mai scurt timp posibil, pentru a se evita întârzierile care ar putea conduce la pescuitul excesiv al stocului.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Joe BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 15, 20.1.2007, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 754/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 26).

1

---

ANEXĂ

Anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007 se modifică după cum urmează:

Rubrica privind stocurile de șprot în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV se înlocuiește cu textul următor:

| „Specia | : | Șprot

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

„Specia

:

Șprot

Sprattus sprattus

| Zona | : | Apele comunitare din zonele IIa și IV;
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apele comunitare din zonele IIa și IV;

SPR/2AC4-C

Belgia

1 917

TAC preventivă

Se aplică articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Se aplică articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96.

Danemarca

151 705

Germania

1 917

Franța

1 917

Țările de Jos

1 917

Suedia

1 330 (1)

Regatul Unit

6 325

CE

167 028

Norvegia

18 812 (2)

Insulele Feroe

9 160 (3)
   (4)
   (5)

TAC

195 000

---

(1)  Inclusiv uva.

1

(2)  Pot fi pescuite numai în apele comunitare din zona ICES IV.

2

(3)  Această cantitate poate fi pescuită în zona ICES IV și în zona VIa la nord de 56° 30′ N. Orice captură secundară de putasu se deduce din cota de putasu stabilită pentru zonele ICES VIa, VIb și VII.

3

(4)  1 832 de tone pot fi pescuite ca hering în pescuitul cu plase având dimensiunea ochiului mai mică de 32 mm. Dacă se epuizează cota de 1 832 de tone de hering, se interzice pescuitul cu plase având dimensiunea ochiului mai mică de 32 mm.

4

(5)  Captura prinsă în cadrul pescuitului de control, care corespunde cu 2 % din efort și până la maximum 2 500 de tone, poate fi pescuită drept uva.”

5

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/24

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 899/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește adaptarea codurilor NC pentru anumite substanțe și mixturi care conțin substanțe ce diminuează stratul de ozon pentru a ține cont de modificările la Nomenclatura Combinată stabilite prin Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2000 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (1), în special articolul 6 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | În Nomenclatura Combinată pentru 2007, stabilită prin Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1549/2006 al Comisiei (3), codurile de nomenclatură combinată (codurile NC) pentru anumite produse au fost modificate. Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, referitoare la unele substanțe și mixturi care conțin substanțe ce diminuează stratul de ozon, menționează unele dintre acele coduri NC. Prin urmare, este necesară adaptarea anexei respective. Având în vedere multiplele modificări care se impun, din motive de claritate, anexa trebuie înlocuită în totalitate. |
| --- | --- |

(1)

În Nomenclatura Combinată pentru 2007, stabilită prin Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1549/2006 al Comisiei (3), codurile de nomenclatură combinată (codurile NC) pentru anumite produse au fost modificate. Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, referitoare la unele substanțe și mixturi care conțin substanțe ce diminuează stratul de ozon, menționează unele dintre acele coduri NC. Prin urmare, este necesară adaptarea anexei respective. Având în vedere multiplele modificări care se impun, din motive de claritate, anexa trebuie înlocuită în totalitate.

| (2) | Prin urmare, este necesară modificarea în consecință a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, este necesară modificarea în consecință a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000.

| (3) | Întrucât Regulamentul (CE) nr. 1549/2006 a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2007, prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu aceeași dată. |
| --- | --- |

(3)

Întrucât Regulamentul (CE) nr. 1549/2006 a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2007, prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu aceeași dată.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică începând cu 1 ianuarie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 244, 29.9.2000, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

1

(2)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 733/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 1).

2

(3)  JO L 301, 31.10.2006, p. 1.

3

---

ANEXĂ

„ANEXA IV

Grupuri, coduri din Nomenclatura Combinată (1) și descrierile substanțelor menționate în anexele I și III

| Grupă | Cod NC | Descriere |
| --- | --- | --- |
| Grup I | 2903 41 00 | Triclorofluorometan |
| 2903 42 00 | Diclorodifluorometan |
| 2903 43 00 | Triclorotrifluoroetani |
| 2903 44 10 | Diclorotetrafluoroetani |
| 2903 44 90 | Cloropentafluoroetan |
| Grup II | 2903 45 10 | Clorotrifluorometan |
| 2903 45 15 | Pentaclorofluoroetan |
| 2903 45 20 | Tetraclorodifluoroetani |
| 2903 45 25 | Heptaclorofluoropropani |
| 2903 45 30 | Hexaclorodifluoropropani |
| 2903 45 35 | Pentaclorotrifluoropropani |
| 2903 45 40 | Tetraclorotetrafluoropropani |
| 2903 45 45 | Tricloropentafluoropropani |
| 2903 45 50 | Diclorohexafluoropropani |
| 2903 45 55 | Cloroheptafluoropropani |
| Grup III | 2903 46 10 | Bromoclorodifluorometan |
| 2903 46 20 | Bromotrifluorometan |
| 2903 46 90 | Dibromotertafluoroetani |
| Grup IV | 2903 14 00 | Tetraclorură de carbon |
| Grup V | 2903 19 10 | 1,1,1-Tricloretan (metilcloroform) |
| Grup VI | 2903 39 11 | Bromometan (bromură de metil) |
| Grup VII | 2903 49 30 | Hidrobromofluorometani, -etani sau -propani |
| Grup VIII | 2903 49 10 | Hidroclorofluorometani, -etani sau -propani |
| Grup IX | ex 2903 49 80 | Bromoclorometan |
| Mixturi | 3824 71 00 | Mixturi care conțin clorofluorocarboni (CFC), cu sau fără hidroclorofluorocarboni (HCFC), perfluorocarboni (PFC) sau hidrofluorocarboni (HFC) |
| 3824 72 00 | Mixturi care conțin bromoclorodifluorometan, bromotrifluorometan sau dibromotetrafluoroetani |
| 3824 73 00 | Amestecuri care conțin hidrobromofluorocarboni (HBFC) |
| 3824 74 00 | Mixturi care conțin hidroclorofluorocarboni (HCFC), cu sau fără hidrofluorocarboni (HFC) sau perfluorocarboni (PFC), dar care nu conțin clorofluorocarboni (CFC) |
| 3824 75 00 | Mixturi care conțin tetraclorură de carbon |
| 3824 76 00 | Mixturi care conțin 1,1,1-tricloretan (metilcloroform) |
| 3824 77 00 | Mixturi care conțin brometan (bromură de metil) sau bromoclorometan |

Grupă

Cod NC

Descriere

Grup I

2903 41 00

Triclorofluorometan

2903 42 00

Diclorodifluorometan

2903 43 00

Triclorotrifluoroetani

2903 44 10

Diclorotetrafluoroetani

2903 44 90

Cloropentafluoroetan

Grup II

2903 45 10

Clorotrifluorometan

2903 45 15

Pentaclorofluoroetan

2903 45 20

Tetraclorodifluoroetani

2903 45 25

Heptaclorofluoropropani

2903 45 30

Hexaclorodifluoropropani

2903 45 35

Pentaclorotrifluoropropani

2903 45 40

Tetraclorotetrafluoropropani

2903 45 45

Tricloropentafluoropropani

2903 45 50

Diclorohexafluoropropani

2903 45 55

Cloroheptafluoropropani

Grup III

2903 46 10

Bromoclorodifluorometan

2903 46 20

Bromotrifluorometan

2903 46 90

Dibromotertafluoroetani

Grup IV

2903 14 00

Tetraclorură de carbon

Grup V

2903 19 10

1,1,1-Tricloretan (metilcloroform)

Grup VI

2903 39 11

Bromometan (bromură de metil)

Grup VII

2903 49 30

Hidrobromofluorometani, -etani sau -propani

Grup VIII

2903 49 10

Hidroclorofluorometani, -etani sau -propani

Grup IX

ex 2903 49 80

Bromoclorometan

Mixturi

3824 71 00

Mixturi care conțin clorofluorocarboni (CFC), cu sau fără hidroclorofluorocarboni (HCFC), perfluorocarboni (PFC) sau hidrofluorocarboni (HFC)

3824 72 00

Mixturi care conțin bromoclorodifluorometan, bromotrifluorometan sau dibromotetrafluoroetani

3824 73 00

Amestecuri care conțin hidrobromofluorocarboni (HBFC)

3824 74 00

Mixturi care conțin hidroclorofluorocarboni (HCFC), cu sau fără hidrofluorocarboni (HFC) sau perfluorocarboni (PFC), dar care nu conțin clorofluorocarboni (CFC)

3824 75 00

Mixturi care conțin tetraclorură de carbon

3824 76 00

Mixturi care conțin 1,1,1-tricloretan (metilcloroform)

3824 77 00

Mixturi care conțin brometan (bromură de metil) sau bromoclorometan

---

(1)  Un «ex» înaintea unui cod semnifică faptul că și alte substanțe, în afara celor menționate în coloana «Descriere», pot fi incluse la rubrica respectivă.”

1

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/26

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 900/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

privind invitația permanentă de participare la licitație până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008, în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 23 alineatul (4) și articolul 40 alineatul (1) litera (g),

întrucât:

| (1) | Luând în considerare situația pieței zahărului în cadrul Comunității și a pieței mondiale a zahărului, ar trebui lansată, până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008, o invitație permanentă de participare la licitație pentru exportul de zahăr alb care, ținând seama de posibilele fluctuații ale prețurilor la nivel mondial, deschide posibilitatea stabilirii restituirilor la export. |
| --- | --- |

(1)

Luând în considerare situația pieței zahărului în cadrul Comunității și a pieței mondiale a zahărului, ar trebui lansată, până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008, o invitație permanentă de participare la licitație pentru exportul de zahăr alb care, ținând seama de posibilele fluctuații ale prețurilor la nivel mondial, deschide posibilitatea stabilirii restituirilor la export.

| (2) | Este necesar să se aplice normele generale ale procedurii de licitație pentru stabilirea restituirilor la exportul de zahăr, prevăzute la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar să se aplice normele generale ale procedurii de licitație pentru stabilirea restituirilor la exportul de zahăr, prevăzute la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (3) | Pentru a evita orice abuz în ceea ce privește reimportul sau reintroducerea în Comunitate a produselor din sectorul zahărului care au beneficiat de restituiri la export, nu ar trebui stabilită nicio restituire la export pentru țările din Balcanii Occidentali. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a evita orice abuz în ceea ce privește reimportul sau reintroducerea în Comunitate a produselor din sectorul zahărului care au beneficiat de restituiri la export, nu ar trebui stabilită nicio restituire la export pentru țările din Balcanii Occidentali.

| (4) | În conformitate cu articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, restituirile la export pot fi stabilite pentru a acoperi decalajul concurențial dintre exporturile comunitare și exporturile țărilor terțe. Exporturile comunitare către anumite destinații apropiate și către țări terțe care aplică produselor comunitare un tratament preferențial la import se află în prezent într-o poziție concurențială extrem de favorabilă. Prin urmare, restituirile la exporturile către destinațiile respective trebuie eliminate. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, restituirile la export pot fi stabilite pentru a acoperi decalajul concurențial dintre exporturile comunitare și exporturile țărilor terțe. Exporturile comunitare către anumite destinații apropiate și către țări terțe care aplică produselor comunitare un tratament preferențial la import se află în prezent într-o poziție concurențială extrem de favorabilă. Prin urmare, restituirile la exporturile către destinațiile respective trebuie eliminate.

| (5) | Luând în considerare specificitatea operațiunii, este necesar să se adopte dispoziții corespunzătoare referitoare la licențele de export eliberate în conformitate cu licitația permanentă, în special în ceea ce privește termenul de eliberare a licențelor, durata lor de valabilitate, valoarea garanției, precum și cantitatea pentru care se îndeplinește obligația de export care decurge din licență. Cu toate acestea, se aplică în continuare dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1291/2000 al Comisiei din 9 iunie 2000 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (2), precum și dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 120/89 al Comisiei din 19 ianuarie 1989 de stabilire a normelor comune de aplicare a prelevărilor și impunerilor la export la produsele agricole (3). |
| --- | --- |

(5)

Luând în considerare specificitatea operațiunii, este necesar să se adopte dispoziții corespunzătoare referitoare la licențele de export eliberate în conformitate cu licitația permanentă, în special în ceea ce privește termenul de eliberare a licențelor, durata lor de valabilitate, valoarea garanției, precum și cantitatea pentru care se îndeplinește obligația de export care decurge din licență. Cu toate acestea, se aplică în continuare dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1291/2000 al Comisiei din 9 iunie 2000 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (2), precum și dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 120/89 al Comisiei din 19 ianuarie 1989 de stabilire a normelor comune de aplicare a prelevărilor și impunerilor la export la produsele agricole (3).

| (6) | Dispozițiile prezentului regulament înlocuiesc, în ceea ce privește licitațiile parțiale începând cu luna august 2007, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 958/2006 al Comisiei din 28 iunie 2006 privind invitația permanentă de participare la licitație în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb pentru anul de comercializare 2006/2007 (4). Prin urmare, din motive de transparență și claritate juridică, regulamentul în cauză ar trebui abrogat cu efect de la 1 august 2007. |
| --- | --- |

(6)

Dispozițiile prezentului regulament înlocuiesc, în ceea ce privește licitațiile parțiale începând cu luna august 2007, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 958/2006 al Comisiei din 28 iunie 2006 privind invitația permanentă de participare la licitație în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb pentru anul de comercializare 2006/2007 (4). Prin urmare, din motive de transparență și claritate juridică, regulamentul în cauză ar trebui abrogat cu efect de la 1 august 2007.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se procedează la o licitație permanentă în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb de la codul NC 1701 99 10 pentru toate destinațiile, exceptând Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Sfântul Scaun (Cetatea Vaticanului), Liechtenstein, comunele Livigno și Campione d'Italia, insula Helgoland, Groenlanda, Insulele Feroe, zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv, Albania, Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia (5), Muntenegru și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. Pe parcursul acestei licitații permanente, se procedează la licitații parțiale.

(2)   Licitația permanentă este deschisă până la 25 septembrie 2008.

Articolul 2

(1)   Anunțul de participare la licitație se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Pe această bază, statele membre stabilesc un anunț de participare la licitație pe care pot să-l publice sau să impună publicarea acestuia în altă parte.

(2)   Anunțul de participare la licitație indică, în special, condițiile invitației de participare la licitație.

(3)   Anunțul de participare la licitație se poate modifica pe parcursul licitației permanente. Se modifică atunci când, pe parcursul licitației permanente, intervine o modificare a condițiilor de licitație.

Articolul 3

(1)   Termenul de prezentare a ofertelor pentru prima licitație parțială:

| (a) | începe la 1 august 2007; |
| --- | --- |

(a)

începe la 1 august 2007;

| (b) | expiră la 9 august 2007, la ora 10.00, ora Bruxelles-ului. |
| --- | --- |

(b)

expiră la 9 august 2007, la ora 10.00, ora Bruxelles-ului.

(2)   Pentru cea de-a doua și următoarele licitații parțiale, termenul de prezentare a ofertelor:

| (a) | începe din prima zi lucrătoare de la data expirării termenului pentru licitația parțială precedentă; |
| --- | --- |

(a)

începe din prima zi lucrătoare de la data expirării termenului pentru licitația parțială precedentă;

| (b) | expiră la următoarele date, la ora 10.00, ora Bruxelles-ului:






  — | 30 august 2007, |
| --- | --- | --- |

(b)

expiră la următoarele date, la ora 10.00, ora Bruxelles-ului:

—

30 august 2007,

| — | 13 și 27 septembrie 2007, |
| --- | --- |

—

13 și 27 septembrie 2007,

| — | 11 și 25 octombrie 2007, |
| --- | --- |

—

11 și 25 octombrie 2007,

| — | 8 și 22 noiembrie 2007, |
| --- | --- |

—

8 și 22 noiembrie 2007,

| — | 6 și 20 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

6 și 20 decembrie 2007,

| — | 10 și 31 ianuarie 2008, |
| --- | --- |

—

10 și 31 ianuarie 2008,

| — | 14 și 28 februarie 2008, |
| --- | --- |

—

14 și 28 februarie 2008,

| — | 13 și 27 martie 2008, |
| --- | --- |

—

13 și 27 martie 2008,

| — | 10 și 24 aprilie 2008, |
| --- | --- |

—

10 și 24 aprilie 2008,

| — | 8 și 29 mai 2008, |
| --- | --- |

—

8 și 29 mai 2008,

| — | 12 și 26 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

12 și 26 iunie 2008,

| — | 10 și 24 iulie 2008, |
| --- | --- |

—

10 și 24 iulie 2008,

| — | 7 și 28 august 2008, |
| --- | --- |

—

7 și 28 august 2008,

| — | 11 și 25 septembrie 2008. |
| --- | --- |

—

11 și 25 septembrie 2008.

Articolul 4

(1)   Ofertele pentru această procedură de licitație se adresează autorității competente dintr-un stat membru, prin fax sau poștă electronică, cu condiția ca autoritatea respectivă să accepte aceste forme de transmitere.

Autoritățile competente din statul membru pot solicita ca ofertele electronice să fie însoțite de o semnătură electronică avansată, astfel cum este definită în Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6).

(2)   O ofertă este valabilă numai în următoarele condiții:

| (a) | oferta indică:






  (i) | procedura la care se referă oferta (nr. 1/2007) și invitația parțială; |
| --- | --- | --- |

(a)

oferta indică:

(i)

procedura la care se referă oferta (nr. 1/2007) și invitația parțială;

| (ii) | numele și adresa ofertantului, precum și numărul de înregistrare pentru TVA; |
| --- | --- |

(ii)

numele și adresa ofertantului, precum și numărul de înregistrare pentru TVA;

| (iii) | cantitatea de zahăr alb care urmează să fie exportată; |
| --- | --- |

(iii)

cantitatea de zahăr alb care urmează să fie exportată;

| (iv) | valoarea restituirii la export, pentru 100 kg de zahăr alb, exprimată în euro, cu trei zecimale; |
| --- | --- |

(iv)

valoarea restituirii la export, pentru 100 kg de zahăr alb, exprimată în euro, cu trei zecimale;

| (v) | valoarea garanției care trebuie constituită în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) pentru cantitatea de zahăr indicată la punctul (iii), exprimată în moneda statului membru în care se face oferta; |
| --- | --- |

(v)

valoarea garanției care trebuie constituită în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) pentru cantitatea de zahăr indicată la punctul (iii), exprimată în moneda statului membru în care se face oferta;

| (b) | înaintea expirării termenului de prezentare a ofertelor, se aduce dovada că ofertantul a constituit garanția indicată în ofertă; |
| --- | --- |

(b)

înaintea expirării termenului de prezentare a ofertelor, se aduce dovada că ofertantul a constituit garanția indicată în ofertă;

| (c) | cantitatea care urmează să fie exportată este de cel puțin 250 tone de zahăr alb; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea care urmează să fie exportată este de cel puțin 250 tone de zahăr alb;

| (d) | oferta cuprinde o declarație a ofertantului prin care acesta se angajează, în cazul în care devine ofertant declarat câștigător, să solicite, în termenul stabilit la articolul 11 alineatul (2) al doilea paragraf, licența sau licențele de export pentru cantitățile de zahăr alb care urmează să fie exportate; |
| --- | --- |

(d)

oferta cuprinde o declarație a ofertantului prin care acesta se angajează, în cazul în care devine ofertant declarat câștigător, să solicite, în termenul stabilit la articolul 11 alineatul (2) al doilea paragraf, licența sau licențele de export pentru cantitățile de zahăr alb care urmează să fie exportate;

| (e) | oferta cuprinde o declarație a ofertantului conform căreia produsul pentru export este zahăr alb, de o calitate sănătoasă, corespunzătoare și comercială, încadrat la codul NC 1701 99 10; |
| --- | --- |

(e)

oferta cuprinde o declarație a ofertantului conform căreia produsul pentru export este zahăr alb, de o calitate sănătoasă, corespunzătoare și comercială, încadrat la codul NC 1701 99 10;

| (f) | oferta cuprinde o declarație a ofertantului prin care acesta se angajează, în cazul în care devine ofertant declarat câștigător:






  (i) | să completeze garanția prin plata sumei menționate la articolul 12 alineatul (3), atunci când nu se îndeplinește obligația de a exporta care decurge din licența de export menționată la articolul 11 alineatul (2); |
| --- | --- | --- |

(f)

oferta cuprinde o declarație a ofertantului prin care acesta se angajează, în cazul în care devine ofertant declarat câștigător:

(i)

să completeze garanția prin plata sumei menționate la articolul 12 alineatul (3), atunci când nu se îndeplinește obligația de a exporta care decurge din licența de export menționată la articolul 11 alineatul (2);

| (ii) | să informeze organismul care a eliberat licența de export respectivă, în termen de treizeci de zile de la data de expirare a valabilității licenței, cu privire la cantitatea sau cantitățile pentru care licența de export nu a fost utilizată. |
| --- | --- |

(ii)

să informeze organismul care a eliberat licența de export respectivă, în termen de treizeci de zile de la data de expirare a valabilității licenței, cu privire la cantitatea sau cantitățile pentru care licența de export nu a fost utilizată.

(3)   Nu se reține o ofertă care nu este prezentată în conformitate cu alineatele (1) și (2) sau care conține alte condiții decât cele prevăzute pentru prezenta invitație de participare la licitație.

(4)   O ofertă prezentată nu se poate retrage.

(5)   O ofertă poate conține indicația că poate fi considerată ca prezentată numai în cazul în care una dintre următoarele condiții sau amândouă condițiile sunt îndeplinite:

| (a) | este necesar să fie luată o decizie referitoare la valoarea maximă a restituirii la export la data expirării termenului de prezentare a ofertelor în cauză; |
| --- | --- |

(a)

este necesar să fie luată o decizie referitoare la valoarea maximă a restituirii la export la data expirării termenului de prezentare a ofertelor în cauză;

| (b) | oferta câștigătoare trebuie să se refere la o parte specificată sau la toată cantitatea oferită. |
| --- | --- |

(b)

oferta câștigătoare trebuie să se refere la o parte specificată sau la toată cantitatea oferită.

Articolul 5

(1)   Fiecare ofertant constituie o garanție de 11 EUR pentru 100 kg de zahăr alb, care trebuie exportat în conformitate cu prezenta licitație.

Pentru ofertanții declarați câștigători, această garanție constituie, fără a aduce atingere articolului 12 alineatul (3), garanția licenței de export în momentul depunerii cererii menționate la articolul 11 alineatul (2).

(2)   Garanția menționată la alineatul (1) se constituie, la alegerea ofertantului, fie în numerar, fie sub forma garanției acordate de o unitate care îndeplinește criteriile stabilite de statul membru în care se face oferta.

(3)   Garanția prevăzută la alineatul (1) se eliberează:

| (a) | în ceea privește ofertanții declarați necâștigători, pentru cantitatea pentru care nu s-a dat curs ofertei; |
| --- | --- |

(a)

în ceea privește ofertanții declarați necâștigători, pentru cantitatea pentru care nu s-a dat curs ofertei;

| (b) | în ceea ce privește ofertanții declarați câștigători care nu au solicitat licența respectivă de export în termenul prevăzut la articolul 11 alineatul (2) al doilea paragraf, la o rată de 10 EUR pentru 100 kg de zahăr alb; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește ofertanții declarați câștigători care nu au solicitat licența respectivă de export în termenul prevăzut la articolul 11 alineatul (2) al doilea paragraf, la o rată de 10 EUR pentru 100 kg de zahăr alb;

| (c) | în ceea ce privește ofertanții declarați câștigători, pentru cantitatea pentru care s-a îndeplinit, în sensul articolului 31 litera (b) și al articolului 32 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1291/2000, obligația de export care decurge din licența menționată la articolul 11 alineatul (2) din prezentul regulament, în condițiile prevăzute la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1291/2000. |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește ofertanții declarați câștigători, pentru cantitatea pentru care s-a îndeplinit, în sensul articolului 31 litera (b) și al articolului 32 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1291/2000, obligația de export care decurge din licența menționată la articolul 11 alineatul (2) din prezentul regulament, în condițiile prevăzute la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1291/2000.

În cazul prevăzut la primul paragraf litera (b), partea care se eliberează din garanție se reduce, după caz, cu diferența dintre valoarea maximă a restituirii la export stabilite pentru licitația parțială în cauză și valoarea maximă a restituirii la export stabilite pentru următoarea licitație parțială, atunci când această valoare din urmă este mai mare decât prima.

Cu excepția unui caz de forță majoră, partea din garanție sau garanția care nu se eliberează rămân executate pentru cantitatea de zahăr pentru care nu s-au îndeplinit obligațiile corespunzătoare.

(4)   În caz de forță majoră, autoritatea competentă din statul membru respectiv adoptă măsurile referitoare la eliberarea garanției pe care le consideră necesare în împrejurările invocate de partea interesată.

Articolul 6

(1)   Ofertele sunt examinate de autoritatea competentă în cauză, în mod confidențial. Persoanele admise la examinare sunt obligate să păstreze secretul cu privire la aceasta.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre ofertele prezentate în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament, în cazul în care acestea sunt eligibile, fără a menționa numele ofertanților; ofertele trebuie să ajungă la Comisie într-o oră și jumătate de la expirarea termenului de depunere săptămânală a ofertelor, astfel cum este prevăzut în invitația de participare la licitație.

În cazul în care nu s-au prezentat oferte, statele membre informează Comisia cu privire la aceasta în același termen.

Articolul 7

(1)   După examinarea ofertelor primite, se poate fixa o cantitate maximă prin licitație parțială.

(2)   Se poate lua decizia de a nu se face nicio adjudecare la o anumită licitație parțială.

Articolul 8

(1)   În cazul în care Comisia decide să se facă o adjudecare la o licitație parțială, aceasta stabilește, în conformitate cu procedura menționată la articolul 39 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, valoarea maximă a restituirii la export. Această valoare se stabilește ținând seama de situația actuală și de evoluția previzibilă a pieței comunitare și mondiale a zahărului.

(2)   Fără a aduce atingere aplicării articolului 9, adjudecarea se atribuie aceluia sau acelora dintre ofertanți cu o ofertă care se situează la nivelul valorii maxime a restituirii la export sau la un nivel mai mic decât acesta.

Articolul 9

(1)   Atunci când, pentru o licitație parțială, s-a stabilit o cantitate maximă, adjudecarea se atribuie ofertantului a cărui ofertă indică cel mai scăzut nivel al restituirii la export. În cazul în care nu se epuizează în întregime cantitatea maximă prin această ofertă, adjudecarea se atribuie până la epuizarea respectivei cantități, pe baza importanței valorii restituirii.

(2)   În cazul în care adjudecarea către un anumit ofertant în conformitate cu alineatul (1) ar contribui la depășirea cantității maxime, se atribuie numai adjudecarea pentru cantitatea care permite epuizarea cantității maxime. Ofertele care indică aceeași restituire și conduc, în cazul acceptării cantităților integrale pe care le reprezintă, la depășirea cantității maxime, cantitatea disponibilă se alocă ofertanților în cauză într-unul dintre următoarele moduri:

| (a) | prin împărțire între ofertanți, în mod proporțional cu cantitatea totală menționată în fiecare ofertă; |
| --- | --- |

(a)

prin împărțire între ofertanți, în mod proporțional cu cantitatea totală menționată în fiecare ofertă;

| (b) | prin adjudecare către ofertanții în cauză, până la concurența unui tonaj maxim care trebuie stabilit; |
| --- | --- |

(b)

prin adjudecare către ofertanții în cauză, până la concurența unui tonaj maxim care trebuie stabilit;

| (c) | prin tragere la sorți. |
| --- | --- |

(c)

prin tragere la sorți.

Articolul 10

(1)   Autoritatea competentă din statul membru în cauză informează de îndată toți ofertanții cu privire la rezultatul participării acestora la licitație. De asemenea, autoritatea respectivă trimite ofertanților o declarație de atribuire a licitației.

(2)   Declarația de atribuire a licitației indică cel puțin:

| (a) | procedura la care se referă licitația; |
| --- | --- |

(a)

procedura la care se referă licitația;

| (b) | cantitatea de zahăr alb care urmează să fie exportată; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de zahăr alb care urmează să fie exportată;

| (c) | valoarea exprimată în euro a restituirii la export care trebuie acordată pentru 100 kg de zahăr alb din cantitatea menționată la litera (b). |
| --- | --- |

(c)

valoarea exprimată în euro a restituirii la export care trebuie acordată pentru 100 kg de zahăr alb din cantitatea menționată la litera (b).

Articolul 11

(1)   Ofertantul declarat câștigător are dreptul să i se elibereze, în condițiile menționate la alineatul (2), o licență de export care acoperă cantitatea atribuită și menționează restituirea prevăzută în ofertă.

(2)   Ofertantul declarat câștigător are obligația să depună, în conformitate cu dispozițiile relevante ale Regulamentului (CE) nr. 1291/2000, o cerere de licență de export pentru cantitatea care i-a fost atribuită, această cerere nefiind revocabilă, prin derogare de la articolul 12 din Regulamentul (CEE) nr. 120/89.

Cererea se depune până la una dintre următoarele date:

| (a) | ultima zi lucrătoare care precedă licitația parțială prevăzută pentru următoarea săptămână; |
| --- | --- |

(a)

ultima zi lucrătoare care precedă licitația parțială prevăzută pentru următoarea săptămână;

| (b) | ultima zi lucrătoare a săptămânii următoare atunci când nu este prevăzută nicio licitație parțială în cursul săptămânii respective. |
| --- | --- |

(b)

ultima zi lucrătoare a săptămânii următoare atunci când nu este prevăzută nicio licitație parțială în cursul săptămânii respective.

(3)   Ofertantul declarat câștigător are obligația să exporte cantitatea menționată în ofertă și să plătească, în cazul în care nu îndeplinește această obligație, după caz, suma menționată la articolul 12 alineatul (3).

(4)   Dreptul și obligațiile menționate la alineatele (1), (2) și (3) nu sunt transferabile.

Articolul 12

(1)   Pentru a stabili durata de valabilitate a licențelor, se aplică articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1291/2000.

(2)   Licențele de export eliberate în temeiul unei licitații parțiale sunt valabile de la data eliberării până la expirarea celei de-a cincea luni care urmează lunii în cursul căreia a avut loc licitația parțială.

(3)   Cu excepția cazurilor de forță majoră, titularul licenței achită autorității competente suma stabilită pentru cantitatea pentru care nu s-a îndeplinit obligația de export care decurge din licența de export menționată la articolul 11 alineatul (2), atunci când garanția prevăzută la articolul 5 alineatul (1) este mai mică decât diferența dintre restituirea la export menționată la articolul 33 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, în vigoare în ultima zi de valabilitate a licenței, și restituirea indicată în licența respectivă.

Suma care trebuie achitată, prevăzută la primul paragraf, este egală cu diferența dintre diferența menționată la primul paragraf și garanția menționată la articolul 5 alineatul (1).

Articolul 13

Regulamentul (CE) nr. 958/2006 se abrogă cu efect de la 1 august 2007.

Articolul 14

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 247/2007 al Comisiei (JO L 69, 9.3.2007, p. 3).

1

(2)  JO L 152, 24.6.2000, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2006 (JO L 365, 21.12.2006, p. 52).

2

(3)  JO L 16, 20.1.1989, p. 19. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1847/2006 (JO L 355, 15.12.2006, p. 21).

3

(4)  JO L 175, 29.6.2006, p. 49. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 203/2007 (JO L 61, 28.2.2007, p. 2).

4

(5)  Inclusiv Kosovo, sub egida Organizației Națiunilor Unite, în temeiul Rezoluției nr. 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

5

(6)  JO L 13, 19.1.2000, p. 12.

6

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/31

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 901/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică de asemenea și oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică de asemenea și oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri.

| (3) | În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului. |
| --- | --- |

(3)

În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului.

| (4) | În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 privind Codul Vamal Comunitar (2). |
| --- | --- |

(4)

În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 privind Codul Vamal Comunitar (2).

| (5) | Comitetul Codului Vamal nu a emis un aviz în termenul stabilit de președintele acestuia, |
| --- | --- |

(5)

Comitetul Codului Vamal nu a emis un aviz în termenul stabilit de președintele acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexă sunt clasificate în Nomenclatura combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a tabelului.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament pot fi invocate o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului (12) alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Danuta HÜBNER

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 733/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produs constituit din frunze și extremități de plante tăiate, fermentate și uscate de rooibos (Aspalathus linearis), plantă cunoscută și sub denumirea de „ceai roșu”.
  După recoltă, frunzele verzi și extremitățile plantei sunt tăiate în bucăți de 2-5 mm lungime. Acestea sunt apoi zdrobite, fermentate și uscate.
  Produsul se utilizează în principal pentru prepararea de infuzii. | 1212 99 70 | Clasificarea este determinată de dispozițiile Regulilor Generale nr. 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii Combinate și de textul codurilor NC 1212, 1212 99 și 1212 99 70.
  Produsul este exclus de la poziția 1211 pentru că nu este în principal utilizat în scopurile menționate în textul acestei poziții („... folosite în principal în parfumerie, farmacie sau ca insecticide, fungicide sau în scopuri similare”).
  În consecință produsul este clasificat la poziția 1212 ca alt produs vegetal destinat în principal alimentației umane, nedenumit și necuprins în altă parte. |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Produs constituit din frunze și extremități de plante tăiate, fermentate și uscate de rooibos (Aspalathus linearis), plantă cunoscută și sub denumirea de „ceai roșu”.

După recoltă, frunzele verzi și extremitățile plantei sunt tăiate în bucăți de 2-5 mm lungime. Acestea sunt apoi zdrobite, fermentate și uscate.

Produsul se utilizează în principal pentru prepararea de infuzii.

1212 99 70

Clasificarea este determinată de dispozițiile Regulilor Generale nr. 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii Combinate și de textul codurilor NC 1212, 1212 99 și 1212 99 70.

Produsul este exclus de la poziția 1211 pentru că nu este în principal utilizat în scopurile menționate în textul acestei poziții („... folosite în principal în parfumerie, farmacie sau ca insecticide, fungicide sau în scopuri similare”).

În consecință produsul este clasificat la poziția 1212 ca alt produs vegetal destinat în principal alimentației umane, nedenumit și necuprins în altă parte.

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/33

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 902/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, și oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, și oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri.

| (3) | În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului. |
| --- | --- |

(3)

În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului.

| (4) | În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 privind Codul Vamal Comunitar (2). |
| --- | --- |

(4)

În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 privind Codul Vamal Comunitar (2).

| (5) | Prevederile acestui regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(5)

Prevederile acestui regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexă sunt clasificate în Nomenclatura Combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a tabelului.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, pot fi invocate o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Danuta HÜBNER

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 733/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Căpățâni de usturoi întregi (Allium sativum) la o temperatură cuprinsă între 0 °C și – 5 °C, dar necongelate în profunzime. | 0703 20 00 | Clasificarea este determinată de dispozițiile Regulilor Generale nr. 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii Combinate și de textul codurilor NC 0703 și 0703 20 00.
  Produsul este exclus de la poziția 0710 pentru că nu este „congelat” în sensul capitolului 7 (a se vedea Notele explicative la Sistemul Armonizat aferente capitolului 7, Considerații generale, al treilea alineat).
  În consecință produsul este clasificat la poziția 0703 ca usturoi refrigerat. |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Căpățâni de usturoi întregi (Allium sativum) la o temperatură cuprinsă între 0 °C și – 5 °C, dar necongelate în profunzime.

0703 20 00

Clasificarea este determinată de dispozițiile Regulilor Generale nr. 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii Combinate și de textul codurilor NC 0703 și 0703 20 00.

Produsul este exclus de la poziția 0710 pentru că nu este „congelat” în sensul capitolului 7 (a se vedea Notele explicative la Sistemul Armonizat aferente capitolului 7, Considerații generale, al treilea alineat).

În consecință produsul este clasificat la poziția 0703 ca usturoi refrigerat.

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/35

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 903/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică de asemenea și oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică de asemenea și oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri.

| (3) | În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului. |
| --- | --- |

(3)

În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului.

| (4) | În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 privind Codul Vamal Comunitar (2). |
| --- | --- |

(4)

În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 privind Codul Vamal Comunitar (2).

| (5) | Prevederile acestui regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(5)

Prevederile acestui regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexă sunt clasificate în Nomenclatura Combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a tabelului.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, pot fi invocate o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Franco FRATTINI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 733/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Foi dreptunghiulare de 32 mm pe 21 mm care conțin următoarele ingrediente (% masice):






  alginat de sodiu | 24-32 |
| maltodextrină | 20-28 |
| arome | 5-15 |
| apă | 5-15 |
| carageenan | 5-15 |
| celuloză microcristalină | 4-10 |
| glicerină | 4-10 |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Foi dreptunghiulare de 32 mm pe 21 mm care conțin următoarele ingrediente (% masice):

alginat de sodiu

24-32

maltodextrină

20-28

arome

5-15

apă

5-15

carageenan

5-15

celuloză microcristalină

4-10

glicerină

4-10

lecitină, aspartam, zaharinat de sodiu, acesulfam K, neohesperidină DC, colorant E102, colorant E133.

Produsul este comercializat ca „foi pentru împrospătarea respirației” care se dizolvă pe limbă.

2106 90 98

Clasificarea este determinată de dispozițiile Regulilor Generale nr. 1 și 6 de interpretare a NC și de textul codurilor NC 2106, 2106 90 și al 2106 90 98.

Produsul nu poate fi clasificat la poziția 3306 ca preparat pentru igiena orală pentru că nu conține niciun ingredient care să contribuie la păstrarea igienei cavității bucale.

Produsul trebuie clasificat ca preparat alimentar destinat consumului uman la poziția 2106 deoarece conține substanțe cu valoare nutritivă (nota explicativă la Sistemul Armonizat corespunzătoare poziției 2106, primul alineat, litera A și al doilea alineat litera B, 9).

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/37

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 904/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

privind clasificarea unor mărfuri în Nomenclatura Combinată

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

În scopul asigurării aplicării uniforme a Nomenclaturii Combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, sunt necesare dispoziții privind clasificarea mărfurilor specificate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricărei alte nomenclaturi care este în totalitate sau numai parțial bazată pe aceasta sau care adaugă subdiviziuni la aceasta și care este stabilită prin dispoziții comunitare specifice, cu scopul aplicării măsurilor tarifare și a altor măsuri referitoare la comerțul cu mărfuri.

| (3) | În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului. |
| --- | --- |

(3)

În aplicarea acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexa la prezentul regulament sunt clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, în conformitate cu motivele expuse în coloana 3 a tabelului.

| (4) | În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular pe o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2). |
| --- | --- |

(4)

În situația în care există informații tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre în materie de clasificare a mărfurilor în Nomenclatura Combinată și care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament, acestea pot fi invocate de către titular pe o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2).

| (5) | Comitetul Codului vamal nu a emis un aviz în perioada limită prevăzută de președintele acestuia, |
| --- | --- |

(5)

Comitetul Codului vamal nu a emis un aviz în perioada limită prevăzută de președintele acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului cuprins în anexă sunt clasificate în Nomenclatura Combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a tabelului.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii emise de autoritățile vamale din statele membre care nu sunt în concordanță cu prevederile prezentului regulament pot fi invocate pe o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Franco FRATTINI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 733/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (cod NC) | Motivare |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Brânză de tip „pasta filata” în formă de calup, obținută prin adăugare de chiag și bacterii termofile (de exemplu, Streptococcus thermophilus) în lapte. Zerul este separat după închegarea laptelui (covăsire). Cheagul de lapte este apoi încălzit la o temperatură de aproximativ 80 °C. Este apoi frământat și tras pentru a căpăta o textură fibroasă. Produsul este divizat în bucăți de mărimea cerută (între 1 și 3 kg) și sărat.
  Brânza este condiționată în vederea maturării; după fabricare, este conservată la temperatură joasă (între 2 și 4 °C) timp de două săptămâni.
  Brânza prezintă următoarele caracteristici (în % de masă):






  materie uscată: | 54,2 |
| total grăsimi: | 23,3 |
| conținut de grăsimi raportat la materie uscată: | 43,0 |
| umiditate calculată la masa degresată: | 59,7 |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(cod NC)

Motivare

(1)

(2)

(3)

Brânză de tip „pasta filata” în formă de calup, obținută prin adăugare de chiag și bacterii termofile (de exemplu, Streptococcus thermophilus) în lapte. Zerul este separat după închegarea laptelui (covăsire). Cheagul de lapte este apoi încălzit la o temperatură de aproximativ 80 °C. Este apoi frământat și tras pentru a căpăta o textură fibroasă. Produsul este divizat în bucăți de mărimea cerută (între 1 și 3 kg) și sărat.

Brânza este condiționată în vederea maturării; după fabricare, este conservată la temperatură joasă (între 2 și 4 °C) timp de două săptămâni.

Brânza prezintă următoarele caracteristici (în % de masă):

materie uscată:

54,2

total grăsimi:

23,3

conținut de grăsimi raportat la materie uscată:

43,0

umiditate calculată la masa degresată:

59,7

Brânza are un gust ușor dulce, untos și ușor sărat. Este utilizată, printre altele, ca brânză pentru ornare pizza.

0406 10 20

Clasificarea este determinată de dispozițiile Regulilor Generale nr. 1 și 6 de interpretare a NC și de textul poziției 0406, al subpoziției 0406 10 și al codului tarifar 0406 10 20.

Produsul are caracteristici obiective și proprietăți ca și brânza proaspătă, în special compoziția, aspectul și gustul; în plus, produsul poate fi consumat imediat după fabricarea sa (a se vedea nota explicativă la Sistemul armonizat, aferentă poziției 0406, primul paragraf punctul 1).

Produsul nu poate fi, deci, clasificat la subpoziția NC 0406 90, care cuprinde „altă brânză” decât cea menționată la subpoziția precedentă.

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/39

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 905/2007 AL COMISIEI

din 27 iulie 2007

de stabilire a prețului minim de vânzare pentru unt pentru a 68-a licitație specială lansată în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2771/1999

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a piețelor în sectorul laptelui și al produselor lactate (1), în special articolul 10 litera (c),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 2771/1999 al Comisiei din 16 decembrie 1999 privind normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind măsurile de intervenție pe piața untului și smântânii (2), organismele de intervenție au pus în vânzare prin licitație permanentă anumite cantități de unt pe care le dețineau. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 2771/1999 al Comisiei din 16 decembrie 1999 privind normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind măsurile de intervenție pe piața untului și smântânii (2), organismele de intervenție au pus în vânzare prin licitație permanentă anumite cantități de unt pe care le dețineau.

| (2) | În funcție de ofertele primite ca răspuns la fiecare licitație specială, se stabilește un preț minim de vânzare sau se decide să nu se dea curs ofertelor, în conformitate cu articolul 24a din Regulamentul (CE) nr. 2771/1999. |
| --- | --- |

(2)

În funcție de ofertele primite ca răspuns la fiecare licitație specială, se stabilește un preț minim de vânzare sau se decide să nu se dea curs ofertelor, în conformitate cu articolul 24a din Regulamentul (CE) nr. 2771/1999.

| (3) | Luând în considerare ofertele primite, trebuie stabilit un preț minim de vânzare. |
| --- | --- |

(3)

Luând în considerare ofertele primite, trebuie stabilit un preț minim de vânzare.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a laptelui și a produselor lactate, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a laptelui și a produselor lactate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru a 68-a licitație specială lansată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2771/1999, pentru care termenul de depunere a ofertelor a expirat la 24 iulie 2007, prețul minim de vânzare a untului este stabilit la 200,00 EUR/100 kg.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 28 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 160, 26.6.1999, p. 48. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2005 al Comisiei (JO L 307, 25.11.2005, p. 2).

1

(2)  JO L 333, 24.12.1999, p. 11. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 688/2007 (JO L 159, 20.6.2007, p. 36).

2

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/40

---

DECIZIA COMISIEI

din 13 septembrie 2006

referitoare la practica prevăzută la articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene

[Cazul nr. COMP/F/38.456 – Bitum (NL)]

[notificată cu numărul C(2006) 4090]

(Numai textele în limbile engleză, franceză, germană și neerlandeză sunt autentice)

(2007/534/CE)

1.   REZUMATUL ÎNCĂLCĂRII

| (1) | Destinatarii prezentei decizii au luat parte la o încălcare unică și continuă a articolului 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, constând în stabilirea prețurilor bitumului rutier în Țările de Jos. |
| --- | --- |

(1)

Destinatarii prezentei decizii au luat parte la o încălcare unică și continuă a articolului 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, constând în stabilirea prețurilor bitumului rutier în Țările de Jos.

1.1.   Sectorul bitumului rutier

| (2) | Bitumul este un produs secundar în producția de carburanți. În mod normal, este produs în timpul distilării anumitor tipuri de țiței greu. Tipuri diferite de țiței și de rafinării produc diverse tipuri de bitum, care pot fi modificate în continuare prin adăugarea de polimeri pentru a le crește performanța. Bitumul este folosit în principal la producerea asfaltului, unde joacă rolul de adeziv care leagă celelalte materiale. Restul producției de bitum este folosit în diferite aplicații industriale. |
| --- | --- |

(2)

Bitumul este un produs secundar în producția de carburanți. În mod normal, este produs în timpul distilării anumitor tipuri de țiței greu. Tipuri diferite de țiței și de rafinării produc diverse tipuri de bitum, care pot fi modificate în continuare prin adăugarea de polimeri pentru a le crește performanța. Bitumul este folosit în principal la producerea asfaltului, unde joacă rolul de adeziv care leagă celelalte materiale. Restul producției de bitum este folosit în diferite aplicații industriale.

| (3) | Produsul vizat de prezenta decizie este bitumul utilizat la construcția de drumuri și la aplicații similare. Este cunoscut și sub numele de bitum de penetrare, bitum de pavaj sau bitum de asfaltare. Va fi denumit în continuare bitum rutier. |
| --- | --- |

(3)

Produsul vizat de prezenta decizie este bitumul utilizat la construcția de drumuri și la aplicații similare. Este cunoscut și sub numele de bitum de penetrare, bitum de pavaj sau bitum de asfaltare. Va fi denumit în continuare bitum rutier.

| (4) | Investigația a arătat că respectivul cartel acoperea teritoriul Țărilor de Jos. Volumul estimat este de aproximativ 62 milioane EUR în 2001, ultimul an întreg al infracțiunii. O trăsătură specială a înțelegerii este că aceasta nu a fost făcută doar de vânzători, cum e cazul de obicei, ci împreună de vânzători și cumpărători. Opt din nouă furnizori de bitum rutier și șase (în prezent cinci) dintre cele mai mari societăți de construcții rutiere, cumpărători ai produsului, au participat la acest cartel. |
| --- | --- |

(4)

Investigația a arătat că respectivul cartel acoperea teritoriul Țărilor de Jos. Volumul estimat este de aproximativ 62 milioane EUR în 2001, ultimul an întreg al infracțiunii. O trăsătură specială a înțelegerii este că aceasta nu a fost făcută doar de vânzători, cum e cazul de obicei, ci împreună de vânzători și cumpărători. Opt din nouă furnizori de bitum rutier și șase (în prezent cinci) dintre cele mai mari societăți de construcții rutiere, cumpărători ai produsului, au participat la acest cartel.

| (5) | Destinatarii menționați în continuare au luat parte la o încălcare unică și continuă a articolului 81 din Tratatul CE, pe teritoriul Țărilor de Jos, încălcare a cărei caracteristică principală a fost înțelegerea reciprocă dintre furnizori și cumpărători asupra prețurilor și a rabaturilor privind produsul în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Destinatarii menționați în continuare au luat parte la o încălcare unică și continuă a articolului 81 din Tratatul CE, pe teritoriul Țărilor de Jos, încălcare a cărei caracteristică principală a fost înțelegerea reciprocă dintre furnizori și cumpărători asupra prețurilor și a rabaturilor privind produsul în cauză.

1.2.   Destinatarii și durata încălcării

| (6) | Societățile, împreună cu persoanele lor juridice, care au participat la încălcare (dintre ele, unele sunt responsabile ca societăți-mamă) sunt următoarele, pentru perioadele indicate. A se nota că, în cazul unor societăți, mai multe persoane juridice sunt destinatare ale prezentei decizii: | Furnizori:








  (a) | BP: BP plc. de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, BP Nederland BV de la 1 aprilie 1994 până la 1 ianuarie 2000 și BP Refining & Petrochemicals GmbH de la 31 decembrie 1999 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Societățile, împreună cu persoanele lor juridice, care au participat la încălcare (dintre ele, unele sunt responsabile ca societăți-mamă) sunt următoarele, pentru perioadele indicate. A se nota că, în cazul unor societăți, mai multe persoane juridice sunt destinatare ale prezentei decizii:

Furnizori:

(a)

BP: BP plc. de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, BP Nederland BV de la 1 aprilie 1994 până la 1 ianuarie 2000 și BP Refining & Petrochemicals GmbH de la 31 decembrie 1999 până la 15 aprilie 2002;

| (b) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(b)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (c) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Sideron Industrial Development de la 1 ianuarie 2000 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(c)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Sideron Industrial Development de la 1 ianuarie 2000 până la 15 aprilie 2002;

| (d) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd și Kuwait Petroleum (Nederland) BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(d)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd și Kuwait Petroleum (Nederland) BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (e) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum și Nynäs Belgium AB de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(e)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum și Nynäs Belgium AB de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (f) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd și Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(f)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd și Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (g) | Total: Total Nederland NV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Total SA de la 1 noiembrie 1999 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(g)

Total: Total Nederland NV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Total SA de la 1 noiembrie 1999 până la 15 aprilie 2002;

| (h) | Wintershall: Wintershall AG de la 1 aprilie 1994 până la 31 decembrie 1999. |
| --- | --- |

(h)

Wintershall: Wintershall AG de la 1 aprilie 1994 până la 31 decembrie 1999.

| | Cumpărători:








  (i) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV și Ballast Nedam Infra BV de la 21 iunie 1996 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- | --- |

Cumpărători:

(i)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV și Ballast Nedam Infra BV de la 21 iunie 1996 până la 15 aprilie 2002;

| (j) | BAM: BAM NBM Wegenbouw BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Koninklijke BAM Groep NV de la 1 noiembrie 2000 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(j)

BAM: BAM NBM Wegenbouw BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Koninklijke BAM Groep NV de la 1 noiembrie 2000 până la 15 aprilie 2002;

| (k) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, Dura Vermeer Groep NV de la 13 noiembrie 1998 până la 15 aprilie 2002 și Dura Vermeer Infra BV de la 1 iulie 2000 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(k)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, Dura Vermeer Groep NV de la 13 noiembrie 1998 până la 15 aprilie 2002 și Dura Vermeer Infra BV de la 1 iulie 2000 până la 15 aprilie 2002;

| (l) | HBG: HBG Civiel BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(l)

HBG: HBG Civiel BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (m) | Heijmans: Heijmans NV și Heijmans Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(m)

Heijmans: Heijmans NV și Heijmans Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (n) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV și Koninklijke Wegenbouw Stevin BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002. |
| --- | --- |

(n)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV și Koninklijke Wegenbouw Stevin BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002.

1.3.   Modul de funcționare a cartelului

| (7) | Înțelegerile cartelului pot fi caracterizate drept practici de stabilire a prețurilor pentru bitumul rutier în Țările de Jos între furnizori, între principalii cumpărători, precum și între acești furnizori și cumpărători. |
| --- | --- |

(7)

Înțelegerile cartelului pot fi caracterizate drept practici de stabilire a prețurilor pentru bitumul rutier în Țările de Jos între furnizori, între principalii cumpărători, precum și între acești furnizori și cumpărători.

| (8) | Elementele probatorii ale existenței cartelului acoperă perioada de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și se referă în principal la stabilirea comună, în mod regulat, a prețurilor brute de vânzare și cumpărare a bitumului rutier, practicând un rabat uniform al prețului brut pentru constructorii de drumuri implicați și a unei reduceri maxime mai mici a prețului brut pentru ceilalți constructori de drumuri. |
| --- | --- |

(8)

Elementele probatorii ale existenței cartelului acoperă perioada de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și se referă în principal la stabilirea comună, în mod regulat, a prețurilor brute de vânzare și cumpărare a bitumului rutier, practicând un rabat uniform al prețului brut pentru constructorii de drumuri implicați și a unei reduceri maxime mai mici a prețului brut pentru ceilalți constructori de drumuri.

| (9) | Comisia consideră că întregul sistem de reuniuni preparatorii și comune, alături de acordurile rezultate între grupul de furnizori de bitum și grupul de constructori rutieri privind prețurile brute și rabaturile pentru bitumul rutier în Țările de Jos, fac parte dintr-o înțelegere unică și constituie, prin urmare, o încălcare unică a articolului 81 din tratat. |
| --- | --- |

(9)

Comisia consideră că întregul sistem de reuniuni preparatorii și comune, alături de acordurile rezultate între grupul de furnizori de bitum și grupul de constructori rutieri privind prețurile brute și rabaturile pentru bitumul rutier în Țările de Jos, fac parte dintr-o înțelegere unică și constituie, prin urmare, o încălcare unică a articolului 81 din tratat.

2.   AMENZI

2.1.   Suma de bază

| (10) | Suma de bază a amenzii este calculată în funcție de gravitatea și durata încălcării. |
| --- | --- |

(10)

Suma de bază a amenzii este calculată în funcție de gravitatea și durata încălcării.

Gravitatea

| (11) | În evaluarea gravității încălcării, Comisia ține cont de natura acesteia, de impactul real al acesteia asupra pieței, în cazurile în care acesta poate fi măsurat, și de dimensiunea pieței geografice de referință. |
| --- | --- |

(11)

În evaluarea gravității încălcării, Comisia ține cont de natura acesteia, de impactul real al acesteia asupra pieței, în cazurile în care acesta poate fi măsurat, și de dimensiunea pieței geografice de referință.

| (12) | Având în vedere natura acestei încălcări, faptul că trebuie să fi avut un impact și faptul că a acoperit o parte substanțială a pieței comune, Comisia consideră că întreprinderile destinatare ale acestei decizii au comis o încălcare foarte gravă a articolului 81 din tratat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere natura acestei încălcări, faptul că trebuie să fi avut un impact și faptul că a acoperit o parte substanțială a pieței comune, Comisia consideră că întreprinderile destinatare ale acestei decizii au comis o încălcare foarte gravă a articolului 81 din tratat.

Tratament diferențiat

| (13) | În categoria încălcărilor foarte grave, grila amenzilor probabile face posibilă aplicarea unui tratament diferențiat societăților, astfel încât să se țină cont de capacitatea economică efectivă a contravenienților în aducerea unui prejudiciu grav concurenței. Această abordare este adecvată, atunci când, la fel ca în cazul de față, există diferențe considerabile între cotele de piață respective ale societăților care au participat la încălcare. |
| --- | --- |

(13)

În categoria încălcărilor foarte grave, grila amenzilor probabile face posibilă aplicarea unui tratament diferențiat societăților, astfel încât să se țină cont de capacitatea economică efectivă a contravenienților în aducerea unui prejudiciu grav concurenței. Această abordare este adecvată, atunci când, la fel ca în cazul de față, există diferențe considerabile între cotele de piață respective ale societăților care au participat la încălcare.

| (14) | Societățile au fost împărțite în șase categorii, în funcție de importanța lor relativă pe piața de referință în 2001, ultimul an întreg al încălcării. |
| --- | --- |

(14)

Societățile au fost împărțite în șase categorii, în funcție de importanța lor relativă pe piața de referință în 2001, ultimul an întreg al încălcării.

Efect disuasiv suficient

| (15) | Comisia constată că, în practica respectivă, Shell, BP, Total și Kuwait Petroleum au avut cifre de afaceri mondiale în anul 2005, cel mai recent exercițiu financiar dinaintea prezentei decizii, de respectiv 246, 203, 143 și 37 miliarde EUR. Toate celelalte societăți au avut cifre de afaceri mondiale de mai puțin de 10 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(15)

Comisia constată că, în practica respectivă, Shell, BP, Total și Kuwait Petroleum au avut cifre de afaceri mondiale în anul 2005, cel mai recent exercițiu financiar dinaintea prezentei decizii, de respectiv 246, 203, 143 și 37 miliarde EUR. Toate celelalte societăți au avut cifre de afaceri mondiale de mai puțin de 10 miliarde EUR.

| (16) | Comisia consideră că, în circumstanțele prezentului caz, nu este necesară aplicarea unui factor multiplicator pentru a asigura un efect disuasiv suficient amenzilor în cazul societăților cu cifra de afaceri mondială mai mică de 10 miliarde EUR. Comisia consideră că este adecvat să aplice un factor multiplicator numai în cazul amenzilor pentru Shell, BP, Total și Kuwait Petroleum, în funcție de circumstanțele cazului. |
| --- | --- |

(16)

Comisia consideră că, în circumstanțele prezentului caz, nu este necesară aplicarea unui factor multiplicator pentru a asigura un efect disuasiv suficient amenzilor în cazul societăților cu cifra de afaceri mondială mai mică de 10 miliarde EUR. Comisia consideră că este adecvat să aplice un factor multiplicator numai în cazul amenzilor pentru Shell, BP, Total și Kuwait Petroleum, în funcție de circumstanțele cazului.

Durata

| (17) | Se aplică factori multiplicatori individuali pentru fiecare întreprindere, în funcție de durata încălcării de către fiecare întreprindere, de la 1,5 la 8 ani [a se vedea alineatul (6) de mai sus]. |
| --- | --- |

(17)

Se aplică factori multiplicatori individuali pentru fiecare întreprindere, în funcție de durata încălcării de către fiecare întreprindere, de la 1,5 la 8 ani [a se vedea alineatul (6) de mai sus].

2.2.   Circumstanțe agravante și atenuante

Circumstanțe agravante

| (18) | În momentul producerii încălcării, Shell făcuse deja obiectul unor decizii de interdicție ale Comisiei pentru activități de formare a unui cartel (1). Această recidivă constituie o circumstanță agravantă care justifică o majorare cu 50 % a sumei de bază a amenzii care va fi impusă întreprinderii Shell. |
| --- | --- |

(18)

În momentul producerii încălcării, Shell făcuse deja obiectul unor decizii de interdicție ale Comisiei pentru activități de formare a unui cartel (1). Această recidivă constituie o circumstanță agravantă care justifică o majorare cu 50 % a sumei de bază a amenzii care va fi impusă întreprinderii Shell.

| (19) | În timpul inspecțiilor, KWS a refuzat să se supună investigației, fapt care i-a determinat pe inspectori să solicite ajutorul autorităților naționale din domeniul concurenței și al poliției. Comisia consideră că această obstrucție constituie o circumstanță agravantă care justifică majorarea cu 10 % a sumei de bază a amenzii care va fi impusă întreprinderii KWS. |
| --- | --- |

(19)

În timpul inspecțiilor, KWS a refuzat să se supună investigației, fapt care i-a determinat pe inspectori să solicite ajutorul autorităților naționale din domeniul concurenței și al poliției. Comisia consideră că această obstrucție constituie o circumstanță agravantă care justifică majorarea cu 10 % a sumei de bază a amenzii care va fi impusă întreprinderii KWS.

| (20) | Shell, din grupul furnizorilor de bitum, și KWS, din grupul cumpărătorilor de bitum, au o responsabilitate specială ca instigatori și lideri ai cartelului. Ele au fost forțele motrice ale funcționării cartelului. Acest rol justifică o majorare cu 50 % a sumei de bază a amenzii care va fi impusă companiilor Shell și KWS. |
| --- | --- |

(20)

Shell, din grupul furnizorilor de bitum, și KWS, din grupul cumpărătorilor de bitum, au o responsabilitate specială ca instigatori și lideri ai cartelului. Ele au fost forțele motrice ale funcționării cartelului. Acest rol justifică o majorare cu 50 % a sumei de bază a amenzii care va fi impusă companiilor Shell și KWS.

2.3.   Aplicarea limitei de 10 % din cifra de afaceri

| (21) | Articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (2) prevede că amenda impusă unei companii nu trebuie să depășească 10 % din cifra sa de afaceri. Această limită este aplicată amenzilor calculate pentru Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV) și Klöckner Bitumen BV. |
| --- | --- |

(21)

Articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (2) prevede că amenda impusă unei companii nu trebuie să depășească 10 % din cifra sa de afaceri. Această limită este aplicată amenzilor calculate pentru Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV) și Klöckner Bitumen BV.

2.4.   Aplicarea Comunicării privind politica de clemență din 2002

Imunitate

| (22) | BP a fost prima întreprindere care a informat Comisia de existența unei înțelegeri privind bitumul în Țările de Jos, iar Comisia i-a acordat imunitate condiționată în ceea ce privește amenzile, în conformitate cu punctul 15 din comunicare. BP a colaborat pe deplin, permanent și rapid de-a lungul procedurii administrative a Comisiei. BP a pus capăt implicării sale în presupusa încălcare nu mai târziu de momentul în care a furnizat elemente probatorii în cadrul comunicării privind politica de clemență și nu a luat măsuri pentru a constrânge alte companii să ia parte la încălcare. Prin urmare, BP îndeplinește condițiile pentru a beneficia de o imunitate deplină în ceea ce privește amenzile. |
| --- | --- |

(22)

BP a fost prima întreprindere care a informat Comisia de existența unei înțelegeri privind bitumul în Țările de Jos, iar Comisia i-a acordat imunitate condiționată în ceea ce privește amenzile, în conformitate cu punctul 15 din comunicare. BP a colaborat pe deplin, permanent și rapid de-a lungul procedurii administrative a Comisiei. BP a pus capăt implicării sale în presupusa încălcare nu mai târziu de momentul în care a furnizat elemente probatorii în cadrul comunicării privind politica de clemență și nu a luat măsuri pentru a constrânge alte companii să ia parte la încălcare. Prin urmare, BP îndeplinește condițiile pentru a beneficia de o imunitate deplină în ceea ce privește amenzile.

Punctul 23 litera (b) prima liniuță (reducere de 30-50 %)

| (23) | Kuwait Petroleum a fost următoarea întreprindere care a contactat Comisia conform Comunicării privind politica de clemență și a fost prima întreprindere care a îndeplinit condițiile de la punctul 21 al acesteia. Elementele probatorii oferite de Kuwait Petroleum au consolidat prin natura lor capacitatea Comisiei de a demonstra faptele respective, prin urmare au reprezentat o valoare adăugată pentru cele aflate în posesia Comisiei în acel moment. Această valoare adăugată a fost semnificativă, deoarece a coroborat informațiile existente și, alături de informațiile aflate deja în posesia Comisiei, a ajutat Comisia să dovedească încălcarea. Trebuie luat în considerare faptul că BP nu a participat în mod regulat la ședințele de consultare cu cumpărătorii, iar Kuwait Petroleum a fost prima întreprindere care a oferit elemente probatorii directe asupra acestei trăsături principale a funcționării cartelului. Conform punctului 23 din Comunicarea privind politica de clemență, Kuwait Petroleum îndeplinește, prin urmare, condițiile pentru a beneficia de o reducere a amenzii între 30 % și 50 %. |
| --- | --- |

(23)

Kuwait Petroleum a fost următoarea întreprindere care a contactat Comisia conform Comunicării privind politica de clemență și a fost prima întreprindere care a îndeplinit condițiile de la punctul 21 al acesteia. Elementele probatorii oferite de Kuwait Petroleum au consolidat prin natura lor capacitatea Comisiei de a demonstra faptele respective, prin urmare au reprezentat o valoare adăugată pentru cele aflate în posesia Comisiei în acel moment. Această valoare adăugată a fost semnificativă, deoarece a coroborat informațiile existente și, alături de informațiile aflate deja în posesia Comisiei, a ajutat Comisia să dovedească încălcarea. Trebuie luat în considerare faptul că BP nu a participat în mod regulat la ședințele de consultare cu cumpărătorii, iar Kuwait Petroleum a fost prima întreprindere care a oferit elemente probatorii directe asupra acestei trăsături principale a funcționării cartelului. Conform punctului 23 din Comunicarea privind politica de clemență, Kuwait Petroleum îndeplinește, prin urmare, condițiile pentru a beneficia de o reducere a amenzii între 30 % și 50 %.

| (24) | Pentru calculul exact al reducerii amenzii ce urmează a fi impusă întreprinderii Kuwait Petroleum, trebuie luat în considerare faptul că cererea de clemență depusă de Kuwait Petroleum și elementele probatorii ulterioare oferite în cadrul acesteia au ajutat Comisia să demonstreze faptele în cauză, grație nivelului detaliilor oferite. Cu toate acestea, trebuie, de asemenea, luat în considerare faptul că cererea a fost făcută la mai mult de unsprezece luni după ce Comisia efectuase deja inspecțiile și doar după ce Comisia le trimisese părților o solicitare de informații cerând informații concrete detaliate despre evenimente. Mai mult, Comisia consideră grav faptul că anumite declarații importante făcute de Kuwait Petroleum în legătură cu presupusa participare a ExxonMobil în cartel au fost ulterior reformulate și nu au putut fi folosite drept element probatoriu împotriva acestei companii. Comisia conchide că Kuwait Petroleum are dreptul la o reducere de 30 % din amenda care i s-ar fi aplicat în mod normal. |
| --- | --- |

(24)

Pentru calculul exact al reducerii amenzii ce urmează a fi impusă întreprinderii Kuwait Petroleum, trebuie luat în considerare faptul că cererea de clemență depusă de Kuwait Petroleum și elementele probatorii ulterioare oferite în cadrul acesteia au ajutat Comisia să demonstreze faptele în cauză, grație nivelului detaliilor oferite. Cu toate acestea, trebuie, de asemenea, luat în considerare faptul că cererea a fost făcută la mai mult de unsprezece luni după ce Comisia efectuase deja inspecțiile și doar după ce Comisia le trimisese părților o solicitare de informații cerând informații concrete detaliate despre evenimente. Mai mult, Comisia consideră grav faptul că anumite declarații importante făcute de Kuwait Petroleum în legătură cu presupusa participare a ExxonMobil în cartel au fost ulterior reformulate și nu au putut fi folosite drept element probatoriu împotriva acestei companii. Comisia conchide că Kuwait Petroleum are dreptul la o reducere de 30 % din amenda care i s-ar fi aplicat în mod normal.

Alte cereri de clemență

| (25) | Shell a depus, de asemenea, o cerere în temeiul secțiunii B din Comunicarea privind politica de clemență, dar nu i s-a propus nici un tratament favorabil, din cauza absenței unei valori adăugate semnificative. |
| --- | --- |

(25)

Shell a depus, de asemenea, o cerere în temeiul secțiunii B din Comunicarea privind politica de clemență, dar nu i s-a propus nici un tratament favorabil, din cauza absenței unei valori adăugate semnificative.

| (26) | Nynäs și Total au susținut, la rândul lor, că i-au oferit voluntar Comisiei elemente probatorii autoincriminatorii. Comisia consideră însă că informațiile oferite nu au constituit o valoare adăugată semnificativă pe baza căreia Comisia ar putea acorda o reducere a amenzii. |
| --- | --- |

(26)

Nynäs și Total au susținut, la rândul lor, că i-au oferit voluntar Comisiei elemente probatorii autoincriminatorii. Comisia consideră însă că informațiile oferite nu au constituit o valoare adăugată semnificativă pe baza căreia Comisia ar putea acorda o reducere a amenzii.

| (27) | Wintershall susține că ar trebui să fie protejată de cererea depusă de BP. Dar Wintershall continuă să fie o întreprindere diferită de BP, iar întreprinderea BP, și nu Wintershall, a fost cea care a hotărât să ceară imunitate Comisiei. |
| --- | --- |

(27)

Wintershall susține că ar trebui să fie protejată de cererea depusă de BP. Dar Wintershall continuă să fie o întreprindere diferită de BP, iar întreprinderea BP, și nu Wintershall, a fost cea care a hotărât să ceară imunitate Comisiei.

3.   DECIZIE

| (28) | Următoarele companii au încălcat articolul 81 din tratat prin stabilirea comună, în mod regulat, pentru perioadele indicate, a prețurilor brute de vânzare și cumpărare a bitumului rutier în Țările de Jos, practicând un rabat uniform al prețului brut pentru constructorii de drumuri implicați și a unei reduceri maxime mai mici a prețului brut pentru ceilalți constructori de drumuri:






  (a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV și Ballast Nedam Infra BV de la 21 iunie 1996 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- | --- |

(28)

Următoarele companii au încălcat articolul 81 din tratat prin stabilirea comună, în mod regulat, pentru perioadele indicate, a prețurilor brute de vânzare și cumpărare a bitumului rutier în Țările de Jos, practicând un rabat uniform al prețului brut pentru constructorii de drumuri implicați și a unei reduceri maxime mai mici a prețului brut pentru ceilalți constructori de drumuri:

(a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV și Ballast Nedam Infra BV de la 21 iunie 1996 până la 15 aprilie 2002;

| (b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Koninklijke BAM Groep NV de la 1 noiembrie 2000 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Koninklijke BAM Groep NV de la 1 noiembrie 2000 până la 15 aprilie 2002;

| (c) | BP: BP plc. de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, BP Nederland BV de la 1 aprilie 1994 până la 1 ianuarie 2000 și BP Refining & Petrochemicals GmbH de la 31 decembrie 1999 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(c)

BP: BP plc. de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, BP Nederland BV de la 1 aprilie 1994 până la 1 ianuarie 2000 și BP Refining & Petrochemicals GmbH de la 31 decembrie 1999 până la 15 aprilie 2002;

| (d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, Dura Vermeer Groep NV de la 13 noiembrie 1998 până la 15 aprilie 2002 și Dura Vermeer Infra BV de la 30 iunie 2000 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002, Dura Vermeer Groep NV de la 13 noiembrie 1998 până la 15 aprilie 2002 și Dura Vermeer Infra BV de la 30 iunie 2000 până la 15 aprilie 2002;

| (e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (f) | HBG: HBG Civiel BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(f)

HBG: HBG Civiel BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (g) | Heijmans: Heijmans NV și Heijmans Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(g)

Heijmans: Heijmans NV și Heijmans Infrastructuur BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Sideron Industrial Development BV de la 1 ianuarie 2000 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Sideron Industrial Development BV de la 1 ianuarie 2000 până la 15 aprilie 2002;

| (i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd și Kuwait Petroleum (Nederland) BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd și Kuwait Petroleum (Nederland) BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV și Koninklijke Wegenbouw Stevin BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV și Koninklijke Wegenbouw Stevin BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum și Nynäs Belgium AB de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum și Nynäs Belgium AB de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd și Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd și Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002;

| (m) | Total: Total Nederland NV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Total SA de la 1 noiembrie 1999 până la 15 aprilie 2002; |
| --- | --- |

(m)

Total: Total Nederland NV de la 1 aprilie 1994 până la 15 aprilie 2002 și Total SA de la 1 noiembrie 1999 până la 15 aprilie 2002;

| (n) | Wintershall AG de la 1 aprilie 1994 până la 31 decembrie 1999. |
| --- | --- |

(n)

Wintershall AG de la 1 aprilie 1994 până la 31 decembrie 1999.

| (29) | Pentru încălcările menționate în alineatul anterior se impun următoarele amenzi:






  (a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV și Ballast Nedam Infra BV, în mod solidar: 4,65 milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

(29)

Pentru încălcările menționate în alineatul anterior se impun următoarele amenzi:

(a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV și Ballast Nedam Infra BV, în mod solidar: 4,65 milioane EUR;

| (b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 milioane EUR, din care Koninklijke BAM Groep NV este responsabilă solidar pentru 9 milioane EUR; |
| --- | --- |

(b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 milioane EUR, din care Koninklijke BAM Groep NV este responsabilă solidar pentru 9 milioane EUR;

| (c) | BP: BP plc.: 0 milioane EUR, din care BP Nederland BV este responsabilă solidar pentru 0 milioane EUR, iar BP Refining & Chemicals GmbH este responsabilă solidar pentru 0 milioane EUR; |
| --- | --- |

(c)

BP: BP plc.: 0 milioane EUR, din care BP Nederland BV este responsabilă solidar pentru 0 milioane EUR, iar BP Refining & Chemicals GmbH este responsabilă solidar pentru 0 milioane EUR;

| (d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 milioane EUR, din care Dura Vermeer Groep NV este responsabilă solidar pentru 3,9 milioane EUR și Dura Vermeer Infra BV este responsabilă solidar pentru 3,45 milioane EUR; |
| --- | --- |

(d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 milioane EUR, din care Dura Vermeer Groep NV este responsabilă solidar pentru 3,9 milioane EUR și Dura Vermeer Infra BV este responsabilă solidar pentru 3,45 milioane EUR;

| (e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV, în mod solidar: 11,5 milioane EUR; |
| --- | --- |

(e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV și Esha Port Services Amsterdam BV, în mod solidar: 11,5 milioane EUR;

| (f) | HBG: HBG Civiel BV: 7,2 milioane EUR; |
| --- | --- |

(f)

HBG: HBG Civiel BV: 7,2 milioane EUR;

| (g) | Heijmans: Heijmans NV și Heijmans Infrastructuur BV, în mod solidar: 17,1 milioane EUR; |
| --- | --- |

(g)

Heijmans: Heijmans NV și Heijmans Infrastructuur BV, în mod solidar: 17,1 milioane EUR;

| (h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 milioane EUR, din care Sideron Industrial Development BV este responsabilă solidar pentru 9 milioane EUR; |
| --- | --- |

(h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 milioane EUR, din care Sideron Industrial Development BV este responsabilă solidar pentru 9 milioane EUR;

| (i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd și Kuwait Petroleum (Nederland) BV, în mod solidar: 16,632 milioane EUR; |
| --- | --- |

(i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd și Kuwait Petroleum (Nederland) BV, în mod solidar: 16,632 milioane EUR;

| (j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV și Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, în mod solidar: 27,36 milioane EUR; |
| --- | --- |

(j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV și Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, în mod solidar: 27,36 milioane EUR;

| (k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum și Nynäs Belgium AB, în mod solidar: 13,5 milioane EUR; |
| --- | --- |

(k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum și Nynäs Belgium AB, în mod solidar: 13,5 milioane EUR;

| (l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd și Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, în mod solidar: 108 milioane EUR; |
| --- | --- |

(l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd și Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, în mod solidar: 108 milioane EUR;

| (m) | Total: Total Nederland NV: 20,25 milioane EUR, din care Total SA este responsabilă solidar pentru 13,5 milioane EUR; |
| --- | --- |

(m)

Total: Total Nederland NV: 20,25 milioane EUR, din care Total SA este responsabilă solidar pentru 13,5 milioane EUR;

| (n) | Wintershall AG: 11,625 milioane EUR. |
| --- | --- |

(n)

Wintershall AG: 11,625 milioane EUR.

| (30) | Companiile menționate mai sus pun imediat capăt încălcărilor menționate la alineatul (29), dacă nu au făcut-o deja. Se abțin de la repetarea oricărui act sau oricărei conduite menționate la alineatul (29), și de la oricare act sau conduită cu același scop sau efect sau unul asemănător. |
| --- | --- |

(30)

Companiile menționate mai sus pun imediat capăt încălcărilor menționate la alineatul (29), dacă nu au făcut-o deja. Se abțin de la repetarea oricărui act sau oricărei conduite menționate la alineatul (29), și de la oricare act sau conduită cu același scop sau efect sau unul asemănător.

| (31) | O versiune neconfidențială a deciziei va putea fi găsită în versiunile lingvistice autentice ale cazului pe website-ul DG Concurență la adresa: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(31)

O versiune neconfidențială a deciziei va putea fi găsită în versiunile lingvistice autentice ale cazului pe website-ul DG Concurență la adresa: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

---

(1)  Decizia 86/398/CEE a Comisiei din 23 aprilie 1986 privind o practică în conformitate cu articolul 85 din Tratatul CEE (IV/31.149 – Polypropylene, JO L 230, 18.8.1986, p. 1) și Decizia 94/599/CE a Comisiei din 27 iulie 1994 privind o procedură în temeiul articolului 85 din Tratatul CE (IV/31 865 – PVC, JO L 239, 14.9.1994, p. 14).

(2)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 (JO L 269, 28.9.2006, p. 1).

---

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/45

---

DECIZIA COMISIEI

din 27 iulie 2007

de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de dihidromircenol originar din India

(2007/535/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 14,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURĂ

| (1) | La 11 noiembrie 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Comunitate de dihidromircenol de o puritate în greutate de 93 % sau depășind această valoare, originar din India, cuprins în mod obișnuit în codul NC ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(1)

La 11 noiembrie 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Comunitate de dihidromircenol de o puritate în greutate de 93 % sau depășind această valoare, originar din India, cuprins în mod obișnuit în codul NC ex 2905 22 90.

| (2) | Procedura antisubvenție a fost inițiată, în urma articolului 10 din regulamentul de bază, ca urmare a unei plângeri înaintate la 29 septembrie 2006 de către următorii producători din Comunitate: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. și Sensient Fragrances S.A. („reclamanții”), care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 % din totalul producției de dihidromircenol a Comunității. Plângerea cuprindea probe prima facie privind existența subvenției produsului menționat și a unui prejudiciu important care rezulta din acesta, considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antisubvenție a fost inițiată, în urma articolului 10 din regulamentul de bază, ca urmare a unei plângeri înaintate la 29 septembrie 2006 de către următorii producători din Comunitate: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. și Sensient Fragrances S.A. („reclamanții”), care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 % din totalul producției de dihidromircenol a Comunității. Plângerea cuprindea probe prima facie privind existența subvenției produsului menționat și a unui prejudiciu important care rezulta din acesta, considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

| (3) | Comisia a informat în mod oficial autoritățile indiene, producătorii-exportatori din India, importatorii și utilizatorii vizați și asociațiile acestora, precum și reclamanții asupra inițierii procedurii de investigare. Părților interesate li s-a dat ocazia de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat în mod oficial autoritățile indiene, producătorii-exportatori din India, importatorii și utilizatorii vizați și asociațiile acestora, precum și reclamanții asupra inițierii procedurii de investigare. Părților interesate li s-a dat ocazia de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.

B.   RETRAGEREA PLÂNGERII

| (4) | Printr-o scrisoare din 25 mai 2007, adresată Comisiei, reclamanții și-au retras în mod oficial plângerea. |
| --- | --- |

(4)

Printr-o scrisoare din 25 mai 2007, adresată Comisiei, reclamanții și-au retras în mod oficial plângerea.

| (5) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată în cazul în care plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea procedurii nu este în interesul comunitar. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată în cazul în care plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea procedurii nu este în interesul comunitar.

| (6) | Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a revelat niciun motiv care să arate că o asemenea încheiere ar afecta interesul comunitar. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat oportunitatea de a-și prezenta observațiile. Nu a fost exprimată nicio obiecție. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a revelat niciun motiv care să arate că o asemenea încheiere ar afecta interesul comunitar. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat oportunitatea de a-și prezenta observațiile. Nu a fost exprimată nicio obiecție.

| (7) | Ținând seama de cele menționate anterior, Comisia a concluzionat că procedura antisubvenție privind importurile în Comunitate de dihidromircenol originar din India trebuie încheiată fără impunerea unor măsuri compensatorii, |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de cele menționate anterior, Comisia a concluzionat că procedura antisubvenție privind importurile în Comunitate de dihidromircenol originar din India trebuie încheiată fără impunerea unor măsuri compensatorii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Procedura antisubvenție privind importurile de dihidromircenol de o puritate în greutate de 93 % sau depășind această valoare, în conformitate cu codul NC ex 2905 22 90 și originar din India, este încheiată.

Adoptată la Bruxelles, 27 iulie 2007.

Pentru Comisie

Peter MANDELSON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 288, 21.10.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 (JO L 77, 13.3.2004, p. 12).

1

(2)  JO C 275, 11.11.2006, p. 29.

2

---

Banca Centrală Europeană

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/46

---

ORIENTAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 20 iulie 2007

de modificare a Orientării BCE/2006/28 privind gestionarea activelor din rezervele valutare ale Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale, precum și documentația juridică aferentă operațiunilor având ca obiect aceste active

(BCE/2007/6)

(2007/536/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 105 alineatul (2) a treia liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 a treia liniuță, precum și articolele 12.1 și 30.6,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 30.1 din statut, Banca Centrală Europeană (BCE) primește de la băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre care au adoptat moneda euro active din rezervele valutare și are drepturi depline de a deține și gestiona rezervele valutare care îi sunt transferate. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 30.1 din statut, Banca Centrală Europeană (BCE) primește de la băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre care au adoptat moneda euro active din rezervele valutare și are drepturi depline de a deține și gestiona rezervele valutare care îi sunt transferate.

| (2) | În temeiul articolelor 9.2 și 12.1 din statut, BCE poate administra unele dintre activitățile sale prin BCN și poate apela la BCN pentru efectuarea unora dintre operațiunile sale. În consecință, BCE consideră că BCN, în calitate de mandatari ai săi, ar trebui să gestioneze rezervele valutare care i-au fost transferate. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolelor 9.2 și 12.1 din statut, BCE poate administra unele dintre activitățile sale prin BCN și poate apela la BCN pentru efectuarea unora dintre operațiunile sale. În consecință, BCE consideră că BCN, în calitate de mandatari ai săi, ar trebui să gestioneze rezervele valutare care i-au fost transferate.

| (3) | În temeiul Orientării BCE/2006/28 din 21 decembrie 2006 privind gestionarea activelor din rezervele valutare ale Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale, precum și documentația juridică aferentă operațiunilor având ca obiect aceste active (1), fiecare BCN a unui stat membru participant trebuie să efectueze operațiuni care au ca obiect active din rezervele valutare ale BCE în calitate de mandatar al BCE, utilizând documentația juridică prevăzută în acea orientare. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Orientării BCE/2006/28 din 21 decembrie 2006 privind gestionarea activelor din rezervele valutare ale Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale, precum și documentația juridică aferentă operațiunilor având ca obiect aceste active (1), fiecare BCN a unui stat membru participant trebuie să efectueze operațiuni care au ca obiect active din rezervele valutare ale BCE în calitate de mandatar al BCE, utilizând documentația juridică prevăzută în acea orientare.

| (4) | Definiția „jurisdicțiilor europene” din Orientarea BCE/2006/28 ar trebui modificată pentru a lua în considerare viitoarea intrare în UEM a statelor membre. |
| --- | --- |

(4)

Definiția „jurisdicțiilor europene” din Orientarea BCE/2006/28 ar trebui modificată pentru a lua în considerare viitoarea intrare în UEM a statelor membre.

| (5) | În scopul includerii în lista instrumentelor eligibile a unui nou instrument privind swap-urile pe rata dobânzii, care se califică drept operațiuni cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate, în cadrul cărora este asigurată protecția împotriva expunerii dincolo de anumite praguri, Orientarea BCE/2006/28 ar trebui modificată astfel încât să prevadă ca swap-urile pe rata dobânzii să aibă aceeași documentație precum operațiunile cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate, |
| --- | --- |

(5)

În scopul includerii în lista instrumentelor eligibile a unui nou instrument privind swap-urile pe rata dobânzii, care se califică drept operațiuni cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate, în cadrul cărora este asigurată protecția împotriva expunerii dincolo de anumite praguri, Orientarea BCE/2006/28 ar trebui modificată astfel încât să prevadă ca swap-urile pe rata dobânzii să aibă aceeași documentație precum operațiunile cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Orientarea BCE/2006/28 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „În sensul prezentei orientări:






  — | «jurisdicții europene» înseamnă jurisdicțiile tuturor statelor membre care au adoptat moneda euro în conformitate cu tratatul, precum și Danemarca, Suedia, Elveția și Regatul Unit (doar Anglia și Țara Galilor); |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„În sensul prezentei orientări:

—

«jurisdicții europene» înseamnă jurisdicțiile tuturor statelor membre care au adoptat moneda euro în conformitate cu tratatul, precum și Danemarca, Suedia, Elveția și Regatul Unit (doar Anglia și Țara Galilor);

| — | «BCN participantă» înseamnă BCN a unui stat membru care a adoptat moneda euro.” |
| --- | --- |

—

«BCN participantă» înseamnă BCN a unui stat membru care a adoptat moneda euro.”

| 2. | Alineatele (1) și (2) din articolul 3 se înlocuiesc cu următoarele texte:
  „(1)   Toate operațiunile având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE se efectuează utilizând documentația juridică standard prevăzută în prezentul articol. Cu toate acestea, Comitetul executiv poate decide să folosească un acord standard prevăzut la punctul 1 litera (c) sau punctul 2 litera (c) din anexa I, decât să folosească acordul prevăzut la punctul 1 litera (a) sau punctul 2 litera (a) din anexa I la prezenta orientare în ceea ce privește un stat membru cu ocazia adoptării monedei euro, în cazul în care o evaluare legală având forma și conținutul acceptabile pentru BCE nu este disponibilă în ceea ce privește utilizarea acordului standard indicat în acel stat membru. Comitetul executiv informează cu promptitudine Consiliul guvernatorilor în legătură cu orice decizie luată în temeiul acestor prevederi.
  (2)   Toate operațiunile colateralizate având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE constând în contracte repo, contracte reverse repo, contracte de cumpărare/revânzare și contracte de vânzare/răscumpărare, precum și toate operațiunile cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate (pe piețele OTC) având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE se realizează pe baza contractelor încheiate în conformitate cu contractele standard indicate în anexa I, în forma aprobată sau modificată periodic de BCE.” |
| --- | --- |

2.

Alineatele (1) și (2) din articolul 3 se înlocuiesc cu următoarele texte:

„(1)   Toate operațiunile având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE se efectuează utilizând documentația juridică standard prevăzută în prezentul articol. Cu toate acestea, Comitetul executiv poate decide să folosească un acord standard prevăzut la punctul 1 litera (c) sau punctul 2 litera (c) din anexa I, decât să folosească acordul prevăzut la punctul 1 litera (a) sau punctul 2 litera (a) din anexa I la prezenta orientare în ceea ce privește un stat membru cu ocazia adoptării monedei euro, în cazul în care o evaluare legală având forma și conținutul acceptabile pentru BCE nu este disponibilă în ceea ce privește utilizarea acordului standard indicat în acel stat membru. Comitetul executiv informează cu promptitudine Consiliul guvernatorilor în legătură cu orice decizie luată în temeiul acestor prevederi.

(2)   Toate operațiunile colateralizate având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE constând în contracte repo, contracte reverse repo, contracte de cumpărare/revânzare și contracte de vânzare/răscumpărare, precum și toate operațiunile cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate (pe piețele OTC) având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE se realizează pe baza contractelor încheiate în conformitate cu contractele standard indicate în anexa I, în forma aprobată sau modificată periodic de BCE.”

| 3. | Punctul 2 din anexa I se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | Toate operațiunile cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE (și care includ swap-urile pe rata dobânzii care sunt garantate împotriva expunerii prin active eligibile pentru garantare) trebuie realizate utilizând următoarele contracte standard, în forma aprobată sau modificată periodic de BCE:






  (a) | «FBE Master Agreement for Financial Transactions» (ediția 2004), pentru operațiunile cu partenerii contractuali constituiți sau înregistrați în temeiul legislației oricărei jurisdicții europene; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punctul 2 din anexa I se înlocuiește cu următorul text:

„2.

Toate operațiunile cu instrumente derivate negociate în afara piețelor reglementate având ca obiect active din rezervele valutare ale BCE (și care includ swap-urile pe rata dobânzii care sunt garantate împotriva expunerii prin active eligibile pentru garantare) trebuie realizate utilizând următoarele contracte standard, în forma aprobată sau modificată periodic de BCE:

(a)

«FBE Master Agreement for Financial Transactions» (ediția 2004), pentru operațiunile cu partenerii contractuali constituiți sau înregistrați în temeiul legislației oricărei jurisdicții europene;

| (b) | «1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement» («Multi-currency – cross-border», reglementat de legislația statului New York), pentru operațiunile cu partenerii contractuali constituiți sau înregistrați în temeiul legislației federale sau statale din Statele Unite ale Americii; și |
| --- | --- |

(b)

«1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement» («Multi-currency – cross-border», reglementat de legislația statului New York), pentru operațiunile cu partenerii contractuali constituiți sau înregistrați în temeiul legislației federale sau statale din Statele Unite ale Americii; și

| (c) | «1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement» («Multi-currency – cross-border», reglementat de legislația engleză), pentru operațiunile cu partenerii contractuali constituiți sau organizați în temeiul legislației oricărei jurisdicții diferite de cele enumerate la literele (a) și (b).” |
| --- | --- |

(c)

«1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement» («Multi-currency – cross-border», reglementat de legislația engleză), pentru operațiunile cu partenerii contractuali constituiți sau organizați în temeiul legislației oricărei jurisdicții diferite de cele enumerate la literele (a) și (b).”

Articolul 2

Prezenta orientare intră în vigoare la 27 iulie 2007.

Articolul 3

Prezenta orientare se adresează BCN ale statelor membre care au adoptat moneda euro.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 20 iulie 2007.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO C 17, 28.1.2007, p. 5.

1

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/48

---

DECIZIA DARFUR/6/2007 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 18 iulie 2007

de numire a unui consilier militar al reprezentantului special al Uniunii Europene pentru Sudan

(2007/537/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 25 alineatul (3),

având în vedere Acțiunea comună 2005/557/PESC a Consiliului din 18 iulie 2005 privind acțiunea Uniunii Europene de susținere civilă și militară pentru misiunile Uniunii Africane în regiunea Darfur din Sudan (1), în special articolul 4,

întrucât:

| (1) | La 19 aprilie 2007, Consiliul a adoptat Decizia 2007/238/PESC (2) de numire a domnului Torben BRYLLE ca reprezentant special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Sudan. |
| --- | --- |

(1)

La 19 aprilie 2007, Consiliul a adoptat Decizia 2007/238/PESC (2) de numire a domnului Torben BRYLLE ca reprezentant special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Sudan.

| (2) | Reprezentantul special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Sudan asigură, inter alia, coordonarea și coerența contribuțiilor Uniunii la misiunea Uniunii Africane în regiunea Darfur din Sudan (AMIS). În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Acțiunea comună 2005/557/PESC, o celulă de coordonare a UE din Addis Abeba, aflată sub autoritatea RSUE și compusă dintr-un consilier politic, un consilier militar și un consilier în materie de poliție, gestionează coordonarea curentă împreună cu toți partenerii interesați din UE și cu Centrul de control și gestionare administrativă în cadrul sistemului de comandă al Uniunii Africane de la Addis Abeba pentru a asigura coerența și sprijinul UE pentru AMIS în timp util. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentantul special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Sudan asigură, inter alia, coordonarea și coerența contribuțiilor Uniunii la misiunea Uniunii Africane în regiunea Darfur din Sudan (AMIS). În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Acțiunea comună 2005/557/PESC, o celulă de coordonare a UE din Addis Abeba, aflată sub autoritatea RSUE și compusă dintr-un consilier politic, un consilier militar și un consilier în materie de poliție, gestionează coordonarea curentă împreună cu toți partenerii interesați din UE și cu Centrul de control și gestionare administrativă în cadrul sistemului de comandă al Uniunii Africane de la Addis Abeba pentru a asigura coerența și sprijinul UE pentru AMIS în timp util.

| (3) | În conformitate cu articolul 4 din Acțiunea comună 2005/557/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate să îl numească pe consilierul militar al RSUE la propunerea Secretarului General/Înaltului reprezentant (SG/ÎR) făcută pe baza unei recomandări a RSUE. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 4 din Acțiunea comună 2005/557/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate să îl numească pe consilierul militar al RSUE la propunerea Secretarului General/Înaltului reprezentant (SG/ÎR) făcută pe baza unei recomandări a RSUE.

| (4) | SG/ÎR, pe baza recomandării RSUE, a propus numirea domnului colonel Michel BILLARD ca nou consilier militar al RSUE. |
| --- | --- |

(4)

SG/ÎR, pe baza recomandării RSUE, a propus numirea domnului colonel Michel BILLARD ca nou consilier militar al RSUE.

| (5) | În conformitate cu articolul 6 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în domeniul apărării, |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 6 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în domeniul apărării,

DECIDE:

Articolul 1

Domnul colonel Michel BILLARD este numit consilier militar al RSUE pentru Sudan.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la 24 iulie 2007.

Adoptată la Bruxelles, 18 iulie 2007.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

C. DURRANT PAIS

---

(1)  JO L 188, 20.7.2005, p. 46. Acțiune comună, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Acțiunea comună 2007/245/PESC (JO L 106, 24.4.2007, p. 65).

1

(2)  JO L 103, 20.4.2007, p. 52.

2

---

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE

| 28.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 196/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 196/49

---

DECIZIA CONSILIULUI DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL

din 18 iulie 2007

privind aprobarea condițiilor și procedurilor stabilite de Europol de modificare a sumelor menționate în apendicele la Decizia Consiliului de administrație al Europol din 16 noiembrie 1999 privind taxele aplicabile salariilor și indemnizațiilor plătite personalului Europol în beneficiul Europol

(2007/538/CE)

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL,

având în vedere Protocolul stabilit în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și al articolului 41 alineatul (3) din Convenția Europol privind privilegiile și imunitățile de care beneficiază Europol, membrii organismelor sale, directorii adjuncți și angajații Europol (1), în special articolul 10,

întrucât:

| (1) | Consiliul a decis pe data de 12 iunie 2007 să modifice salariile și indemnizațiile funcționarilor Europol cu 1,5 %, cu efect retroactiv de la 1 iulie 2006. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul a decis pe data de 12 iunie 2007 să modifice salariile și indemnizațiile funcționarilor Europol cu 1,5 %, cu efect retroactiv de la 1 iulie 2006.

| (2) | Consiliul de administrație a decis la 18 iulie 2007 să aplice o creștere a sumelor menționate la articolul 4 din apendicele la Decizia Consiliului de administrație din 16 noiembrie 1999 (2) cu același procent și cu aceeași dată de început ca cele prevăzute în Decizia Consiliului din 12 iunie 2007 menționată la considerentul 1. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul de administrație a decis la 18 iulie 2007 să aplice o creștere a sumelor menționate la articolul 4 din apendicele la Decizia Consiliului de administrație din 16 noiembrie 1999 (2) cu același procent și cu aceeași dată de început ca cele prevăzute în Decizia Consiliului din 12 iunie 2007 menționată la considerentul 1.

| (3) | În conformitate cu aceeași decizie a Consiliului de administrație din 18 iulie 2007, valorile astfel stabilite trebuie publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu aceeași decizie a Consiliului de administrație din 18 iulie 2007, valorile astfel stabilite trebuie publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

DECIDE:

Articolul 1

Cu aplicare de la 1 iulie 2006:

| 1. | Valoarea menționată la articolul 4 prima teză din apendicele la Decizia Consiliului de administrație al Europol din 16 noiembrie 1999 va fi înlocuită cu 113,68 EUR. |
| --- | --- |

1.

Valoarea menționată la articolul 4 prima teză din apendicele la Decizia Consiliului de administrație al Europol din 16 noiembrie 1999 va fi înlocuită cu 113,68 EUR.

| 2. | Valorile în euro din tabelul inclus la articolul 4 din apendicele la Decizia Consiliului de administrație al Europol din 16 noiembrie 1999 se înlocuiesc după cum urmează: | 8 % pentru valori cuprinse între 113,68 EUR și 2 002,41 EUR |
| --- | --- | --- |

2.

Valorile în euro din tabelul inclus la articolul 4 din apendicele la Decizia Consiliului de administrație al Europol din 16 noiembrie 1999 se înlocuiesc după cum urmează:

8 % pentru valori cuprinse între 113,68 EUR și 2 002,41 EUR

| | 10 % pentru valori cuprinse între 2 002,42 EUR și 2 758,01 EUR |
| --- | --- |

10 % pentru valori cuprinse între 2 002,42 EUR și 2 758,01 EUR

| | 12,5 % pentru valori cuprinse între 2 758,02 EUR și 3 160,83 EUR |
| --- | --- |

12,5 % pentru valori cuprinse între 2 758,02 EUR și 3 160,83 EUR

| | 15 % pentru valori cuprinse între 3 160,84 EUR și 3 589,60 EUR |
| --- | --- |

15 % pentru valori cuprinse între 3 160,84 EUR și 3 589,60 EUR

| | 17,5 % pentru valori cuprinse între 3 589,61 EUR și 3 992,45 EUR |
| --- | --- |

17,5 % pentru valori cuprinse între 3 589,61 EUR și 3 992,45 EUR

| | 20 % pentru valori cuprinse între 3 992,46 EUR și 4 382,91 EUR |
| --- | --- |

20 % pentru valori cuprinse între 3 992,46 EUR și 4 382,91 EUR

| | 22,5 % pentru valori cuprinse între 4 382,92 EUR și 4 785,73 EUR |
| --- | --- |

22,5 % pentru valori cuprinse între 4 382,92 EUR și 4 785,73 EUR

| | 25 % pentru valori cuprinse între 4 785,74 EUR și 5 176,21 EUR |
| --- | --- |

25 % pentru valori cuprinse între 4 785,74 EUR și 5 176,21 EUR

| | 27,5 % pentru valori cuprinse între 5 176,22 EUR și 5 579,03 EUR |
| --- | --- |

27,5 % pentru valori cuprinse între 5 176,22 EUR și 5 579,03 EUR

| | 30 % pentru valori cuprinse între 5 579,04 EUR și 5 969,51 EUR |
| --- | --- |

30 % pentru valori cuprinse între 5 579,04 EUR și 5 969,51 EUR

| | 32,5 % pentru valori cuprinse între 5 969,52 EUR și 6 372,33 EUR |
| --- | --- |

32,5 % pentru valori cuprinse între 5 969,52 EUR și 6 372,33 EUR

| | 35 % pentru valori cuprinse între 6 372,34 EUR și 6 763,42 EUR |
| --- | --- |

35 % pentru valori cuprinse între 6 372,34 EUR și 6 763,42 EUR

| | 40 % pentru valori cuprinse între 6 763,43 EUR și 7 166,26 EUR |
| --- | --- |

40 % pentru valori cuprinse între 6 763,43 EUR și 7 166,26 EUR

| | 45 % pentru valori peste 7 166,27 EUR. |
| --- | --- |

45 % pentru valori peste 7 166,27 EUR.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei adoptării.

Adoptată la Haga, 18 iulie 2007.

Jaime FERNANDES

Președintele Consiliului de administrație

---

(1)  JO C 221, 19.7.1997, p. 2.

1

(2)  JO C 65, 28.2.2001, p. 8.

2

---