# Euroopa Liidu L 226/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 226 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide30. august 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 226

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide30. august 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2007, 29. august 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 998/2007, 28. august 2007, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük ICESi I ja II püügipiirkonna Norra vetes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 999/2007, 28. august 2007, millega Itaalia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2007, 29. august 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1001/2007, 29. august 2007, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 2090/2002 seoses põllumajandustoodete eksporditoetuste raames teostatava kontrolliga | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1002/2007, 29. august 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 15 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/53/EÜ, 29. august 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/54/EÜ, 29. august 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi II ja III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  ) | 21 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2007, 29. august 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 998/2007, 28. august 2007, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük ICESi I ja II püügipiirkonna Norra vetes

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 999/2007, 28. august 2007, millega Itaalia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2007, 29. august 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1001/2007, 29. august 2007, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 2090/2002 seoses põllumajandustoodete eksporditoetuste raames teostatava kontrolliga

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1002/2007, 29. august 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

15

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/53/EÜ, 29. august 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  )

1

19

*

Komisjoni direktiiv 2007/54/EÜ, 29. august 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi II ja III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  )

1

21

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/593/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 27. august 2007, millega Iirimaale ja Ühendkuningriigile antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa kohaselt kolm täiendavat merepäeva tõhustatud andmekogumise katseprojekti jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3983 all) | 28 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/593/EÜ

*

Komisjoni otsus, 27. august 2007, millega Iirimaale ja Ühendkuningriigile antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa kohaselt kolm täiendavat merepäeva tõhustatud andmekogumise katseprojekti jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3983 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3983 all)

28

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Eurojustile kohaldatava finantsmääruse vastuvõtmise otsus | 30 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Eurojustile kohaldatava finantsmääruse vastuvõtmise otsus

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 997/2007,

29. august 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. augustil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. august 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 29. august 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 15,7 |
| TR | 85,9 |
| XS | 28,3 |
| ZZ | 43,3 |
| 0707 00 05 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0709 90 70 | TR | 83,4 |
| ZZ | 83,4 |
| 0805 50 10 | AR | 55,6 |
| UY | 40,4 |
| ZA | 59,1 |
| ZZ | 51,7 |
| 0806 10 10 | EG | 157,6 |
| TR | 94,6 |
| ZZ | 126,1 |
| 0808 10 80 | AR | 52,9 |
| AU | 166,3 |
| BR | 77,5 |
| CL | 82,7 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 91,3 |
| US | 99,5 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 91,3 |
| 0808 20 50 | AR | 46,9 |
| TR | 129,5 |
| ZA | 83,7 |
| ZZ | 86,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 144,4 |
| US | 222,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 89,0 |
| MK | 44,8 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 63,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

15,7

TR

85,9

XS

28,3

ZZ

43,3

0707 00 05

TR

134,7

ZZ

134,7

0709 90 70

TR

83,4

ZZ

83,4

0805 50 10

AR

55,6

UY

40,4

ZA

59,1

ZZ

51,7

0806 10 10

EG

157,6

TR

94,6

ZZ

126,1

0808 10 80

AR

52,9

AU

166,3

BR

77,5

CL

82,7

CN

72,8

NZ

91,3

US

99,5

ZA

87,0

ZZ

91,3

0808 20 50

AR

46,9

TR

129,5

ZA

83,7

ZZ

86,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

144,4

US

222,5

ZZ

183,5

0809 40 05

BA

41,3

IL

89,0

MK

44,8

TR

78,6

ZZ

63,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 998/2007,

28. august 2007,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük ICESi I ja II püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2007. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas kindlaks määratud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük on keelatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevadele alates kõnealuses lisas määratud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud väljaandes ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 27 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | COD/1N2AB. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Püügipiirkond | ICESi I ja II püügipiirkonna Norra veed |
| Kuupäev | 24. juuli 2007 |

Nr

27

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

COD/1N2AB.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Püügipiirkond

ICESi I ja II püügipiirkonna Norra veed

Kuupäev

24. juuli 2007

---

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 999/2007,

28. august 2007,

millega Itaalia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta), (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2007. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas kindlaks määratud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük on keelatud samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevadele alates kõnealuses lisas määratud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  ELT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11, parandatud väljaandes ELT L 36, 8.2.2007, lk 6).

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 22 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Kalavaru | BFT/AE045W |
| Liik | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| Püügipiirkond | Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri |
| Kuupäev | 24. juuli 2007 |

Nr

22

Liikmesriik

Itaalia

Kalavaru

BFT/AE045W

Liik

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

Püügipiirkond

Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri

Kuupäev

24. juuli 2007

---

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1000/2007,

29. august 2007,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, (1) eelkõige selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 831/2002 (2) kehtestatakse tingimused, mille alusel võib lubada juurdepääsu ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalsele teabele statistiliste järelduste tegemiseks teaduslikul eesmärgil. Kõnealuses määruses loetletakse asutused, kus töötavad teadlased, kellele selline juurdepääs võimaldatakse, ning tehakse vahet otsest juurdepääsu omavate asutuste ja nende asutuste vahel, kellele selline juurdepääs võimaldatakse statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamuse alusel. Määruses loetletakse ka uuringud ja andmeallikad, mille suhtes määrust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 831/2002 (2) kehtestatakse tingimused, mille alusel võib lubada juurdepääsu ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalsele teabele statistiliste järelduste tegemiseks teaduslikul eesmärgil. Kõnealuses määruses loetletakse asutused, kus töötavad teadlased, kellele selline juurdepääs võimaldatakse, ning tehakse vahet otsest juurdepääsu omavate asutuste ja nende asutuste vahel, kellele selline juurdepääs võimaldatakse statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamuse alusel. Määruses loetletakse ka uuringud ja andmeallikad, mille suhtes määrust kohaldatakse.

| (2) | Sageli viivad teaduslikke uuringuid läbi riiklike statistikainstituutide üksused või osakonnad ja liikmesriikide keskpangad või Euroopa Keskpank. Kõnealused asutused suudavad nõuetekohaselt tagada andmete konfidentsiaalse töötlemise ja andmekaitse ning juurdepääsu andmetele üksnes teaduslikel eesmärkidel. Seega tuleks need asutused arvata otsest juurdepääsu omavate asutuste hulka. |
| --- | --- |

(2)

Sageli viivad teaduslikke uuringuid läbi riiklike statistikainstituutide üksused või osakonnad ja liikmesriikide keskpangad või Euroopa Keskpank. Kõnealused asutused suudavad nõuetekohaselt tagada andmete konfidentsiaalse töötlemise ja andmekaitse ning juurdepääsu andmetele üksnes teaduslikel eesmärkidel. Seega tuleks need asutused arvata otsest juurdepääsu omavate asutuste hulka.

| (3) | Teadlaste hulgas ja teadusringkondades laiemalt kasvab nõudlus ka sellise teaduslikul eesmärgil kasutatava konfidentsiaalse teabe järele, mida saadakse täiskasvanute koolituse alase uuringuga. Täiskasvanute koolituse alane uuring hõlmab kompleksset teavet täiskasvanute haridussüsteemis ja koolitusel osalemise, õppimisalase teabe kättesaadavuse ning haridus- ja koolitusvallas osalejate profiilide (nt sotsiaalmajanduslik taust, õppimise põhjus, takistused, suhtumised, osalejatepoolne keeleoskuse ja IT-oskuste hindamine) kohta. Seega tuleks nimetatud uuring lisada määruses (EÜ) nr 831/2002 esitatud loetelusse. |
| --- | --- |

(3)

Teadlaste hulgas ja teadusringkondades laiemalt kasvab nõudlus ka sellise teaduslikul eesmärgil kasutatava konfidentsiaalse teabe järele, mida saadakse täiskasvanute koolituse alase uuringuga. Täiskasvanute koolituse alane uuring hõlmab kompleksset teavet täiskasvanute haridussüsteemis ja koolitusel osalemise, õppimisalase teabe kättesaadavuse ning haridus- ja koolitusvallas osalejate profiilide (nt sotsiaalmajanduslik taust, õppimise põhjus, takistused, suhtumised, osalejatepoolne keeleoskuse ja IT-oskuste hindamine) kohta. Seega tuleks nimetatud uuring lisada määruses (EÜ) nr 831/2002 esitatud loetelusse.

| (4) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 831/2002 kehtestatud tingimusi kohaldatakse ka seoses juurdepääsuga teaduslikul eesmärgil kasutatavale konfidentsiaalsele teabele tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta, mida kogutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) (3) alusel. Määruses (EÜ) nr 831/2002 EU-SILCi ei nimetata. Selguse huvides tuleks EU-SILC lisada määruses (EÜ) nr 831/2002 esitatud loetelusse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 831/2002 kehtestatud tingimusi kohaldatakse ka seoses juurdepääsuga teaduslikul eesmärgil kasutatavale konfidentsiaalsele teabele tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta, mida kogutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) (3) alusel. Määruses (EÜ) nr 831/2002 EU-SILCi ei nimetata. Selguse huvides tuleks EU-SILC lisada määruses (EÜ) nr 831/2002 esitatud loetelusse.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 831/2002 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 831/2002 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 831/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse ametiasutus võib võimaldada juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele järgmistesse kategooriatesse kuuluvate asutuste teadlastele:






  a) | ühenduse õiguse või liikmesriigi õiguse alusel loodud ülikoolid ja teised kõrgkoolid; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse ametiasutus võib võimaldada juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele järgmistesse kategooriatesse kuuluvate asutuste teadlastele:

a)

ühenduse õiguse või liikmesriigi õiguse alusel loodud ülikoolid ja teised kõrgkoolid;

| b) | ühenduse õiguse või liikmesriigi õiguse alusel loodud teadusuuringutega tegelevad organisatsioonid ja asutused; |
| --- | --- |

b)

ühenduse õiguse või liikmesriigi õiguse alusel loodud teadusuuringutega tegelevad organisatsioonid ja asutused;

| c) | liikmesriikide riiklikud statistikainstituudid; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide riiklikud statistikainstituudid;

| d) | Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad;

| e) | muud asutused, organisatsioonid ja institutsioonid pärast statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamuse saamist määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 20 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

e)

muud asutused, organisatsioonid ja institutsioonid pärast statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamuse saamist määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 20 lõikes 2 sätestatud korras.”

| 2. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse ametiasutus võib oma ruumides võimaldada juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:






  — | Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse ametiasutus võib oma ruumides võimaldada juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:

—

Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring;

| — | tööjõu-uuring; |
| --- | --- |

—

tööjõu-uuring;

| — | ühenduse innovatsiooniuuring; |
| --- | --- |

—

ühenduse innovatsiooniuuring;

| — | täiendkutseõppe uuring; |
| --- | --- |

—

täiendkutseõppe uuring;

| — | töötasude struktuuri uuring; |
| --- | --- |

—

töötasude struktuuri uuring;

| — | tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika; |
| --- | --- |

—

tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika;

| — | täiskasvanute koolituse alane uuring. |
| --- | --- |

—

täiskasvanute koolituse alane uuring.

Andmed esitanud liikmesriigi ametiasutuse taotluse korral ei võimaldata juurdepääsu nendele andmetele teatavate uurimisprojektide tarbeks.”

| 3. | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse ametiasutus võib väljastada anonüümseid algandmeid, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:






  — | Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse ametiasutus võib väljastada anonüümseid algandmeid, mis on saadud järgmistest uuringutest või statistiliste andmete allikatest:

—

Euroopa Ühenduse leibkondade paneeluuring;

| — | tööjõu-uuring; |
| --- | --- |

—

tööjõu-uuring;

| — | ühenduse innovatsiooniuuring; |
| --- | --- |

—

ühenduse innovatsiooniuuring;

| — | täiendkutseõppe uuring; |
| --- | --- |

—

täiendkutseõppe uuring;

| — | töötasude struktuuri uuring; |
| --- | --- |

—

töötasude struktuuri uuring;

| — | tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika; |
| --- | --- |

—

tulu ja elutingimusi käsitlev ühenduse statistika;

| — | täiskasvanute koolituse alane uuring. |
| --- | --- |

—

täiskasvanute koolituse alane uuring.

Andmed esitanud liikmesriigi ametiasutuse taotluse korral ei võimaldata juurdepääsu nendele andmetele teatavate uurimisprojektide tarbeks.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. august 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3).

2

(3)  ELT L 163, 3.7.2003, lk 1.

3

---

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1001/2007,

29. august 2007,

millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 2090/2002 seoses põllumajandustoodete eksporditoetuste raames teostatava kontrolliga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eelkõige selle artiklit 18, ning põllumajandussaaduste turgude ühist korraldust käsitlevate muude määruste vastavaid sätteid,

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 386/90 toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi ajal teostatava kontrolli kohta, (2) eelkõige selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. aprilli määruses (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (3) on sätestatud nõue esitada teatav tõend selle kohta, et tooted, millele taotletakse eksporditoetust, on tõepoolest imporditud muutmata kujul teatavasse kolmandasse riiki, juhul kui kõnealuse riigi suhtes kohaldatakse diferentseeritud toetust. Sellise tõendamise menetlust tuleks lihtsustada, tagades samal ajal ühenduse finantshuvide kaitse. Komisjon ja liikmesriigid peaksid jälgima lihtsustatud menetluste kasutamist ning kuritarvitamise puhul võtma vastavad meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. aprilli määruses (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (3) on sätestatud nõue esitada teatav tõend selle kohta, et tooted, millele taotletakse eksporditoetust, on tõepoolest imporditud muutmata kujul teatavasse kolmandasse riiki, juhul kui kõnealuse riigi suhtes kohaldatakse diferentseeritud toetust. Sellise tõendamise menetlust tuleks lihtsustada, tagades samal ajal ühenduse finantshuvide kaitse. Komisjon ja liikmesriigid peaksid jälgima lihtsustatud menetluste kasutamist ning kuritarvitamise puhul võtma vastavad meetmed.

| (2) | Tegelikult asuvad kolmandad riigid, mille puhul on asjaomaste toodete diferentseeritud eksporditoetuste määr keskmisest madalam või null, üldiselt ühendusele ligemal, samas kui ühendusest kaugemal asuvate riikide puhul kaldutakse kohaldama ühesugust kõrgemat eksporditoetuste määra. Paljudel juhtudel on eksportijatel raske saada tõendit kauba importimise kohta neisse kaugematesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Tegelikult asuvad kolmandad riigid, mille puhul on asjaomaste toodete diferentseeritud eksporditoetuste määr keskmisest madalam või null, üldiselt ühendusele ligemal, samas kui ühendusest kaugemal asuvate riikide puhul kaldutakse kohaldama ühesugust kõrgemat eksporditoetuste määra. Paljudel juhtudel on eksportijatel raske saada tõendit kauba importimise kohta neisse kaugematesse riikidesse.

| (3) | Riike, mille puhul on määratud ühesugused kõrgemad eksporditoetuste määrad, võib asjaomase toote puhul käsitada „kaugema toetuspiirkonnana”. Siiski tuleks kõnealusest piirkonnast välja arvata kaugemad riigid, mille puhul toetuse diferentseeritud osa on keskmisest madalam või null. Samuti tuleks sellest toetuspiirkonnast välja arvata need riigid, kus on tõeline oht moonutusteks kaubanduses, või kõik riigid nendes sektorites, kus on tõeline oht moonutusteks kaubanduses. |
| --- | --- |

(3)

Riike, mille puhul on määratud ühesugused kõrgemad eksporditoetuste määrad, võib asjaomase toote puhul käsitada „kaugema toetuspiirkonnana”. Siiski tuleks kõnealusest piirkonnast välja arvata kaugemad riigid, mille puhul toetuse diferentseeritud osa on keskmisest madalam või null. Samuti tuleks sellest toetuspiirkonnast välja arvata need riigid, kus on tõeline oht moonutusteks kaubanduses, või kõik riigid nendes sektorites, kus on tõeline oht moonutusteks kaubanduses.

| (4) | Kui koostatakse ekspordideklaratsioon kaugemas toetuspiirkonnas asuvasse riiki eksportimiseks ning eksport toimub meritsi konteinerlaevadega, annavad kaubakonteinerite haldamise, veodokumentide ja suhteliselt paindumatu transpordiviisi kombinatsioon piisava kindluse selle kohta, et asjaomased tooted on imporditud teatavasse kolmandasse riiki. Nimetatud asjaolusid arvestades võib sihtriigi sadama või sihtriiki teenindava sadama veo- ja lossimisdokumentide kombinatsioon olla tõendiks, et asjaomased tooted on veetud kaugemas toetuspiirkonnas asuvasse riiki ja seal lossitud. |
| --- | --- |

(4)

Kui koostatakse ekspordideklaratsioon kaugemas toetuspiirkonnas asuvasse riiki eksportimiseks ning eksport toimub meritsi konteinerlaevadega, annavad kaubakonteinerite haldamise, veodokumentide ja suhteliselt paindumatu transpordiviisi kombinatsioon piisava kindluse selle kohta, et asjaomased tooted on imporditud teatavasse kolmandasse riiki. Nimetatud asjaolusid arvestades võib sihtriigi sadama või sihtriiki teenindava sadama veo- ja lossimisdokumentide kombinatsioon olla tõendiks, et asjaomased tooted on veetud kaugemas toetuspiirkonnas asuvasse riiki ja seal lossitud.

| (5) | Kui konteinerlaeva liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteem vastab komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (4) I lisas sätestatud turbenõuetele ning selle esitatud teave on sama mis veodokumentides, võib liikmesriik otsustada paberdokumentide asemel kasutada kõnealust teavet sihtriiki transportimise tõendina. |
| --- | --- |

(5)

Kui konteinerlaeva liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteem vastab komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (4) I lisas sätestatud turbenõuetele ning selle esitatud teave on sama mis veodokumentides, võib liikmesriik otsustada paberdokumentide asemel kasutada kõnealust teavet sihtriiki transportimise tõendina.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklis 17 on sätestatud erandid piirnevatel territooriumidel asuvate või kaugemate sihtkohtade puhul, kui toetuse muutuv osa ei ületa 2 400 või 12 000 eurot. Kasulik on sätestada uus erand seoses merekonteinervedudega kaugemasse toetuspiirkonda, nõudes ainult veodokumendi ja ühe artikli 16 lõike 2 punktides a, b või c osutatud lossimistõendi esitamist. Sellise erandi võib teha ainult siis, kui lossimist käsitlev teave esitatakse kaugema toetuspiirkonna sadamas. Selleks et tagada kõnealuste erandite raames väljaantud tõendite usaldusväärsus, peaks neid saama tühistada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklis 17 on sätestatud erandid piirnevatel territooriumidel asuvate või kaugemate sihtkohtade puhul, kui toetuse muutuv osa ei ületa 2 400 või 12 000 eurot. Kasulik on sätestada uus erand seoses merekonteinervedudega kaugemasse toetuspiirkonda, nõudes ainult veodokumendi ja ühe artikli 16 lõike 2 punktides a, b või c osutatud lossimistõendi esitamist. Sellise erandi võib teha ainult siis, kui lossimist käsitlev teave esitatakse kaugema toetuspiirkonna sadamas. Selleks et tagada kõnealuste erandite raames väljaantud tõendite usaldusväärsus, peaks neid saama tühistada.

| (7) | Et vähendada asendamisohtu, peaksid kõik transpordivahendid või pakendid olema pitseeritud, välja arvatud erijuhtudel, kui tooteid saab identifitseerida muul viisil vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) artiklitele 340a ja 357. Kõnealune nõue on sätestatud komisjoni 26. novembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2090/2002 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad füüsilise kontrolli kohta, mis teostatakse eksporditoetuse saamise tingimustele vastavate põllumajandussaaduste- ja toodete eksportimise ajal). (6) Kuna kõnealune nõue on osa ekspordideklaratsiooniga seotud formaalsustest ja üldise iseloomuga, tuleks see välja jätta määrusest (EÜ) nr 2090/2002 ning sarnane säte tuleks lisada määrusesse (EÜ) nr 800/1999. |
| --- | --- |

(7)

Et vähendada asendamisohtu, peaksid kõik transpordivahendid või pakendid olema pitseeritud, välja arvatud erijuhtudel, kui tooteid saab identifitseerida muul viisil vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) artiklitele 340a ja 357. Kõnealune nõue on sätestatud komisjoni 26. novembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2090/2002 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad füüsilise kontrolli kohta, mis teostatakse eksporditoetuse saamise tingimustele vastavate põllumajandussaaduste- ja toodete eksportimise ajal). (6) Kuna kõnealune nõue on osa ekspordideklaratsiooniga seotud formaalsustest ja üldise iseloomuga, tuleks see välja jätta määrusest (EÜ) nr 2090/2002 ning sarnane säte tuleks lisada määrusesse (EÜ) nr 800/1999.

| (8) | Väljumistolliasutus vajab kontrolleksemplari T5 teavet selleks, et teha kindlaks, kas selles esitatud tooted kuuluvad määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 kohase asenduskontrolli alla. Kontrolleksemplari T5 võib kasutada ka toodete puhul, mis ei kuulu asenduskontrolli alla, kontrolleksemplari T5 lahtris 107 peaks olema teave, juhul kui eksporditavad tooted kuuluvad eksporditoetuste alla. |
| --- | --- |

(8)

Väljumistolliasutus vajab kontrolleksemplari T5 teavet selleks, et teha kindlaks, kas selles esitatud tooted kuuluvad määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 kohase asenduskontrolli alla. Kontrolleksemplari T5 võib kasutada ka toodete puhul, mis ei kuulu asenduskontrolli alla, kontrolleksemplari T5 lahtris 107 peaks olema teave, juhul kui eksporditavad tooted kuuluvad eksporditoetuste alla.

| (9) | Seetõttu tuleks määrusi (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 2090/2002 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrusi (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 2090/2002 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määruse sätteid, mis on seotud sihtkohta saabumise tõendi esitamisega, tuleks kohaldada nende toetusetaotluste suhtes, mis on esitatud alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Kuna käesolev määrus on mõeldud lihtsustama süsteemi haldamist nii ettevõtjate kui ka liikmesriikide jaoks, peaks eksportija taotluse korral olema võimalik kohaldada seda ka enne kõnealust kuupäeva esitatud toetusetaotluste suhtes, tingimusel et tõendite esitamise tähtaeg ei ole lõppenud. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse sätteid, mis on seotud sihtkohta saabumise tõendi esitamisega, tuleks kohaldada nende toetusetaotluste suhtes, mis on esitatud alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Kuna käesolev määrus on mõeldud lihtsustama süsteemi haldamist nii ettevõtjate kui ka liikmesriikide jaoks, peaks eksportija taotluse korral olema võimalik kohaldada seda ka enne kõnealust kuupäeva esitatud toetusetaotluste suhtes, tingimusel et tõendite esitamise tähtaeg ei ole lõppenud.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 800/1999 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „p) | „kaugem toetuspiirkond” – kõik sihtkohad, mille suhtes kohaldatakse teatavate toodete puhul ühesugust nullmäärast suuremat toetuse diferentseeritud osa, välja arvatud nende toodete puhul XI lisas sätestatud sihtkohad; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 2 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„p)

„kaugem toetuspiirkond” – kõik sihtkohad, mille suhtes kohaldatakse teatavate toodete puhul ühesugust nullmäärast suuremat toetuse diferentseeritud osa, välja arvatud nende toodete puhul XI lisas sätestatud sihtkohad;

| q) | „tagamaa riik” – ilma oma meresadamata kolmas riik, mida teenindab mõne muu kolmanda riigi meresadam”. |
| --- | --- |

q)

„tagamaa riik” – ilma oma meresadamata kolmas riik, mida teenindab mõne muu kolmanda riigi meresadam”.

| 2. | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:
  „8.   Kaubad, millele taotletakse eksporditoetust, peavad olema kinni pitseeritud ekspordiriigi tolliasutuse poolt või selle kontrolli all. Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklit 340a ja artikli 357 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

2.

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„8.   Kaubad, millele taotletakse eksporditoetust, peavad olema kinni pitseeritud ekspordiriigi tolliasutuse poolt või selle kontrolli all. Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklit 340a ja artikli 357 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis.”

| 3. | Artiklisse 8 lisatakse järgmine lõige:
  „Juhul kui taotletakse toetust, on lahtris 107 üks XII lisas loetletud kannetest.” |
| --- | --- |

3.

Artiklisse 8 lisatakse järgmine lõige:

„Juhul kui taotletakse toetust, on lahtris 107 üks XII lisas loetletud kannetest.”

| 4. | Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   12 kuu jooksul alates ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast tooted:






  a) | imporditakse muutmata kujul kolmandasse riiki või ühte kolmandatest riikidest, mille suhtes kohaldatakse toetust, või |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   12 kuu jooksul alates ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast tooted:

a)

imporditakse muutmata kujul kolmandasse riiki või ühte kolmandatest riikidest, mille suhtes kohaldatakse toetust, või

| b) | lossitakse muutmata kujul kaugemas toetuspiirkonnas, mille suhtes kohaldatakse toetust vastavalt artikli 17 lõike 1 punktis b ja lõikes 2 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

lossitakse muutmata kujul kaugemas toetuspiirkonnas, mille suhtes kohaldatakse toetust vastavalt artikli 17 lõike 1 punktis b ja lõikes 2 sätestatud tingimustel.

Vastavalt artiklile 49 võib siiski lubada kõnealuse tähtaja pikendamist.”

| 5. | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Impordiga seotud tolliformaalsuste täitmist tõendatakse eksportija valikul ühega järgmistest dokumentidest:






  a) | tollidokument, selle koopia või valguskoopia või väljatrükk pädeva tolliasutuse elektrooniliselt registreeritud samaväärsest teabest. Sellise koopia või valguskoopia või väljatrüki õigsust peab tõendama üks järgmistest asutustest:






  i) | originaaldokumendi kinnitanud või samaväärse teabe elektrooniliselt registreerinud asutus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Impordiga seotud tolliformaalsuste täitmist tõendatakse eksportija valikul ühega järgmistest dokumentidest:

a)

tollidokument, selle koopia või valguskoopia või väljatrükk pädeva tolliasutuse elektrooniliselt registreeritud samaväärsest teabest. Sellise koopia või valguskoopia või väljatrüki õigsust peab tõendama üks järgmistest asutustest:

i)

originaaldokumendi kinnitanud või samaväärse teabe elektrooniliselt registreerinud asutus;

| ii) | asjaomase kolmanda riigi ametiasutus; |
| --- | --- |

ii)

asjaomase kolmanda riigi ametiasutus;

| iii) | asjaomases kolmandas riigis paiknev liikmesriigi ametiasutus; |
| --- | --- |

iii)

asjaomases kolmandas riigis paiknev liikmesriigi ametiasutus;

| iv) | toetuse maksmise eest vastutav asutus; |
| --- | --- |

iv)

toetuse maksmise eest vastutav asutus;

| b) | vastavalt VI lisa III peatükis kehtestatud eeskirjadele ning VII lisas kehtestatud näidist kasutades tunnustatud rahvusvahelise kontrolli- ja järelevalveasutuse (edaspidi „järelevalveasutus”) koostatud lossimis- ja imporditõend; kõnealusel tõendil peavad olema impordiga seotud tollidokumendi kuupäev ja number. |
| --- | --- |

b)

vastavalt VI lisa III peatükis kehtestatud eeskirjadele ning VII lisas kehtestatud näidist kasutades tunnustatud rahvusvahelise kontrolli- ja järelevalveasutuse (edaspidi „järelevalveasutus”) koostatud lossimis- ja imporditõend; kõnealusel tõendil peavad olema impordiga seotud tollidokumendi kuupäev ja number.

Eksportija nõudel võib makseasutus esimese lõigu punktis a osutatud tõendi esitamise nõudest loobuda, kui ta suudab kontrollida impordiga seotud tolliformaalsuste täitmist, pääsedes ligi elektrooniliselt registreeritud teabele, mis on kolmandate riikide pädevate asutuste või nende nimel tegutsevate asutuste valduses.”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kõigil juhtudel esitab eksportija koopia või valguskoopia veodokumentidest, milles käsitletakse nende toodete vedu, mille kohta on koostatud ekspordideklaratsioon.
  Eksportija nõudel võib liikmesriik merekonteinerveo puhul aktsepteerida teavet, mis on samaväärne veodokumentides sisalduvaga, kui need põhinevad teabesüsteemil, mida haldab kolmas osaline, kes vastutab konteinerite sihtkohta toimetamise eest, tingimusel et kõnealune kolmas osaline on sellisele tegevusele spetsialiseerunud ja et asjaomane liikmesriik on kinnitanud teabesüsteemi turbe vastavust komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (7) I lisa punkti 3 alapunktis B sätestatud rahvusvaheliselt tunnustatud turbestandardite versioonile, mis kehtis asjaomasel ajavahemikul. |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kõigil juhtudel esitab eksportija koopia või valguskoopia veodokumentidest, milles käsitletakse nende toodete vedu, mille kohta on koostatud ekspordideklaratsioon.

Eksportija nõudel võib liikmesriik merekonteinerveo puhul aktsepteerida teavet, mis on samaväärne veodokumentides sisalduvaga, kui need põhinevad teabesüsteemil, mida haldab kolmas osaline, kes vastutab konteinerite sihtkohta toimetamise eest, tingimusel et kõnealune kolmas osaline on sellisele tegevusele spetsialiseerunud ja et asjaomane liikmesriik on kinnitanud teabesüsteemi turbe vastavust komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (7) I lisa punkti 3 alapunktis B sätestatud rahvusvaheliselt tunnustatud turbestandardite versioonile, mis kehtis asjaomasel ajavahemikul.

| 6. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  1.   Liikmesriigid võivad vabastada eksportijad muude artikli 16 alusel nõutavate tõendite esitamisest peale veodokumendi või selle elektroonilise ekvivalendi vastavalt artikli 16 lõikele 3, juhul kui ekspordideklaratsiooniga kaasneb õigus saada toetust, mille






  a) | diferentseeritud osa on väiksem kui:






  i) | 2 400 eurot sihtkohaks olevate kolmandate riikide või territooriumide puhul, mis on loetletud IV lisas; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

1.   Liikmesriigid võivad vabastada eksportijad muude artikli 16 alusel nõutavate tõendite esitamisest peale veodokumendi või selle elektroonilise ekvivalendi vastavalt artikli 16 lõikele 3, juhul kui ekspordideklaratsiooniga kaasneb õigus saada toetust, mille

a)

diferentseeritud osa on väiksem kui:

i)

2 400 eurot sihtkohaks olevate kolmandate riikide või territooriumide puhul, mis on loetletud IV lisas;

| ii) | 12 000 eurot sihtkohaks olevate kolmandate riikide või territooriumide puhul, mida ei ole loetletud IV lisas, või |
| --- | --- |

ii)

12 000 eurot sihtkohaks olevate kolmandate riikide või territooriumide puhul, mida ei ole loetletud IV lisas, või

| b) | asjaomase toote puhul on sihtsadam kaugemas toetuspiirkonnas. |
| --- | --- |

b)

asjaomase toote puhul on sihtsadam kaugemas toetuspiirkonnas.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud vabastusi kohaldatakse ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | tooteid transporditakse konteinerites ja konteinerid veetakse lossimissadamasse meritsi; |
| --- | --- |

a)

tooteid transporditakse konteinerites ja konteinerid veetakse lossimissadamasse meritsi;

| b) | veodokumendis on sihtkohaks ekspordideklaratsioonis märgitud riik või sadam, mida tavaliselt kasutatakse ekspordideklaratsioonis sihtriigina märgitud tagamaa riiki saadetavate toodete lossimiseks; |
| --- | --- |

b)

veodokumendis on sihtkohaks ekspordideklaratsioonis märgitud riik või sadam, mida tavaliselt kasutatakse ekspordideklaratsioonis sihtriigina märgitud tagamaa riiki saadetavate toodete lossimiseks;

| c) | lossimist tõendatakse vastavalt artikli 16 lõike 2 punktidele a, b või c. |
| --- | --- |

c)

lossimist tõendatakse vastavalt artikli 16 lõike 2 punktidele a, b või c.

Eksportija nõudel võib liikmesriik merekonteinerveo puhul aktsepteerida, et esitatakse punktis c osutatud lossimistõend, mis on samaväärne lossimisdokumendiga, kui need põhinevad teabesüsteemil, mida haldab kolmas osaline, kes vastutab konteinerite transpordi ja sihtkohas lossimise eest, tingimusel et kõnealune kolmas osaline on sellisele tegevusele spetsialiseerunud ja et asjaomane liikmesriik on kinnitanud teabesüsteemi turbe vastavust komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 I lisa punkti 3 alapunktis B sätestatud rahvusvaheliselt tunnustatud turbestandardite versioonile, mis kehtis asjaomasel ajavahemikul.

Lossimist võib tõendada vastavalt esimese lõigu punktile c või vastavalt teisele lõigule, ilma et eksportija peaks tõendama, et ta on võtnud asjakohased meetmed artikli 16 lõike 1 punktides a või b osutatud dokumentide hankimiseks.

3.   Lõike 1 punktis a osutatud vabastamine on automaatne, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse lõiget 4.

Lõike 1 punktis b osutatud vabastamine antakse enne eksportimist kirjaliku loaga kolmeks aastaks eksportija taotlusel. Kõnealuseid lubasid kasutavad eksportijad märgivad maksetaotlusele asjaomase loa numbri.

4.   Kui liikmesriik leiab, et tooted, millele eksportija taotleb käesoleva artikli alusel vabastust, on eksporditud muusse kui ekspordideklaratsioonis märgitud riiki või riiki, mis asub väljaspool kaugemat toetusepiirkonda, mille suhtes on eksporditoetus kindlaks määratud, või kui eksportija on vabastuse kasutamise eesmärgil kunstlikult jaganud eksporditoimingud mitmeks osaks, siis tühistab liikmesriik viivitamatult kõik asjaomasele eksportijale käesoleva artikli kohaselt antud vabastused.

Asjaomasele eksportijale ei anta ühtki käesoleva artikli kohast vabastust kahe aasta jooksul alates kõnealuse tühistamise kuupäevast.

Vabastuse tühistamise korral kaob õigus saada asjaomaste toodete eest eksporditoetust ning toetus makstakse tagasi, välja arvatud juhul, kui eksportijal on võimalik esitada asjaomaste toodete kohta artiklis 16 nõutud tõend.

Lisaks kaob õigus saada eksporditoetust ka toodete eest, mis on hõlmatud ekspordideklaratsiooniga, mis on koostatud pärast tühistamiseni viinud toimingu kuupäeva, ning toetus makstakse tagasi, välja arvatud juhul, kui eksportijal on võimalik esitada asjaomaste toodete kohta artiklis 16 nõutud tõend.”

| 7. | IV lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

7.

IV lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

| 8. | Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse XI ja XII lisana. |
| --- | --- |

8.

Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse XI ja XII lisana.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikkel 7 jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Eksportija taotlusel võib artikli 1 punkte 1, 4, 5 ja 6 kohaldada toetusetaotuste suhtes, mis on esitatud enne käesoleva määruse jõustumist, tingimusel et määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 49 lõikes 2 või lõikes 4 sätestatud tähtaeg ole kehtivust kaotanud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. august 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 163/94 (EÜT L 24, 29.1.1994, lk 2).

2

(3)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

3

(4)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

4

(5)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

5

(6)  EÜT L 322, 27.11.2002, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1847/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 21).

6

(7)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.”

7

---

LISA

XI LISA

Kaugemast toetuspiirkonnast välja arvatud tooted ja sihtkohad

TOOTESEKTOR – VÄLJA ARVATUD SIHTKOHAD

Suhkur (1)

Suhkur või suhkrutooted, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: 1701 11 90, 1701 12 90, 1701 91 00, 1701 99 10, 1701 99 90, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 60 95, 1702 90 30, 1702 90 60, 1702 90 71, 1702 90 99, 2106 90 30, 2106 90 59 – Maroko, Alžeeria, Türgi, Süüria, Liibanon.

Teravili (1)

CN 1001 – Venemaa Föderatsioon, Moldova, Ukraina, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Türgi, Süüria, Liibanon, Israel, Egiptus, Liibüa, Tuneesia, Alžeeria, Maroko, Ceuta, Melilla.

CN 1003 – kõik sihtkohad

CN 1004 – Island, Venemaa Föderatsioon.

Riis (1)

CN 1006 – kõik sihtkohad

Piim ja piimatooted (1)

Kõik tooted – Maroko, Alžeeria

Piim ja piimatooted, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: 0401 30; 0402 21; 0402 29; 0402 91; 0402 99; 0403 90; 0404 90; 0405 10; 0405 20; 0405 90 – Kanada, Mehhiko, Türgi, Süüria, Liibanon

0406 – Süüria, Liibanon, Mehhiko

Veise- ja vasikaliha

Kõik tooted – kõik sihtkohad

Vein

Kõik tooted – määruse (EÜ) nr 883/2001 IV lisa tsoonid 3 ja 4, Maroko, Alžeeria

Kodulinnud

Kodulinnuliha – kõik sihtkohad

Ühe päeva vanused tibud, CN-kood 0105 11 – USA, Kanada, Mehhiko

Munad (1)

Koorega munad, mis kuuluvad eksporditoetuse nomenklatuuri koodi 0407 00 30 9000 alla Jaapan, Venemaa, Hiina, Taiwan

Haudemunad, mis kuuluvad eksporditoetuse nomenklatuuri koodi 0407 00 11 9000; 0407 00 19 9000 alla – USA, Kanada, Mehhiko.

XII LISA

Artiklis 8 osutatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | Регламент (ЕО) No 800/1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Reglamento (CE) no 800/1999 |
| — | : | tšehhi keeles | : | Nařízení (ES) č. 800/1999 |
| — | : | taani keeles | : | Forordning (EF) nr. 800/1999 |
| — | : | saksa keeles | : | Verordnung (EG) Nr. 800/1999 |
| — | : | eesti keeles | : | Määrus (EÜ) nr 800/1999 |
| — | : | kreeka keeles | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 800/1999 |
| — | : | inglise keeles | : | Regulation (EC) No 800/1999 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Règlement (CE) no 800/1999 |
| — | : | itaalia keeles | : | Regolamento (CE) n. 800/1999 |
| — | : | läti keeles | : | Regula (EK) Nr. 800/1999 |
| — | : | leedu keeles | : | Reglamentas (EB) Nr. 800/1999 |
| — | : | ungari keeles | : | 800/1999/EK rendelet |
| — | : | malta keeles | : | Regolament (KE) Nru 800/1999 |
| — | : | hollandi keeles | : | Verordening (EG) nr. 800/1999 |
| — | : | poola keeles | : | Rozporządzenie (WE) nr 800/1999 |
| — | : | portugali keeles | : | Regulamento (CE) n.o 800/1999 |
| — | : | rumeenia keeles | : | Regulamentul (CE) nr. 800/1999 |
| — | : | slovaki keeles | : | Nariadenie (ES) č. 800/1999 |
| — | : | sloveeni keeles | : | Uredba (ES) št. 800/1999 |
| — | : | soome keeles | : | Asetus (EY) N:o 800/1999 |
| — | : | rootsi keeles | : | Förordning (EG) nr 800/1999 |

—

:

bulgaaria keeles

:

Регламент (ЕО) No 800/1999

—

:

hispaania keeles

:

Reglamento (CE) no 800/1999

—

:

tšehhi keeles

:

Nařízení (ES) č. 800/1999

—

:

taani keeles

:

Forordning (EF) nr. 800/1999

—

:

saksa keeles

:

Verordnung (EG) Nr. 800/1999

—

:

eesti keeles

:

Määrus (EÜ) nr 800/1999

—

:

kreeka keeles

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 800/1999

—

:

inglise keeles

:

Regulation (EC) No 800/1999

—

:

prantsuse keeles

:

Règlement (CE) no 800/1999

—

:

itaalia keeles

:

Regolamento (CE) n. 800/1999

—

:

läti keeles

:

Regula (EK) Nr. 800/1999

—

:

leedu keeles

:

Reglamentas (EB) Nr. 800/1999

—

:

ungari keeles

:

800/1999/EK rendelet

—

:

malta keeles

:

Regolament (KE) Nru 800/1999

—

:

hollandi keeles

:

Verordening (EG) nr. 800/1999

—

:

poola keeles

:

Rozporządzenie (WE) nr 800/1999

—

:

portugali keeles

:

Regulamento (CE) n.o 800/1999

—

:

rumeenia keeles

:

Regulamentul (CE) nr. 800/1999

—

:

slovaki keeles

:

Nariadenie (ES) č. 800/1999

—

:

sloveeni keeles

:

Uredba (ES) št. 800/1999

—

:

soome keeles

:

Asetus (EY) N:o 800/1999

—

:

rootsi keeles

:

Förordning (EG) nr 800/1999

---

(1)  Muud kui I lisas loetlemata kaubad, mis ei sisalda üle 90 % asjaomase toote massist.

1

---

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1002/2007,

29. august 2007,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2184/96 Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse, (1) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. jaanuari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 196/97 on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3) Pärast nimetatud määruse jõustumist on vastu võetud või muudetud horisontaalseid ja valdkondlikke määrusi, täpsemalt komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (4) komisjoni 28. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad, (5) ja komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (6) ning neid tuleb määrusega (EÜ) nr 196/97 avatud autonoomse kvoodi puhul arvesse võtta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. jaanuari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 196/97 on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3) Pärast nimetatud määruse jõustumist on vastu võetud või muudetud horisontaalseid ja valdkondlikke määrusi, täpsemalt komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (4) komisjoni 28. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad, (5) ja komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (6) ning neid tuleb määrusega (EÜ) nr 196/97 avatud autonoomse kvoodi puhul arvesse võtta.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1301/2006 on sätestatud eeskätt impordilitsentside taotlemise kord, nõuded taotlejale ning litsentside väljaandmise tingimused. Nimetatud määrust kohaldatakse ilma, et see piiraks valdkondlikes määrustes sätestatud lisatingimuste või erandite kohaldamist. Seega tuleks selguse huvides kohandada Egiptusest pärit riisi importi käsitleva ühenduse tariifikvootide haldamise korda, võttes vastu uue määruse ning tunnistades kehtetuks määruse (EÜ) nr 196/97. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1301/2006 on sätestatud eeskätt impordilitsentside taotlemise kord, nõuded taotlejale ning litsentside väljaandmise tingimused. Nimetatud määrust kohaldatakse ilma, et see piiraks valdkondlikes määrustes sätestatud lisatingimuste või erandite kohaldamist. Seega tuleks selguse huvides kohandada Egiptusest pärit riisi importi käsitleva ühenduse tariifikvootide haldamise korda, võttes vastu uue määruse ning tunnistades kehtetuks määruse (EÜ) nr 196/97.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2184/96 artiklis 1 on sätestatud üldtariifikvoodi avamine 32 000 tonni ulatuses turustusaasta kohta Egiptusest pärit riisi puhul, mis kuulub CN-koodi 1006 alla. Kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1785/2003 ettenähtud tollimaksu vastavalt artiklitele 11–11d, kusjuures nimetatud tollimaksu summat vähendatakse 25 % võrra. Arvestades eri tollimaksude kohaldamise võimalust, tuleb kindlaks määrata tingimused, mille korral kohaldatakse 25protsendilist vähendamist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2184/96 artiklis 1 on sätestatud üldtariifikvoodi avamine 32 000 tonni ulatuses turustusaasta kohta Egiptusest pärit riisi puhul, mis kuulub CN-koodi 1006 alla. Kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1785/2003 ettenähtud tollimaksu vastavalt artiklitele 11–11d, kusjuures nimetatud tollimaksu summat vähendatakse 25 % võrra. Arvestades eri tollimaksude kohaldamise võimalust, tuleb kindlaks määrata tingimused, mille korral kohaldatakse 25protsendilist vähendamist.

| (4) | Kvoodi asjakohase halduse huvides tuleb ettevõtetel lubada esitada ühel tariifikvoodi kehtivusperioodil enam kui ühe kvooditaotluse ning teha seega erandi määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1. Samal põhjusel tuleb sätestada erieeskirjad litsentside taotlemise, nende väljastamise, kehtivusaja ning komisjonile teabe edastamise kohta, ning samuti asjaomased haldusmeetmed, et tagada, et kindlaksmääratud kvoodi mahtu ei ületataks. Igal juhul on määruses (EÜ) nr 1301/2006 sätestatud, et litsentside kehtivus piirdub kvoodi kehtivusaja viimase päevaga. Lisaks tuleb selleks, et parandada kontrolli kvoodi üle ning lihtsustada selle haldamist, võtta impordilitsentsitaotlusi vastu iga nädal ning kehtestada võimalikele riskidele vastav tagatis. |
| --- | --- |

(4)

Kvoodi asjakohase halduse huvides tuleb ettevõtetel lubada esitada ühel tariifikvoodi kehtivusperioodil enam kui ühe kvooditaotluse ning teha seega erandi määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1. Samal põhjusel tuleb sätestada erieeskirjad litsentside taotlemise, nende väljastamise, kehtivusaja ning komisjonile teabe edastamise kohta, ning samuti asjaomased haldusmeetmed, et tagada, et kindlaksmääratud kvoodi mahtu ei ületataks. Igal juhul on määruses (EÜ) nr 1301/2006 sätestatud, et litsentside kehtivus piirdub kvoodi kehtivusaja viimase päevaga. Lisaks tuleb selleks, et parandada kontrolli kvoodi üle ning lihtsustada selle haldamist, võtta impordilitsentsitaotlusi vastu iga nädal ning kehtestada võimalikele riskidele vastav tagatis.

| (5) | Toote vabasse ringlusse lubamisel transpordidokumendi ja sooduspäritolu tõendava dokumendi suhtes kohaldatavad sätted on määratletud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa-Vahemere piirkonna lepingut käsitleva nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsuse 2004/635/EÜ IV protokollis. (7) Tuleb ette näha nende üksikasjalikud rakenduseeskirjad kõnealuse kvoodi puhul. |
| --- | --- |

(5)

Toote vabasse ringlusse lubamisel transpordidokumendi ja sooduspäritolu tõendava dokumendi suhtes kohaldatavad sätted on määratletud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa-Vahemere piirkonna lepingut käsitleva nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsuse 2004/635/EÜ IV protokollis. (7) Tuleb ette näha nende üksikasjalikud rakenduseeskirjad kõnealuse kvoodi puhul.

| (6) | Neid meetmeid tuleks kohaldada alates järgmise turustusaasta algusest, st 1. septembrist 2007. |
| --- | --- |

(6)

Neid meetmeid tuleks kohaldada alates järgmise turustusaasta algusest, st 1. septembrist 2007.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   CN-koodi 1006 alla kuuluva Egiptusest pärit ja sealt toodava riisi jaoks avatakse määruse (EÜ) nr 2184/96 artiklis 1 osutatud iga-aastane tariifikvoot iga turustusaasta esimesel päeval 32 000 tonni ulatuses.

Kõnealuse impordi suhtes kohaldatakse tollimaksu, mis on olenevalt asjaoludest määratletud vastavalt määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklile 11, 11a, 11c või 11d ja millest on maha arvatud 25 %.

Kvoodi järjekorranumber on 09.4094.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määruste (EÜ) nr 1291/2000, (EÜ) nr 1342/2003 ja (EÜ) nr 1301/2006 sätteid.

Artikkel 2

1.   Impordilitsentsi taotluses käsitletav kogus on vähemalt 100 tonni ja mitte rohkem kui 1 000 tonni.

Igas impordilitsentsi taotluses tuleb kogus märkida kilogrammides täisarvudena.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võib taotleja ühe kvoodiperioodi kohta esitada enam kui ühe taotluse. Taotleja võib siiski esitada iga kaheksanumbrilise CN-koodi kohta vaid ühe litsentsitaotluse nädalas.

3.   Impordilitsentsi taotlused esitatakse liikmesriikide pädevatele asutustele hiljemalt iga nädala reedel kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 3

1.   Impordilitsentsi taotlustel ja impordilitsentsidel tuleb märkida:

| a) | lahtritesse 7 ja 8 „Egiptus” ning rist lahtrisse „jah”; |
| --- | --- |

a)

lahtritesse 7 ja 8 „Egiptus” ning rist lahtrisse „jah”;

| b) | lahtrisse 24 üks lisas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

b)

lahtrisse 24 üks lisas loetletud kannetest.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1342/2003 artiklist 12, on impordilitsentside suhtes kohaldatav tagatissumma võrdne 25 protsendiga määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11, 11a, 11c või 11d kohaselt arvutatud tollimaksudest, mida kohaldatakse taotluse esitamise päeval.

Tagatissumma ei või siiski olla väiksem kui määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikli 12 punktis a ja artikli 12 punktis aa osutatud tagatissumma.

3.   Kui ühe nädala jooksul taotletavad summad ületavad kvoodi alusel kättesaadava koguse, kinnitab komisjon määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõike 2 alusel hiljemalt neljandal tööpäeval pärast käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud taotluste esitamise viimast päeva jaotuskoefitsiendi möödunud nädala jooksul esitatud taotluste jaoks ning katkestab impordilitsentside uute taotluste esitamise kuni kvoodiperioodi lõpuni.

Jooksval nädalal esitatud taotlusi vastu ei võeta.

Liikmesriigid lubavad ettevõtjatel kahe tööpäeva jooksul pärast jaotuskoefitsiendi kinnitamist käsitleva määruse avaldamise kuupäeva võtta tagasi taotlused, mille puhul kogus, millele litsentsi taotletakse, on väiksem kui 20 tonni.

4.   Impordilitsents antakse välja kaheksandal tööpäeval pärast taotluste esitamise viimast päeva.

Erandina määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikli 6 lõikest 1 kehtib impordilitsents alates tegeliku väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõike 2 tähenduses kuni järgmise kuu lõpuni.

Artikkel 4

Kauba lubamiseks vabasse ringlusse käesoleva määruse artiklis 1 osutatud kvootide alusel tuleb asjaomase saadetise kohta esitada transpordidokument ja sooduspäritolu tõendav dokument, mis on välja antud Egiptuses vastavalt Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu protokollile nr 4.

Artikkel 5

Liikmesriigid edastavad komisjonile elektrooniliselt:

| a) | hiljemalt kella 18.00 Brüsseli aja järgi esimesel tööpäeval pärast litsentsitaotluste esitamise viimast päeva määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud teabe impordilitsentside taotluste kohta, liigitades taotlustes käsitletud kogused kaheksanumbriliste CN-koodide kaupa; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt kella 18.00 Brüsseli aja järgi esimesel tööpäeval pärast litsentsitaotluste esitamise viimast päeva määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud teabe impordilitsentside taotluste kohta, liigitades taotlustes käsitletud kogused kaheksanumbriliste CN-koodide kaupa;

| b) | hiljemalt teisel tööpäeval pärast impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud teabe väljaantud litsentside kohta, liigitades kaheksanumbriliste CN-koodide kaupa kõik kogused, mille kohta impordilitsentsid välja anti, ja kogused, mida käsitlenud litsentsitaotlused võeti tagasi vastavalt artikli 3 kolmandale lõigule; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt teisel tööpäeval pärast impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud teabe väljaantud litsentside kohta, liigitades kaheksanumbriliste CN-koodide kaupa kõik kogused, mille kohta impordilitsentsid välja anti, ja kogused, mida käsitlenud litsentsitaotlused võeti tagasi vastavalt artikli 3 kolmandale lõigule;

| c) | hiljemalt iga kuu viimasel päeval üldkogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse nimetatud kvoodi alusel üle-eelmise kuu jooksul, liigitades need kaheksanumbriliste CN-koodide kaupa. Kui ühegi kõnealuse kuu jooksul ei lubatud vabasse ringlusse mingeid koguseid, siis saadetakse tühiteatis. Kolmandal kuul pärast litsentside kehtivusaja lõppu ei ole tühiteatist siiski enam vaja esitada. |
| --- | --- |

c)

hiljemalt iga kuu viimasel päeval üldkogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse nimetatud kvoodi alusel üle-eelmise kuu jooksul, liigitades need kaheksanumbriliste CN-koodide kaupa. Kui ühegi kõnealuse kuu jooksul ei lubatud vabasse ringlusse mingeid koguseid, siis saadetakse tühiteatis. Kolmandal kuul pärast litsentside kehtivusaja lõppu ei ole tühiteatist siiski enam vaja esitada.

Artikkel 6

Määrus (EÜ) nr 196/97 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. august 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  EÜT L 31, 1.2.1997, lk 53. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

4

(5)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006.

5

(6)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

6

(7)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 38.

7

---

LISA

Artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud kanded:

| — | : | bulgaaria keeles | : | Ставка на мито, намалена с 25 % (Регламент (ЕО) No 1002/2007) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Derecho de aduana reducido en un 25 % [Reglamento (CE) no 1002/2007] |
| — | : | tšehhi keeles | : | Clo snížené o 25 % (nařízení (ES) č. 1002/2007) |
| — | : | taani keeles | : | Told nedsat med 25 % (forordning (EF) nr. 1002/2007) |
| — | : | saksa keeles | : | um 25 % ermäßigter Zollsatz (Verordnung (EG) Nr. 1002/2007) |
| — | : | eesti keeles | : | 25 % võrra vähendatud tollimaks (Määrus (EÜ) nr 1002/2007) |
| — | : | kreeka keeles | : | Δασμός μειωμένος κατά 25 % [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1002/2007] |
| — | : | inglise keeles | : | Duty reduced by 25 % (Regulation (EC) No 1002/2007) |
| — | : | prantsuse keeles | : | Droit réduit de 25 % [Règlement (CE) no 1002/2007] |
| — | : | iiri keeles | : | Laghdú 25 % ar dhleacht (Rialachán (CE) Uimh. 1002/2007) |
| — | : | itaalia keeles | : | Dazio ridotto del 25 % [regolamento (CE) n. 1002/2007] |
| — | : | läti keeles | : | Nodoklis, kas samazināts par 25 % (Regula (EK) Nr. 1002/2007) |
| — | : | leedu keeles | : | 25 % sumažintas muitas (Reglamentas (EB) Nr. 1002/2007) |
| — | : | ungari keeles | : | 25 %-kal csökkentett vámtétel (1002/2007/EK rendelet) |
| — | : | malta keeles | : | Dazju mnaqqas b’25 % (Regolament (KE) Nru 1002/2007) |
| — | : | hollandi keeles | : | Douanerecht verminderd met 25 % (Verordening (EG) nr. 1002/2007) |
| — | : | poola keeles | : | Opłata obniżona o 25 % (rozporządzenie (WE) nr 1002/2007) |
| — | : | portugali keeles | : | Direito reduzido em 25 % [Regulamento (CE) n.o 1002/2007] |
| — | : | rumeenia keeles | : | Drept redus cu 25 % [Regulamentul (CE) nr. 1002/2007] |
| — | : | slovaki keeles | : | Clo znížené o 25 % [nariadenie (ES) č. 1002/2007] |
| — | : | sloveeni keeles | : | Znižana dajatev za 25 % (Uredba (ES) št. 1002/2007) |
| — | : | soome keeles | : | Tulli, jota on alennettu 25 % (asetus (EY) N:o 1002/2007) |
| — | : | rootsi keeles | : | Tullsatsen nedsatt med 25 % (förordning (EG) nr 1002/2007). |

—

:

bulgaaria keeles

:

Ставка на мито, намалена с 25 % (Регламент (ЕО) No 1002/2007)

—

:

hispaania keeles

:

Derecho de aduana reducido en un 25 % [Reglamento (CE) no 1002/2007]

—

:

tšehhi keeles

:

Clo snížené o 25 % (nařízení (ES) č. 1002/2007)

—

:

taani keeles

:

Told nedsat med 25 % (forordning (EF) nr. 1002/2007)

—

:

saksa keeles

:

um 25 % ermäßigter Zollsatz (Verordnung (EG) Nr. 1002/2007)

—

:

eesti keeles

:

25 % võrra vähendatud tollimaks (Määrus (EÜ) nr 1002/2007)

—

:

kreeka keeles

:

Δασμός μειωμένος κατά 25 % [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1002/2007]

—

:

inglise keeles

:

Duty reduced by 25 % (Regulation (EC) No 1002/2007)

—

:

prantsuse keeles

:

Droit réduit de 25 % [Règlement (CE) no 1002/2007]

—

:

iiri keeles

:

Laghdú 25 % ar dhleacht (Rialachán (CE) Uimh. 1002/2007)

—

:

itaalia keeles

:

Dazio ridotto del 25 % [regolamento (CE) n. 1002/2007]

—

:

läti keeles

:

Nodoklis, kas samazināts par 25 % (Regula (EK) Nr. 1002/2007)

—

:

leedu keeles

:

25 % sumažintas muitas (Reglamentas (EB) Nr. 1002/2007)

—

:

ungari keeles

:

25 %-kal csökkentett vámtétel (1002/2007/EK rendelet)

—

:

malta keeles

:

Dazju mnaqqas b’25 % (Regolament (KE) Nru 1002/2007)

—

:

hollandi keeles

:

Douanerecht verminderd met 25 % (Verordening (EG) nr. 1002/2007)

—

:

poola keeles

:

Opłata obniżona o 25 % (rozporządzenie (WE) nr 1002/2007)

—

:

portugali keeles

:

Direito reduzido em 25 % [Regulamento (CE) n.o 1002/2007]

—

:

rumeenia keeles

:

Drept redus cu 25 % [Regulamentul (CE) nr. 1002/2007]

—

:

slovaki keeles

:

Clo znížené o 25 % [nariadenie (ES) č. 1002/2007]

—

:

sloveeni keeles

:

Znižana dajatev za 25 % (Uredba (ES) št. 1002/2007)

—

:

soome keeles

:

Tulli, jota on alennettu 25 % (asetus (EY) N:o 1002/2007)

—

:

rootsi keeles

:

Tullsatsen nedsatt med 25 % (förordning (EG) nr 1002/2007).

---

DIREKTIIVID

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/19

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/53/EÜ,

29. august 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud tarbekaupade teaduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Fluoriühendite kasutamine on juba reguleeritud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas sätestatud piirangute ja tingimustega. Tarbekaupade teaduskomitee leiab, et kui alla kuue aastaste laste ainsaks fluoriidiga kokkupuute allikaks on 1 000–1 500 ppm kontsentratsiooniga hambapasta, on nende fluoroosi haigestumise oht, juhul kui nad järgivad soovitust ja sellist hambapastat kasutavad, väga väike. Seetõttu tuleks III lisa 1. osa viitenumbreid 26–43 ja viitenumbreid 47 ja 56 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(1)

Fluoriühendite kasutamine on juba reguleeritud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas sätestatud piirangute ja tingimustega. Tarbekaupade teaduskomitee leiab, et kui alla kuue aastaste laste ainsaks fluoriidiga kokkupuute allikaks on 1 000–1 500 ppm kontsentratsiooniga hambapasta, on nende fluoroosi haigestumise oht, juhul kui nad järgivad soovitust ja sellist hambapastat kasutavad, väga väike. Seetõttu tuleks III lisa 1. osa viitenumbreid 26–43 ja viitenumbreid 47 ja 56 vastavalt muuta.

| (2) | Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 19. aprilliks 2008. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 19. jaanuarist 2009.

Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või, nende normide ametliku avaldamise korral, nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud riiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. august 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/22/EÜ (ELT L 101, 18.4.2007, lk 11).

1

---

LISA

III lisa 1. osa viitenumbrites 26–43 ja viitenumbrites 47 ja 56 lisatakse igale kandele veerus f järgmine tekst:

„Hambapasta, mille fluoriidisisaldus on 0,1–0,15 % ja mis ei ole märgistatud kui lastele sobimatu (näiteks „ainult täiskasvanutele”), peab kandma kohustuslikku märgistust:

„Kuni kuueaastastele lastele: võtta herneterasuurune kogus ja puhastada hambad täiskasvanu juhendamisel, et alla neelataks võimalikult vähe hambapastat. Kui te manustate fluoriide mõnel muul moel, konsulteerige hambaarsti või arstiga.””

---

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/21

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/54/EÜ,

29. august 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi II ja III lisa kohandamiseks tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastu võetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud tarbekaupade teaduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast teadusliku uurimuse „Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis on komisjoni otsusega 2004/210/EÜ (2) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega (edaspidi „teaduskomitee”), järeldusele, et võimalik oht on murettekitav. Teaduskomitee soovitas komisjonil täiendavalt kontrollida kemikaalide kasutamist juuksevärvides. |
| --- | --- |

(1)

Pärast teadusliku uurimuse „Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis on komisjoni otsusega 2004/210/EÜ (2) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega (edaspidi „teaduskomitee”), järeldusele, et võimalik oht on murettekitav. Teaduskomitee soovitas komisjonil täiendavalt kontrollida kemikaalide kasutamist juuksevärvides.

| (2) | Samuti soovitas teaduskomitee koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas juuksevärvide kosmeetiliste koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Samuti soovitas teaduskomitee koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas juuksevärvide kosmeetiliste koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded.

| (3) | Pärast teaduskomitee arvamusega tutvumist leppis komisjon liikmesriikide ja huvirühmadega kokku juuksevärvide reguleerimise üldstrateegias, mille kohaselt peavad tootjad esitama teaduskomiteele hindamiseks teaduslikud andmed juuksevärvide kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast teaduskomitee arvamusega tutvumist leppis komisjon liikmesriikide ja huvirühmadega kokku juuksevärvide reguleerimise üldstrateegias, mille kohaselt peavad tootjad esitama teaduskomiteele hindamiseks teaduslikud andmed juuksevärvide kohta.

| (4) | Sellised ained, mille ohutuse kohta ei esitatud ajakohastatud andmeid, mis võimaldaksid nõuetekohase riskianalüüsi läbiviimist, tuleks kanda II lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Sellised ained, mille ohutuse kohta ei esitatud ajakohastatud andmeid, mis võimaldaksid nõuetekohase riskianalüüsi läbiviimist, tuleks kanda II lisasse.

| (5) | 4,4′-diaminodifenülamiin ja selle soolad; 4-dietüülamino-o-toluidiin ja selle soolad; N,N-dietüül-p-fenüleendiamiin ja selle soolad; N,N-dimetüül-p-fenüleendiamiin ja selle soolad; Tolueen-3,4-diamiin ja selle soolad on siiski praegu loetletud I osa III lisa viitenumbrite 8 ja 9 all, mis on üldised kanded. Seepärast tuleks nad II lisa üldistest kannetest sõnaselgelt välja jätta. Selle asemel on asjakohane loetleda need II lisas. Nimetatud lisasid tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

4,4′-diaminodifenülamiin ja selle soolad; 4-dietüülamino-o-toluidiin ja selle soolad; N,N-dietüül-p-fenüleendiamiin ja selle soolad; N,N-dimetüül-p-fenüleendiamiin ja selle soolad; Tolueen-3,4-diamiin ja selle soolad on siiski praegu loetletud I osa III lisa viitenumbrite 8 ja 9 all, mis on üldised kanded. Seepärast tuleks nad II lisa üldistest kannetest sõnaselgelt välja jätta. Selle asemel on asjakohane loetleda need II lisas. Nimetatud lisasid tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18. märtsiks 2008. Nad edastavad komisjonile viivitamata nende õigusnormide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Nad kohaldavad kõnealuseid õigusnorme alates 18. juunist 2008. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastu võetud riiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. august 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/22/EÜ (ELT L 101, 18.4.2007, lk 11).

1

(2)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 45.

2

---

LISA

Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisasse lisatakse järgmised viitenumbrid 1244–1328:






  Viitenumber | Keemiline nimetus/INCI nimetus |
| --- | --- | --- |
| „1244 | 1-metüül-2,4,5-trihüdroksübenseen (CASi nr 1124-09-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1245 | 2,6-dihüdroksü-4-metüülpüridiin (CASi nr 4664-16-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1246 | 5-hüdroksü-1,4-bensodioksaan (CASi nr 10288-36-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1247 | 3,4-metüleendioksüfenool (CASi nr 533-31-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1248 | 3,4-metüleendioksüaniliin (CASi nr 14268-66-7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1249 | Hüdroksüpüridinoon (CASi nr 822-89-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1250 | 3-nitro-4-aminofenoksüetanool (CASi nr 50982-74-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1251 | 2-metoksü-4-nitrofenool (CASi nr 3251-56-7) (4-Nitroguaiacol) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1252 | C.I. Acid Black 131 (CASi nr 12219-01-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1253 | 1,3,5-trihüdroksübenseen (CASi nr 108-73-6) (Phloroglucinol) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1254 | 1,2,4-benseentriatsetaat (CASi nr 613-03-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1255 | Etanool, 2,2’-iminobis-, reaktsioonissaadused epiklorohüdriini ja 2-nitro-1,4-benseendiamiiniga (CASi nr 68478-64-8) (CAS 158571-58-5) (HC Blue No. 5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1256 | N-metüül-1,4-diaminoantrakinooni, epiklorohüdriini ja monoetanoolamiini kompleksne reaktsioonisaadus (CASi nr 158571-57-4) (HC Blue No. 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1257 | 4-aminobenseensulfoonhape (CASi nr 121-57-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1258 | 3,3’-(sulfonüülbis((2-nitro-4,1-fenüleen)imino)bis(6-(fenüülamino)) benseensulfoonhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1259 | 3(või 5)-((4-(bensüülmetüülamino)fenüül)aso)-1,2-(või 1,4)-dimetüül-1H-1,2,4-triasoolium ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1260 | 2,2’-((3-kloro-4-((2,6-dikloro-4-nitrofenüül)aso)fenüül)imino)bisetanool (CASi nr 23355-64-8) (Disperse Brown 1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1261 | Bensotiasoolium, 2-[[4-(etüül(2-hüdroksüetüül)amino]fenüül]aso]-6-metoksü-3-metüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1262 | 2-[(4-kloro-2-nitrofenüül)aso]-N-(2-metoksüfenüül)-3-oksobutaanamiid (CASi nr 13515-40-7) (Pigment Yellow 73) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1263 | 2,2’-[(3,3’-dikloro[1,1’-bifenüül]-4,4’-diüül)bis(aso)]bis[3-okso-N-fenüülbutaanamiid] (CASi nr 6358-85-6) (Pigment Yellow 12) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1264 | 2,2’-(1,2-eteendiüül)bis[5-((4- etoksüfenüül)aso]benseensulfoonhape) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1265 | 2,3-dihüdro-2,2-dimetüül-6-[(4-(fenüülaso)-1-naftalenüül)aso]-1H-pürimidiin (CASi nr 4197-25-5) (Solvent Black 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1266 | 3(või5)-[[4-[(7-amino-1-hüdroksü-3- sulfonato-2- naftüül)aso]-1-naftüül]aso] salitsüülhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1267 | 2-naftaleensulfoonhape, 7-(bensoüülamino)-4-hüdroksü-3-[[4-[(4-sulfofenüül)aso]fenüül]aso]- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1268 | (μ-((7,7’-iminobis[4-hüdroksü-3-((2-hüdroksü-5-(N-metüülsulfamoüül)fenüül]aso]naftaleen-2-sulfonato))(6-)))dikupraat (2-) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1269 | 3-[(4-(atsetüülamino)fenüül)aso]-4- hüdroksü -7-[[[[5- hüdroksü -6-(fenüülaso)-7-sulfo-2- naftalenüül]amino] karbonüül]amino]-2- naftaleensulfoonhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1270 | 2-naftaleensulfoonhape, 7,7’-(karbonüüldiimino)bis(4-hüdroksü-3-[[2-sulfo-4-[(4-sulfofenüül)aso]fenüül]aso]-, (CASi nr 25188-41-4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1271 | Etaanamiinium, N-(4-[bis[4-(dietüülamino)fenüül]metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen)-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1272 | 3H-indoolium, 2-[[(4-metoksüfenüül)metüülhüdrasono]metüül]-1,3,3-trimetüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1273 | 3H-indoolium, 2-(2-((2,4-dimetoksüfenüül)amino)etenüül)-1,3,3-trimetüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1274 | Piirituses lahustuv nigrosiin (CASi nr 11099-03-9) (Solvent Black 5), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1275 | Fenoksatsiin-5-ium, 3,7-bis(dietüülamino)-, (CASi nr 47367-75-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1276 | Benso[a]fenoksatsiin-7-ium, 9-(dimetüülamino)-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1277 | 6-amino-2-(2,4-dimetüülfenüül)-1H-bens[de]isokinoliin-1,3(2H)-dioon (CASi nr 2478-20-8) (Solvent Yellow 44) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1278 | 1-amino-4-[[4-[(dimetüülamino)metüül]fenüül]amino]antrakinoon (CASi nr 12217-43-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1279 | Laccaic Acid (CI Natural Red 25) (CASi nr 60687-93-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1280 | Benseensulfoonhape, 5-[(2,4-dinitrofenüül)amino]-2-(fenüülamino)-, (CASi nr 15347-52-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1281 | 4-[(4-nitrofenüül)aso]aniliin (CASi nr 730-40-5) (Disperse Orange 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1282 | 4-nitro-m-fenüleendiamiin (CASi nr 5131-58-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1283 | 1-amino-4-(metüülamino)-9,10-antratseendioon (CASi nr 1220-94-6) (Disperse Violet 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1284 | N-metüül-3-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 2973-21-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1285 | N1-(2-hüdroksüetüül)-4-nitro-o-fenüleendiamiin (CASi nr 56932-44-6) (HC Yellow No. 5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1286 | N1-(tris(hüdroksümetüül))metüül-4-nitro-1,2-fenüleendiamiin (CASi nr 56932-45-7) (HC Yellow No. 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1287 | 2-nitro-N-hüdroksüetüül-p-anisidiin (CASi nr 57524-53-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1288 | N,N’-dimetüül-N-hüdroksüetüül-3-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 10228-03-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1289 | 3-(N-metüül-N-(4-metüülamino-3-nitrofenüül)amino)propaan-1,2-diool (CASi nr 93633-79-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1290 | 4-etüülamino-3-nitrobensoehape (CASi nr 2788-74-1) (N-Ethyl-3-Nitro PABA) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1291 | [8-[(4-amino-2-nitrofenüül)aso]-7-hüdroksü-2-naftüül)trimetüülammoonium ja selle soolad, välja arvatud Basic Red 118 (CAS 71134-97-9) lisandina aines Basic Brown 17), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1292 | 5-((4-(dimetüülamino)fenüül)aso)-1,4-dimetüül-1H-1,2,4-triasoolium ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1293 | m-fenüleendiamiin, 4-(fenüülaso)-, (CASi nr 495-54-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1294 | 1,3-benseendiamiin, 4-metüül-6-(fenüülaso)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1295 | 2,7-naftaleendisulfoonhape, 5-(atsetüülamino)-4-hüdroksü-3-((2-metüülfenüül)aso)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1296 | 4,4’-[(4-metüül-1,3-fenüleen)bis(aso)]bis [6-metüül-1,3-benseendiamiin] (CASi nr 4482-25-1) (Basic Brown 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1297 | Benseenamiin, 3-[[4-[[diamino(fenüülaso)fenüül]aso]-2-metüülfenüül]aso]-N,N,N-trimetüül-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1298 | Benseenamiin, 3-[[4-[[diamino(fenüülaso)fenüül]aso]-1-naftalenüül]aso]-N,N,N-trimetüül-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1299 | Etaanamiinium, N-[4-[(4-(dietüülamino)fenüül)fenüülmetüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1300 | 9,10-antratseendioon, 1-[(2-hüdroksüetüül)amino]-4-(metüülamino)- (CASi nr 86722-66-9) ning selle derivaadid ja soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1301 | 1,4-diamino-2-metoksü-9,10-antratseendioon (CASi nr 2872-48-2) (Disperse Red 11) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1302 | 1,4-dihüdroksü-5,8-bis[(2-hüdroksüetüül)amino]antrakinoon (CASi nr 3179-90-6) (Disperse Blue 7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1303 | 1-[(3-aminopropüül)amino]-4-(metüülamino)antrakinoon ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1304 | N-[6-[(2-kloro-4-hüdroksüfenüül)imino]-4-metoksü-3-okso-1,4-tsükloheksadieen-1-üül]atsetamiid (CASi nr 66612-11-1) (HC Yellow No. 8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1305 | [6-[[3-kloro-4-(metüülamino)fenüül]imino]-4-metüül-3-oksotsükloheksa-1,4-dieen-1-üül]uurea (CASi nr 56330-88-2) (HC Red No. 9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1306 | Fenotiasiin-5-ium, 3,7-bis(dimetüülamino)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1307 | 4,6-bis(2-hüdroksüetoksü)-m-fenüleendiamiin ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1308 | 5-amino-2,6-dimetoksü-3-hüdroksüpüridiin (CASi nr 104333-03-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1309 | 4,4’-diaminodifenüülamiin (CASi nr 537-65-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1310 | 4-dietüülamino-o-toluidiin (CASi nr 148-71-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1311 | N,N-dietüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 93-05-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1312 | N,N-dimetüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 99-98-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1313 | Tolueen-3,4-diamiin (CASi nr 496-72-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1314 | 2,4-diamino-5-metüülfenoksüetanool (CASi nr 141614-05-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1315 | 6-amino-o-kresool (CASi nr 17672-22-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1316 | Hüdroksüetüülaminometüül-p-aminofenool (CASi nr 110952-46-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1317 | 2-amino-3-nitrofenool (CASi nr 603-85-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1318 | 2-kloro-5-nitro-N-hüdroksüetüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 50610-28-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1319 | 2-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 5307-14-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1320 | Hüdroksüetüül-2,6-dinitro-p-anisidiin (CASi nr 122252-11-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1321 | 6-nitro-2,5-püridiindiamiin (CASi nr 69825-83-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1322 | Fenasiinium, 3,7-diamino-2,8-dimetüül-5- fenüül ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1323 | 3-hüdroksü-4-[(2-hüdroksünaftüül)aso]-7-nitronaftaleen-1-sulfoonhape (CASi nr 16279-54-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1324 | 3-[(2-nitro-4-(trifluorometüül)fenüül)amino]propaan-1,2-diool (CASi nr 104333-00-8) (HC Yellow No. 6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1325 | 2-[(4-kloro-2-nitrofenüül)amino]etanool (CASi nr 59320-13-7) (HC Yellow No. 12) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1326 | 3-[[4-[(2-hüdroksüetüül)metüülamino]-2-nitrofenüül]amino]-1,2-propaandiool (CASi nr 173994-75-7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1327 | 3-[[4-[etüül(2-hüdroksüetüül)amino]-2-nitrofenüül]amino]-1,2-propaandiool (CASi nr 114087-41-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes |
| 1328 | Etaanamiinium, N-[4-[[4-(dietüülamino)fenüül][4-(etüülamino)-1-naftalenüül]metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes” |

1.

II lisasse lisatakse järgmised viitenumbrid 1244–1328:

Viitenumber

Keemiline nimetus/INCI nimetus

„1244

1-metüül-2,4,5-trihüdroksübenseen (CASi nr 1124-09-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1245

2,6-dihüdroksü-4-metüülpüridiin (CASi nr 4664-16-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1246

5-hüdroksü-1,4-bensodioksaan (CASi nr 10288-36-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1247

3,4-metüleendioksüfenool (CASi nr 533-31-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1248

3,4-metüleendioksüaniliin (CASi nr 14268-66-7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1249

Hüdroksüpüridinoon (CASi nr 822-89-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1250

3-nitro-4-aminofenoksüetanool (CASi nr 50982-74-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1251

2-metoksü-4-nitrofenool (CASi nr 3251-56-7) (4-Nitroguaiacol) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1252

C.I. Acid Black 131 (CASi nr 12219-01-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1253

1,3,5-trihüdroksübenseen (CASi nr 108-73-6) (Phloroglucinol) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1254

1,2,4-benseentriatsetaat (CASi nr 613-03-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1255

Etanool, 2,2’-iminobis-, reaktsioonissaadused epiklorohüdriini ja 2-nitro-1,4-benseendiamiiniga (CASi nr 68478-64-8) (CAS 158571-58-5) (HC Blue No. 5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1256

N-metüül-1,4-diaminoantrakinooni, epiklorohüdriini ja monoetanoolamiini kompleksne reaktsioonisaadus (CASi nr 158571-57-4) (HC Blue No. 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1257

4-aminobenseensulfoonhape (CASi nr 121-57-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1258

3,3’-(sulfonüülbis((2-nitro-4,1-fenüleen)imino)bis(6-(fenüülamino)) benseensulfoonhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1259

3(või 5)-((4-(bensüülmetüülamino)fenüül)aso)-1,2-(või 1,4)-dimetüül-1H-1,2,4-triasoolium ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1260

2,2’-((3-kloro-4-((2,6-dikloro-4-nitrofenüül)aso)fenüül)imino)bisetanool (CASi nr 23355-64-8) (Disperse Brown 1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1261

Bensotiasoolium, 2-[[4-(etüül(2-hüdroksüetüül)amino]fenüül]aso]-6-metoksü-3-metüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1262

2-[(4-kloro-2-nitrofenüül)aso]-N-(2-metoksüfenüül)-3-oksobutaanamiid (CASi nr 13515-40-7) (Pigment Yellow 73) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1263

2,2’-[(3,3’-dikloro[1,1’-bifenüül]-4,4’-diüül)bis(aso)]bis[3-okso-N-fenüülbutaanamiid] (CASi nr 6358-85-6) (Pigment Yellow 12) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1264

2,2’-(1,2-eteendiüül)bis[5-((4- etoksüfenüül)aso]benseensulfoonhape) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1265

2,3-dihüdro-2,2-dimetüül-6-[(4-(fenüülaso)-1-naftalenüül)aso]-1H-pürimidiin (CASi nr 4197-25-5) (Solvent Black 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1266

3(või5)-[[4-[(7-amino-1-hüdroksü-3- sulfonato-2- naftüül)aso]-1-naftüül]aso] salitsüülhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1267

2-naftaleensulfoonhape, 7-(bensoüülamino)-4-hüdroksü-3-[[4-[(4-sulfofenüül)aso]fenüül]aso]- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1268

(μ-((7,7’-iminobis[4-hüdroksü-3-((2-hüdroksü-5-(N-metüülsulfamoüül)fenüül]aso]naftaleen-2-sulfonato))(6-)))dikupraat (2-) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1269

3-[(4-(atsetüülamino)fenüül)aso]-4- hüdroksü -7-[[[[5- hüdroksü -6-(fenüülaso)-7-sulfo-2- naftalenüül]amino] karbonüül]amino]-2- naftaleensulfoonhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1270

2-naftaleensulfoonhape, 7,7’-(karbonüüldiimino)bis(4-hüdroksü-3-[[2-sulfo-4-[(4-sulfofenüül)aso]fenüül]aso]-, (CASi nr 25188-41-4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1271

Etaanamiinium, N-(4-[bis[4-(dietüülamino)fenüül]metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen)-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1272

3H-indoolium, 2-[[(4-metoksüfenüül)metüülhüdrasono]metüül]-1,3,3-trimetüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1273

3H-indoolium, 2-(2-((2,4-dimetoksüfenüül)amino)etenüül)-1,3,3-trimetüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1274

Piirituses lahustuv nigrosiin (CASi nr 11099-03-9) (Solvent Black 5), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1275

Fenoksatsiin-5-ium, 3,7-bis(dietüülamino)-, (CASi nr 47367-75-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1276

Benso[a]fenoksatsiin-7-ium, 9-(dimetüülamino)-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1277

6-amino-2-(2,4-dimetüülfenüül)-1H-bens[de]isokinoliin-1,3(2H)-dioon (CASi nr 2478-20-8) (Solvent Yellow 44) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1278

1-amino-4-[[4-[(dimetüülamino)metüül]fenüül]amino]antrakinoon (CASi nr 12217-43-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1279

Laccaic Acid (CI Natural Red 25) (CASi nr 60687-93-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1280

Benseensulfoonhape, 5-[(2,4-dinitrofenüül)amino]-2-(fenüülamino)-, (CASi nr 15347-52-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1281

4-[(4-nitrofenüül)aso]aniliin (CASi nr 730-40-5) (Disperse Orange 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1282

4-nitro-m-fenüleendiamiin (CASi nr 5131-58-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1283

1-amino-4-(metüülamino)-9,10-antratseendioon (CASi nr 1220-94-6) (Disperse Violet 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1284

N-metüül-3-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 2973-21-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1285

N1-(2-hüdroksüetüül)-4-nitro-o-fenüleendiamiin (CASi nr 56932-44-6) (HC Yellow No. 5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1286

N1-(tris(hüdroksümetüül))metüül-4-nitro-1,2-fenüleendiamiin (CASi nr 56932-45-7) (HC Yellow No. 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1287

2-nitro-N-hüdroksüetüül-p-anisidiin (CASi nr 57524-53-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1288

N,N’-dimetüül-N-hüdroksüetüül-3-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 10228-03-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1289

3-(N-metüül-N-(4-metüülamino-3-nitrofenüül)amino)propaan-1,2-diool (CASi nr 93633-79-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1290

4-etüülamino-3-nitrobensoehape (CASi nr 2788-74-1) (N-Ethyl-3-Nitro PABA) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1291

[8-[(4-amino-2-nitrofenüül)aso]-7-hüdroksü-2-naftüül)trimetüülammoonium ja selle soolad, välja arvatud Basic Red 118 (CAS 71134-97-9) lisandina aines Basic Brown 17), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1292

5-((4-(dimetüülamino)fenüül)aso)-1,4-dimetüül-1H-1,2,4-triasoolium ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1293

m-fenüleendiamiin, 4-(fenüülaso)-, (CASi nr 495-54-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1294

1,3-benseendiamiin, 4-metüül-6-(fenüülaso)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1295

2,7-naftaleendisulfoonhape, 5-(atsetüülamino)-4-hüdroksü-3-((2-metüülfenüül)aso)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1296

4,4’-[(4-metüül-1,3-fenüleen)bis(aso)]bis [6-metüül-1,3-benseendiamiin] (CASi nr 4482-25-1) (Basic Brown 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1297

Benseenamiin, 3-[[4-[[diamino(fenüülaso)fenüül]aso]-2-metüülfenüül]aso]-N,N,N-trimetüül-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1298

Benseenamiin, 3-[[4-[[diamino(fenüülaso)fenüül]aso]-1-naftalenüül]aso]-N,N,N-trimetüül-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1299

Etaanamiinium, N-[4-[(4-(dietüülamino)fenüül)fenüülmetüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1300

9,10-antratseendioon, 1-[(2-hüdroksüetüül)amino]-4-(metüülamino)- (CASi nr 86722-66-9) ning selle derivaadid ja soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1301

1,4-diamino-2-metoksü-9,10-antratseendioon (CASi nr 2872-48-2) (Disperse Red 11) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1302

1,4-dihüdroksü-5,8-bis[(2-hüdroksüetüül)amino]antrakinoon (CASi nr 3179-90-6) (Disperse Blue 7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1303

1-[(3-aminopropüül)amino]-4-(metüülamino)antrakinoon ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1304

N-[6-[(2-kloro-4-hüdroksüfenüül)imino]-4-metoksü-3-okso-1,4-tsükloheksadieen-1-üül]atsetamiid (CASi nr 66612-11-1) (HC Yellow No. 8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1305

[6-[[3-kloro-4-(metüülamino)fenüül]imino]-4-metüül-3-oksotsükloheksa-1,4-dieen-1-üül]uurea (CASi nr 56330-88-2) (HC Red No. 9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1306

Fenotiasiin-5-ium, 3,7-bis(dimetüülamino)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1307

4,6-bis(2-hüdroksüetoksü)-m-fenüleendiamiin ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1308

5-amino-2,6-dimetoksü-3-hüdroksüpüridiin (CASi nr 104333-03-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1309

4,4’-diaminodifenüülamiin (CASi nr 537-65-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1310

4-dietüülamino-o-toluidiin (CASi nr 148-71-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1311

N,N-dietüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 93-05-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1312

N,N-dimetüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 99-98-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1313

Tolueen-3,4-diamiin (CASi nr 496-72-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1314

2,4-diamino-5-metüülfenoksüetanool (CASi nr 141614-05-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1315

6-amino-o-kresool (CASi nr 17672-22-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1316

Hüdroksüetüülaminometüül-p-aminofenool (CASi nr 110952-46-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1317

2-amino-3-nitrofenool (CASi nr 603-85-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1318

2-kloro-5-nitro-N-hüdroksüetüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 50610-28-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1319

2-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 5307-14-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1320

Hüdroksüetüül-2,6-dinitro-p-anisidiin (CASi nr 122252-11-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1321

6-nitro-2,5-püridiindiamiin (CASi nr 69825-83-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1322

Fenasiinium, 3,7-diamino-2,8-dimetüül-5- fenüül ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1323

3-hüdroksü-4-[(2-hüdroksünaftüül)aso]-7-nitronaftaleen-1-sulfoonhape (CASi nr 16279-54-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1324

3-[(2-nitro-4-(trifluorometüül)fenüül)amino]propaan-1,2-diool (CASi nr 104333-00-8) (HC Yellow No. 6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1325

2-[(4-kloro-2-nitrofenüül)amino]etanool (CASi nr 59320-13-7) (HC Yellow No. 12) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1326

3-[[4-[(2-hüdroksüetüül)metüülamino]-2-nitrofenüül]amino]-1,2-propaandiool (CASi nr 173994-75-7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1327

3-[[4-[etüül(2-hüdroksüetüül)amino]-2-nitrofenüül]amino]-1,2-propaandiool (CASi nr 114087-41-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

1328

Etaanamiinium, N-[4-[[4-(dietüülamino)fenüül][4-(etüülamino)-1-naftalenüül]metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes”

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | 8. viitenumbri b veerus asendatakse sõnad „p-Fenüleendiamiin, selle N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, v.a mujal käesolevas lisas loetletud derivaadid” järgmisega: „p-Fenüleendiamiin, selle N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, v.a mujal käesolevas lisas ja II lisas viitenumbrite 1309, 1311 ja 1312 all loetletud derivaadid”. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

8. viitenumbri b veerus asendatakse sõnad „p-Fenüleendiamiin, selle N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, v.a mujal käesolevas lisas loetletud derivaadid” järgmisega: „p-Fenüleendiamiin, selle N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, v.a mujal käesolevas lisas ja II lisas viitenumbrite 1309, 1311 ja 1312 all loetletud derivaadid”.

| ii) | 9. viitenumbri b veerus asendatakse sõnad „Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad, välja arvatud aine nr 364 II lisas” järgmisega: „Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad, välja arvatud ained viitenumbrite 364, 1310 ja 1313 all II lisas”. |
| --- | --- |

ii)

9. viitenumbri b veerus asendatakse sõnad „Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad, välja arvatud aine nr 364 II lisas” järgmisega: „Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad, välja arvatud ained viitenumbrite 364, 1310 ja 1313 all II lisas”.

| b) | 2. osast jäetakse välja viitenumbrid 1, 2, 8, 13, 15, 30, 41, 43, 45, 46, 51, 52, 53 ja 54. |
| --- | --- |

b)

2. osast jäetakse välja viitenumbrid 1, 2, 8, 13, 15, 30, 41, 43, 45, 46, 51, 52, 53 ja 54.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/28

---

KOMISJONI OTSUS,

27. august 2007,

millega Iirimaale ja Ühendkuningriigile antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa kohaselt kolm täiendavat merepäeva tõhustatud andmekogumise katseprojekti jaoks

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3983 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2007/593/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle IIA lisa punkte 11.4 ja 11.5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisas on muu hulgas kindlaks määratud maksimaalne päevade arv aastas, mille jooksul ühenduse laev, mille pardal on traalid või ankurdatud põhjanoodad, v.a piimtraalid, võib viibida Iiri meres. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisas on muu hulgas kindlaks määratud maksimaalne päevade arv aastas, mille jooksul ühenduse laev, mille pardal on traalid või ankurdatud põhjanoodad, v.a piimtraalid, võib viibida Iiri meres.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 41/2007 kohaselt on komisjonil lubatud anda liikmesriikidele tõhustatud andmekogumise katseprojekti alusel 6 või 12 lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida Iiri meres. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 41/2007 kohaselt on komisjonil lubatud anda liikmesriikidele tõhustatud andmekogumise katseprojekti alusel 6 või 12 lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida Iiri meres.

| (3) | Iirimaa ja Ühendkuningriik esitasid 30. aprillil 2007 ühisettepaneku sellise projekti läbiviimiseks. Ettepanek kiideti heaks 13. juunil 2007. |
| --- | --- |

(3)

Iirimaa ja Ühendkuningriik esitasid 30. aprillil 2007 ühisettepaneku sellise projekti läbiviimiseks. Ettepanek kiideti heaks 13. juunil 2007.

| (4) | Tõhustatud andmekogumise katseprojekti silmas pidades tuleks Iirimaa või Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele laevadele anda Iiri merel viibimiseks 6 või 12 lisapäeva sõltuvalt pardal olevate püüniste võrgusilma suurusest, |
| --- | --- |

(4)

Tõhustatud andmekogumise katseprojekti silmas pidades tuleks Iirimaa või Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele laevadele anda Iiri merel viibimiseks 6 või 12 lisapäeva sõltuvalt pardal olevate püüniste võrgusilma suurusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Iirimaa või Ühendkuningriigi lipu all sõitvate laevade puhul, mis on hõlmatud 30. aprillil 2007 esitatud tõhustatud andmekogumise katseprojektiga, suurendatakse määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa punkti 2.1 alapunktis c osutatud piirkonnas sama lisa I tabelis määratletud maksimaalset merel viibimise päevade arvu järgmiselt:

| a) | kuue päeva võrra laevade puhul, mille pardal on kõnealuse lisa punkti 4.1 alapunkti a alapunktides iv ja v osutatud püügivahendid; |
| --- | --- |

a)

kuue päeva võrra laevade puhul, mille pardal on kõnealuse lisa punkti 4.1 alapunkti a alapunktides iv ja v osutatud püügivahendid;

| b) | 12 päeva võrra laevade puhul, mille pardal on määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa punkti 4.1 alapunktis a osutatud püügivahendid, v.a need, mis on osutatud sama lisa punkti 4.1 alapunkti a alapunktides iv ja v. |
| --- | --- |

b)

12 päeva võrra laevade puhul, mille pardal on määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa punkti 4.1 alapunktis a osutatud püügivahendid, v.a need, mis on osutatud sama lisa punkti 4.1 alapunkti a alapunktides iv ja v.

Artikkel 2

1.   Iirimaa ja Ühendkuningriik esitavad komisjonile seitse päeva pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas täieliku nimekirja laevadest, mis on välja valitud tõhustatud andmekogumise katseprojektis osalemiseks.

2.   Artiklis 1 sätestatud lisapäevi saavad kasutada ainult väljavalitud ja tõhustatud andmekogumise katseprojektis lõpuni osalenud laevad.

Artikkel 3

Iirimaa ja Ühendkuningriik esitavad komisjonile kaks kuud pärast tõhustatud andmekogumise katseprojekti lõppu aruande projekti tulemuste kohta.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 27. august 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

1

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 30.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/30

---

EUROJUSTILE KOHALDATAVA FINANTSMÄÄRUSE VASTUVÕTMISE OTSUS

EUROJUSTI KOLLEEGIUM,

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust Eurojusti moodustamise kohta, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, ning eelkõige otsuse artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni otsust, millega lubatakse Eurojusti taotletud mööndusi määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eurojust on juriidiline isik ja ta vastutab täielikult oma eelarve koostamise ja rakendamise eest. |
| --- | --- |

(1)

Eurojust on juriidiline isik ja ta vastutab täielikult oma eelarve koostamise ja rakendamise eest.

| (2) | On vaja määratleda Eurojusti eelarve koostamist ja rakendamist reguleerivad eeskirjad, samuti aruannete esitamist ja auditeerimist reguleerivad eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

On vaja määratleda Eurojusti eelarve koostamist ja rakendamist reguleerivad eeskirjad, samuti aruannete esitamist ja auditeerimist reguleerivad eeskirjad.

| (3) | Samuti on vaja määratleda Eurojusti kolleegiumi, eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja, avansikontode haldaja ja siseaudiitori volitused ja vastutus. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on vaja määratleda Eurojusti kolleegiumi, eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja, avansikontode haldaja ja siseaudiitori volitused ja vastutus.

| (4) | Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitseks tuleb sisse seada tõhusad kontrollsüsteemid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitseks tuleb sisse seada tõhusad kontrollsüsteemid.

| (5) | Et Eurojusti rahastatakse ühenduse eelarvesse kantud iga-aastasest toetusest, tuleks eelarve koostamise, aruannete esitamise ja eelarve täitmise kinnitamise ajakava viia kooskõlla üldise finantsmääruse vastavate sätetega. |
| --- | --- |

(5)

Et Eurojusti rahastatakse ühenduse eelarvesse kantud iga-aastasest toetusest, tuleks eelarve koostamise, aruannete esitamise ja eelarve täitmise kinnitamise ajakava viia kooskõlla üldise finantsmääruse vastavate sätetega.

| (6) | Samal põhjusel peab Eurojust avalike lepingute sõlmimisel ja toetuste andmisel kinni pidama samadest nõuetest kui ühenduse institutsioonid; sellisel juhul piisab viitest üldise finantsmääruse vastavatele sätetele. |
| --- | --- |

(6)

Samal põhjusel peab Eurojust avalike lepingute sõlmimisel ja toetuste andmisel kinni pidama samadest nõuetest kui ühenduse institutsioonid; sellisel juhul piisab viitest üldise finantsmääruse vastavatele sätetele.

| (7) | Finantsmäärus peab kajastama Eurojusti kui õigusalase koostöö üksuse erinõudeid. Selles tuleb täielikult arvesse võtta Eurojusti tundlikke toiminguid, eelkõige seoses uurimiste ja kurjategijate vastutuselevõtmisega. |
| --- | --- |

(7)

Finantsmäärus peab kajastama Eurojusti kui õigusalase koostöö üksuse erinõudeid. Selles tuleb täielikult arvesse võtta Eurojusti tundlikke toiminguid, eelkõige seoses uurimiste ja kurjategijate vastutuselevõtmisega.

| (8) | Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse peab kolleegium võtma pärast komisjoniga konsulteerimist vastu ühehäälselt. |
| --- | --- |

(8)

Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse peab kolleegium võtma pärast komisjoniga konsulteerimist vastu ühehäälselt.

| (9) | Komisjon on nõustunud käesoleva määrusega, sealhulgas lahknevus raamfinantsmäärusest, |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on nõustunud käesoleva määrusega, sealhulgas lahknevus raamfinantsmäärusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

SISU

Artikkel 1

Käesolevas määruses sätestatakse Eurojusti eelarve koostamist ja rakendamist reguleeriv peamine põhimõte ja peamised eeskirjad.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | Eurojusti moodustamise otsus – nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu; (1) |
| --- | --- |

1.

Eurojusti moodustamise otsus – nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu; (1)

| 2. | Eurojust – Eurojusti moodustamise otsusega Euroopa Liidu asutusena moodustatud õigusalase koostöö üksus; |
| --- | --- |

2.

Eurojust – Eurojusti moodustamise otsusega Euroopa Liidu asutusena moodustatud õigusalase koostöö üksus;

| 3. | kolleegium – Eurojusti moodustamise otsuse artikli 10 lõikes 1 osutatud üksus; |
| --- | --- |

3.

kolleegium – Eurojusti moodustamise otsuse artikli 10 lõikes 1 osutatud üksus;

| 4. | haldusdirektor – Eurojusti moodustamise otsuse artiklis 29 ja artikli 36 lõikes 1 osutatud isik; |
| --- | --- |

4.

haldusdirektor – Eurojusti moodustamise otsuse artiklis 29 ja artikli 36 lõikes 1 osutatud isik;

| 5. | töötajad – haldusdirektor ja Eurojusti moodustamise otsuse artiklis 30 osutatud töötajad; |
| --- | --- |

5.

töötajad – haldusdirektor ja Eurojusti moodustamise otsuse artiklis 30 osutatud töötajad;

| 6. | eelarve – Eurojusti eelarve, nagu osutatud Eurojusti moodustamise otsuse artiklis 34; |
| --- | --- |

6.

eelarve – Eurojusti eelarve, nagu osutatud Eurojusti moodustamise otsuse artiklis 34;

| 7. | eelarvepädevad institutsioonid – Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu; |
| --- | --- |

7.

eelarvepädevad institutsioonid – Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu;

| 8. | üldine finantsmäärus – nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (2) |
| --- | --- |

8.

üldine finantsmäärus – nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (2)

| 9. | raamfinantsmäärus – komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185; (3) |
| --- | --- |

9.

raamfinantsmäärus – komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185; (3)

| 10. | üldise finantsmääruse rakenduseeskirjad – määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, nagu on sätestatud komisjoni määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002; (4) |
| --- | --- |

10.

üldise finantsmääruse rakenduseeskirjad – määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, nagu on sätestatud komisjoni määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002; (4)

| 11. | Eurojusti finantsrakenduseeskirjad – selle finantsmääruse rakenduseeskirjad; |
| --- | --- |

11.

Eurojusti finantsrakenduseeskirjad – selle finantsmääruse rakenduseeskirjad;

| 12. | Eurojusti finantseeskirjad – Eurojusti moodustamise otsus, käesolev finantsmäärus ja Eurojusti finantsrakenduseeskirjad; |
| --- | --- |

12.

Eurojusti finantseeskirjad – Eurojusti moodustamise otsus, käesolev finantsmäärus ja Eurojusti finantsrakenduseeskirjad;

| 13. | personalieeskirjad – Euroopa ühenduste töötajatele ja teistele teenistujatele kohaldatavad määrused ja eeskirjad. |
| --- | --- |

13.

personalieeskirjad – Euroopa ühenduste töötajatele ja teistele teenistujatele kohaldatavad määrused ja eeskirjad.

II   JAOTIS

EELARVEPÕHIMÕTTED

Artikkel 3

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.

1.   PEATÜKK

Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted

Artikkel 4

Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kinnitatakse igaks eelarveaastaks kõik Eurojusti moodustamise otsuse rakendamiseks vajalikuks peetavad tulud ja kulud.

Artikkel 5

Eelarvesse kuuluvad:

| a) | omatulud, mille alla kuuluvad kõik tasud, lõivud, ja ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, intressid, mida Eurojust võib saada talle usaldatud ülesannetele lisanduvatelt teenustelt, ning igasugused muud tulud; |
| --- | --- |

a)

omatulud, mille alla kuuluvad kõik tasud, lõivud, ja ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, intressid, mida Eurojust võib saada talle usaldatud ülesannetele lisanduvatelt teenustelt, ning igasugused muud tulud;

| b) | tulud, mis saadakse asukohaliikmesriikide võimalikest rahalistest toetustest; |
| --- | --- |

b)

tulud, mis saadakse asukohaliikmesriikide võimalikest rahalistest toetustest;

| c) | Euroopa ühenduste toetus; |
| --- | --- |

c)

Euroopa ühenduste toetus;

| d) | tulud, mis on assigneeritud konkreetsete kulude katteks vastavalt artikli 19 lõikele 1; |
| --- | --- |

d)

tulud, mis on assigneeritud konkreetsete kulude katteks vastavalt artikli 19 lõikele 1;

| e) | Eurojusti kulud, sealhulgas halduskulud. |
| --- | --- |

e)

Eurojusti kulud, sealhulgas halduskulud.

Artikkel 6

1.   Tulusid ei tohi sisse nõuda ega kulusid maksta, kui neid ei ole kirjendatud mõnele eelarvereale.

2.   Eelarvesse võib kirjendada üksnes need assigneeringud, mis vastavad vajalikuks peetavatele kuludele.

3.   Ei tohi võtta ega heaks kiita kulukohustusi, mis ületavad eelarvesse kinnitatud assigneeringuid.

2.   PEATÜKK

Aastasuse põhimõte

Artikkel 7

Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kiidetakse heaks üheks eelarveaastaks, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

Artikkel 8

1.   Eelarve sisaldab liigendatud ning liigendamata assigneeringuid, mis koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.

2.   Kulukohustuste assigneeringud katavad jooksvaks eelarveaastaks võetud juriidiliste kohustuste üldmaksumuse.

3.   Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks.

4.   Haldusassigneeringuid ei liigendata. Halduskulud, mis tulenevad lepingutest, mis kohalike tavade või seadmete tarnimise tõttu hõlmavad eelarveaastast kaugemale ulatuvaid ajavahemikke, kirjendatakse selle eelarveaasta eelarvesse, mil kulud tehakse.

Artikkel 9

1.   Artiklis 5 osutatud Eurojusti tulud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamises selle eelarveaasta jooksul laekunud summade alusel.

2.   Eurojusti tuludest saadakse sama suures summas maksete assigneeringuid.

3.   Konkreetseks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid võib kasutada üksnes selliste kulukohustuste katmiseks, mis makstakse sellel eelarveaastal, ja eelmiste eelarveaastate kulukohustustest tulenevate summade katmiseks.

4.   Kulukohustused kirjendatakse kontodele kuni 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste alusel.

5.   Maksed kirjendatakse eelarveaasta kontodele maksete alusel, mis peaarvepidaja on sooritanud hiljemalt selle eelarveaasta 31. detsembril.

Artikkel 10

1.   Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kavandatud, annulleeritakse.

Need võib siiski kolleegiumi hiljemalt 15. veebruariks tehtud otsusega vastavalt lõigetele 2–7 üle kanda järgmisse eelarveaastasse.

2.   Üle ei tohi kanda personalikuludega seotud assigneeringuid.

3.   Liigendatud assigneeringute kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutest ja liigendamata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta lõpuks veel sidumata, võib üle kanda summasid, mis vastavad kulukohustustele, mille ettevalmistusetappidest, nagu need määratletakse Eurojusti finantsrakenduseeskirjades, on suurem osa lõpule viidud 31. detsembriks; seejärel võib need summad siduda järgmise aasta 31. märtsini.

4.   Liigendatud assigneeringute makseteks ette nähtud assigneeringutest võib üle kanda summad, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende katmiseks, mis on seotud ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgmise eelarveaasta asjakohastel eelarveridadel ette nähtud assigneeringud ei kata vajadusi. Eurojust kasutab kõigepealt jooksvaks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid ega kasuta ülekantud assigneeringuid enne, kui esimesena nimetatud on ammendunud.

5.   Liigendamata assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus vastavad nõuetekohaselt võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgmisse eelarveaastasse.

6.   Ülekantud assigneeringud, mida ei ole seotud n + 1 aasta 31. märtsiks, annulleeritakse automaatselt.

Selliselt üle kantud assigneeringud kajastatakse raamatupidamises.

7.   Artiklis 19 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle.

Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.

Artikkel 11

Kui assigneeringud vabastatakse nendega rahastatavate meetmete täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu pärast assigneeringute sidumise eelarveaastat, asjakohased assigneeringud annulleeritakse.

Artikkel 12

Eelarvesse kantud assigneeringuid võib kulukohustustega siduda alates 1. jaanuarist pärast seda, kui eelarve on lõplikult vastu võetud.

Artikkel 13

1.   Iga aasta 15. novembrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgmiseks eelarveaastaks ette nähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastu võetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.

2.   Ette tasutavaid kulusid, näiteks üürikulud, võidakse tasuda alates 1. detsembrist järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt.

Artikkel 14

1.   Kui eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud, kohaldatakse nende kuludega seotud kulukohustuse võtmise ja väljamaksmise suhtes, mida on olnud võimalik kirjendada viimase nõuetekohaselt vastu võetud eelarve täitmise raames teatavale eelarvereale, järgmisi sätteid.

2.   Kulukohustusi võib võtta iga peatüki kohta kõige rohkem ühe neljandiku piires eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis ette nähtud assigneeringute kogusummast, pluss üks kaheteistkümnendik iga möödunud kuu eest.

Makseid võib teha iga kuu iga peatüki kohta kõige rohkem ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis määratud assigneeringutest.

Koostatavas tulude ja kulude kalkulatsioonis ette nähtud assigneeringuid ei tohi ületada.

3.   Haldusdirektori taotlusel võib kolleegium juhul, kui see on vajalik Eurojusti tegevuse jätkamiseks ja selle juhtimiseks, anda samaaegselt loa kahe või enama ajutise kaheteistkümnendiku kasutamiseks nii kulukohustuste kui maksete osas, mis ületavad lõigete 1 ja 2 sätetega automaatselt kättesaadavaks tehtud kaheteistkümnendikke.

Täiendavad kaheteistkümnendikud kinnitatakse tervikuna ja need ei ole jagatavad.

3.   PEATÜKK

Tasakaalu põhimõte

Artikkel 15

1.   Eelarve tulud ja maksete assigneeringud peavad olema tasakaalus.

2.   Kulukohustuste assigneeringud ei tohi ületada ühenduse toetuse summat, millele lisanduvad omatulud ja muud artiklis 5 nimetatud tulud.

3.   Eurojust ei tohi võtta laenu.

4.   Eurojustile makstavad summad moodustavad selle eelarves tasakaalustava toetuse, mida käsitatakse eelfinantseerimisena üldise finantsmääruse artikli 81 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses.

Artikkel 16

1.   Kui artiklis 81 sätestatud täitumise ülevaate saldo on positiivne, makstakse see komisjonile tagasi kuni aasta jooksul makstud ühenduse toetuse summani. Aasta jooksul makstud ühenduse toetuse summat ületav saldoosa kantakse tuluna järgmise eelarveaasta eelarvesse.

Üldeelarvesse kantud ühenduse toetuse ja tegelikult makstud toetuse vahe annulleeritakse.

2.   Kui artiklis 81 sätestatud täitumise ülevaate saldo on negatiivne, kantakse see järgmise eelarveaasta eelarvesse.

3.   Tulud või maksete assigneeringud kantakse eelarvesse eelarvemenetluse käigus muutmiskirja abil või kui eelarvet juba täidetakse, paranduseelarve kaudu.

4.   PEATÜKK

Arvestusühiku põhimõte

Artikkel 17

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes.

Rahavoogude osas võivad peaarvepidaja ja kui tegemist on avansikontodega, avansikontode haldajad teha tehinguid riikide vääringutes vastavalt Eurojusti finantsrakenduseeskirjades sätestatule.

5.   PEATÜKK

Kõikehõlmavuse põhimõte

Artikkel 18

Kogutulu katab maksete assigneeringute kogusumma vastavalt artiklis 19 sätestatule. Kõik tulud ja kulud kirjendatakse täies mahus neid vastastikku korrigeerimata vastavalt artiklis 21 sätestatule.

Artikkel 19

1.   Järgmisi tulusid kasutatakse konkreetsete kululiikide rahastamiseks:

| a) | sihtotstarbelised tulud, nagu laekumised fondidest, toetused, kinked ja annakud; |
| --- | --- |

a)

sihtotstarbelised tulud, nagu laekumised fondidest, toetused, kinked ja annakud;

| b) | liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja mitmesuguste asutuste toetused Eurojusti tegevuseks, kui see on ette nähtud Eurojusti ning liikmesriikide, mitteliikmesriikide või kõnealuste asutuste vahelise lepinguga. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja mitmesuguste asutuste toetused Eurojusti tegevuseks, kui see on ette nähtud Eurojusti ning liikmesriikide, mitteliikmesriikide või kõnealuste asutuste vahelise lepinguga.

2.   Kõikide lõikes 1 sätestatud tulude arvelt kaetakse kõik asjassepuutuva meetme või eesmärgiga seotud otsesed või kaudsed kulud.

3.   Eelarve sisaldab ridu, millele on liikide järgi kirjendatud lõikes 1 osutatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka summad.

Artikkel 20

1.   Haldusdirektor võib vastu võtta kõik Eurojustile tehtud annetused, eelkõige laekumised fondidest, toetused, kinked ja annakud.

2.   Teatavat rahalist tasu hõlmavate annetuste vastuvõtmise peab eelnevalt heaks kiitma kolleegium, kes teeb otsuse kahe kuu jooksul alates talle taotluse esitamisest. Kui kolleegium selle aja jooksul otsust ei tee, loetakse annetus vastuvõetuks.

Artikkel 21

1.   Eurojusti finantsrakenduseeskirjades täpsustatakse juhtumid, mil teatavad summad võib maha arvata maksetaotlustest, arvetest või aruannetest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosumma alusel.

Kuluarvetes sisalduvaid hinnaalandusi, tagasimakseid ja maksevähendeid ei registreerita Eurojusti tuluna.

2.   Eurojustile pakutavate kaupade, muude toodete või teenuste maksumus arvatakse eelarvesse maksudeta summadena, kui need sisaldavad makse, mille tagastavad:

| a) | liikmesriigid vastavalt Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile, võõrustajariik vastavalt asukohalepingule või muude asjaomaste lepingute alusel |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid vastavalt Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile, võõrustajariik vastavalt asukohalepingule või muude asjaomaste lepingute alusel

| b) | või liikmesriik või mitteliikmesriik vastavalt muudele asjaomastele lepingutele. |
| --- | --- |

b)

või liikmesriik või mitteliikmesriik vastavalt muudele asjaomastele lepingutele.

Igasugused siseriiklikud maksud, mille Eurojust vastavalt esimesele lõigule ajutiselt tasub, kirjendatakse vahekontole, kuni asjassepuutuv riik need tagastab.

3.   Negatiivne saldo kantakse eelarvesse kuluna.

4.   Eelarve täitmisel ilmnevaid vahetuskursierinevusi võib korrigeerida. Lõplik kasum või kahjum kajastatakse aastabilansis.

6.   PEATÜKK

Sihtotstarbelisuse põhimõte

Artikkel 22

Kõik assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.

Artikkel 23

1.   Haldusdirektor võib paigutada assigneeringuid ümber iga peatüki ühest artiklist teise.

Ta teatab esimese lõigu alusel tehtud ümberpaigutustest kolleegiumile niipea kui võimalik.

2.   Haldusdirektor võib teha ümberpaigutusi ühest jaost teise ja ühest peatükist teise kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest. Ta teatab kolleegiumile jaotiste ja peatükkide vahelistest ümberpaigutustest võimalikult kiiresti. 10 % piirmäära ületamisel võib ta ühest jaost teise või ühe jao ühest peatükist teise ümberpaigutamiseks teha ettepaneku kolleegiumile. Kolleegiumil on üks kuu nimetatud ümberpaigutuste vastu protestimiseks; pärast seda tähtaega loetakse ümberpaigutused vastuvõetuks.

3.   Ettepanekutele assigneeringute ümberpaigutamiseks ja käesolevas artiklis sätestatud ettepanekutele assigneeringute ümberpaigutamiseks lisatakse asjakohased ja üksikasjalikud tõendavad dokumendid, milles on kirjeldatud assigneeringute kasutamist ja esitatud vajalike assigneeringute eelarvestused eelarveaasta lõpuni nende eelarvejagude kohta, kuhu assigneeringud kirjendatakse, ja nende jagude kohta, mille arvelt need võetakse.

Artikkel 24

1.   Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „pro memoria” (p.m.).

2.   Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui neid kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.

7.   PEATÜKK

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte

Artikkel 25

1.   Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ehk siis säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtte kohaselt.

2.   Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida Eurojust oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ning laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.

Tõhususe põhimõte tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.

Mõjususe põhimõte tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.

3.   Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse tegevuskohaste tulemusnäitajate abil ja haldusdirektor esitab kolleegiumile vastava teabe. See teave esitatakse igal aastal ning hiljemalt dokumentides, mis lisatakse esialgsele eelarveprojektile.

4.   Et otsustamist tõhustada, korraldab Eurojust korrapäraselt programmide või meetmete eel- ja järelhindamisi. Selliseid hindamisi tehakse kõikide programmide ja meetmete puhul, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud, ja hindamistulemused saadetakse kolleegiumile.

5.   Lõigetes 3 ja 4 sätestatud eesmärke ja meetmeid ei kohaldata kohtuasjadega seotud tegevuse suhtes.

8.   PEATÜKK

Läbipaistvuse põhimõte

Artikkel 26

1.   Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

2.   Eelarve ja paranduseelarved avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kahe kuu jooksul alates nende vastuvõtmisest.

III   JAOTIS

EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR

1.   PEATÜKK

Eelarve koostamine

Artikkel 27

1.   Eelarve koostatakse vastavalt Eurojusti moodustamise otsusele.

2.   Haldusdirektor koostab ja saadab kolleegiumile heakskiitmiseks igal aastal Eurojusti järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni projekti.

3.   Kolleegium koostab haldusdirektori koostatud projekti põhjal Eurojusti tulude ja kulude hinnangu, sealhulgas selle hinnangu aluseks olevad üldjuhised. Kolleegium edastab kalkulatsiooni ja juhised hiljemalt 31. märtsiks komisjonile.

4.   Eurojusti tulude ja kulude kalkulatsioon sisaldab:

| a) | ametikohtade loetelu, milles sätestatakse eelarveassigneeringute piires lubatud alaliste ja ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa; |
| --- | --- |

a)

ametikohtade loetelu, milles sätestatakse eelarveassigneeringute piires lubatud alaliste ja ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa;

| b) | kui ametikohtade arv kasvab, uute ametikohtade loomise taotluse põhjendust; |
| --- | --- |

b)

kui ametikohtade arv kasvab, uute ametikohtade loomise taotluse põhjendust;

| c) | sularahamaksete ja -laekumiste kvartalikalkulatsiooni. |
| --- | --- |

c)

sularahamaksete ja -laekumiste kvartalikalkulatsiooni.

5.   Kalkulatsiooni alusel esitab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgses projektis iga-aastase toetuse summa ettepaneku ning alalised või ajutised ametikohad ning esitab selle ettepaneku vastavalt asutamislepingu artiklile 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.

6.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Eurojusti ametikohtade loetelu ning kõik selle muudatused vastavalt artikli 32 lõikele 1.

7.   Enne eelarveaasta algust võtab kolleegium vastu eelarve, sealhulgas Eurojusti moodustamise otsuse artikli 34 lõike 1 kolmandas lauses määratletud ametikohtade loetelu, vastavalt eelarvepädevate institutsioonide lõike 6 kohaselt lubatud iga-aastastele toetustele ja ametikohtadele, kohandades seda mitmete Eurojustile antavate toetuste ja muudest allikatest pärit vahenditega.

Artikkel 28

Eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu muutmiseks võetakse vastu paranduseelarve, kasutades sama protseduuri kui esialgse eelarve puhul vastavalt Eurojusti moodustamise otsuse ja artikli 27 sätetele.

2.   PEATÜKK

Eelarve struktuur ja esitusviis

Artikkel 29

Eelarve koosneb tulude kalkulatsioonist ja kulude kalkulatsioonist.

Artikkel 30

Kui Eurojusti tegevuse iseloom seda nõuab, tuleb kulude kalkulatsioon esitada nomenklatuuri alusel kasutusotstarbe järgi liigitatuna. Selle nomenklatuuri määrab kindlaks Eurojust, kusjuures selgelt eristatakse halduskulude ja tegevuskuludega seotud assigneeringuid.

Artikkel 31

Eelarves esitatakse:

| 1. | tulude kalkulatsioonis:






  a) | Eurojusti kavandatud tulud kõnealusel eelarveaastal; |
| --- | --- | --- |

1.

tulude kalkulatsioonis:

a)

Eurojusti kavandatud tulud kõnealusel eelarveaastal;

| b) | eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n – 2 tulud; |
| --- | --- |

b)

eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n – 2 tulud;

| c) | asjakohased märkused iga tulude rea kohta; |
| --- | --- |

c)

asjakohased märkused iga tulude rea kohta;

| 2. | kulude kalkulatsioonis:






  a) | kõnealuse eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; |
| --- | --- | --- |

2.

kulude kalkulatsioonis:

a)

kõnealuse eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;

| b) | eelmise eelarveaasta kulukohustused ja maksete assigneeringud ning aastal n – 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud; |
| --- | --- |

b)

eelmise eelarveaasta kulukohustused ja maksete assigneeringud ning aastal n – 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud;

| c) | kokkuvõte nende järgmistel eelarveaastatel tehtavate maksete ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelarveliste kulukohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

kokkuvõte nende järgmistel eelarveaastatel tehtavate maksete ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelarveliste kulukohustuste täitmiseks;

| d) | asjakohased selgitused iga alajaotise kohta. |
| --- | --- |

d)

asjakohased selgitused iga alajaotise kohta.

Artikkel 32

1.   Artiklis 27 nimetatud ametikohtade loetelus näidatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade kõrval eelmiseks aastaks lubatud ametikohtade arv ning tegelikult täidetud ametikohtade arv.

See on Eurojustile absoluutseks piirmääraks, mida ametisse nimetamisel ei tohi ületada. Kui aga palgaastmed A*16, A*15, A*14 ja A*13 välja arvata, võib Eurojust siiski muuta ametikohtade loetelu kuni 10 % ulatuses lubatud ametikohtade arvust, kui täidetud on kaks tingimust:

| a) | see ei mõjuta tervele eelarveaastale vastavate personaliassigneeringute mahtu; |
| --- | --- |

a)

see ei mõjuta tervele eelarveaastale vastavate personaliassigneeringute mahtu;

| b) | ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata. |
| --- | --- |

b)

ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata.

2.   Erandina lõike 1 teisest lõigust võib osalise tööajaga ametikohad, mis ametisse nimetav asutus on heaks kiitnud personalieeskirjade kohaselt, asendada muude ametikohtadega.

IV   JAOTIS

EELARVE TÄITMINE

1.   PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 33

Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab haldusdirektor. Ta täidab eelarvet nii tulude kui ka kulude osas Eurojusti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.

Artikkel 34

1.   Haldusdirektor võib oma eelarve täitmisega seotud volitusi delegeerida Eurojusti töötajatele, kelle suhtes kehtivad vastavalt Eurojusti finantseeskirjades sätestatud tingimustele personalieeskirjad. Volitatud esindajad võivad tegutseda ainult oma otseste volituste piires.

2.   Volitatud isik võib saadud volitusi edasi delegeerida vastavalt Eurojusti finantsrakenduseeskirjadele. Igaks edasidelegeerimiseks on tarvis haldusdirektori selgesõnalist nõusolekut.

Artikkel 35

1.   Kõikidel käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel on keelatud võtta eelarve täitmisega seotud meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu Eurojusti huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane osaleja hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.

2.   Huvide vastuolu on siis, kui eelarve täitmises osaleja või siseaudiitori ülesannete erapooletut täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.

3.   Lõikes 1 nimetatud pädev asutus on asjaomase töötaja vahetu ülemus. Kui asjaomaseks töötajaks on haldusdirektor, on pädev asutus kolleegium.

Artikkel 36

1.   Haldusdirektor täidab eelarvet tema võimupiiridesse kuuluvates üksustes.

2.   Tehnilise kompetentsusega seotud ülesanded ning haldus-, ettevalmistus- või lisatoimingud, mis ei hõlma avaliku võimu teostamist ega diskretsiooniõiguse kasutamist, võib lepinguga anda välistele erasektori isikutele või asutustele, kui see osutub möödapääsmatuks.

2.   PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejad

1. jagu –   Ülesannete lahususe põhimõte

Artikkel 37

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.

2. jagu –   Eelarvevahendite käsutaja

Artikkel 38

1.   Eelarvevahendite käsutaja vastutab tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning seaduslikkuse ja korrakohasuse tagamise eest.

2.   Kulude tegemisel võtab eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist.

3.   Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste koostamist, nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. See võib hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.

4.   Eelarvevahendite käsutaja kehtestab vastavalt Eurojusti finantsrakenduseeskirjadele miinimumstandardid. Need miinimumstandardid koostatakse komisjoni poolt oma talituste jaoks kehtestatud samaväärsetele standardite alusel ning võttes asjakohaselt arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud ohte, organisatsioonilise struktuuri ja oma ülesannete täitmiseks sobiliku haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduure, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimist.

Eelarvevahendite käsutaja määrab kindlaks oma talituste teavitamis- ja nõustamisfunktsiooni, mille eesmärk on aidata tal juhtida oma tegevusega seotud riske.

5.   Enne toimingu heakskiitmist kontrollivad selle teostus- ja finantsaspekte töötajad, kes ei ole toimingu algatanud isikud. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

6.   Eelarvevahendite käsutaja säilitab tehtud toimingutega seotud tõendavaid dokumente viis aastat pärast eelarve täitmise otsuse heakskiitmise kuupäeva.

Artikkel 39

1.   Artikli 38 lõikes 5 nimetatud toimingu algatamine hõlmab kõiki tegevusi, millega artiklites 33 ja 34 nimetatud vastutavad eelarvevahendite käsutajad valmistavad ette eelarve täitmise toimingut.

2.   Artikli 38 lõikes 5 nimetatud toimingu eelkontroll hõlmab kõiki vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt ette nähtud eelkontrolle, mille eesmärk on kontrollida tegevusega seonduvaid ja finantsaspekte.

3.   Iga toimingu puhul tehakse vähemalt üks eelkontroll. Kontrolli eesmärk on teha kindlaks, et:

| a) | kulu on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

a)

kulu on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste sätetega;

| b) | kohaldatud on artiklis 25 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. |
| --- | --- |

b)

kohaldatud on artiklis 25 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

4.   Dokumentide järelkontrolli ja vajaduse korral kohapealsete kontrollide eesmärk on veenduda, et eelarvest rahastatavad toimingud on tehtud nõuetekohaselt ning eelkõige, et lõikes 3 viidatud nõudeid on järgitud. Kontrollimine võib toimuda pisteliselt, lähtudes riskianalüüsist.

5.   Lõigetes 2 ja 4 nimetatud kontrollimiste eest vastutavad ametiisikud või muud töötajad ei tohi olla isikud, kes täidavad lõikes 1 viidatud ülesandeid, ega nende alluvad.

6.   Kõikidel finantstoimingute kontrollimise eest vastutavatel töötajatel peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad peavad järgima konkreetseid kutsestandardeid, mille on vastu võtnud Eurojust ning mis põhinevad komisjoni poolt oma talituste jaoks kehtestatud standarditel.

Artikkel 40

1.   Eelarvevahendite käsutaja annab kolleegiumile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis (edaspidi „eelarvevahendite käsutaja aruanne”), millele on lisatud finants- ja haldusteave. Selles aruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi kohtuasjadega mitte seotud tegevusele seatud eesmärkidega, osutatakse selle tegevusega seotud riskidele ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisemise kontrollsüsteemi toimimist. Artiklis 71 sätestatud siseaudiitor tutvub aastaaruande ja muude esitatud andmetega.

2.   Hiljemalt iga aasta 15. juuniks saadab kolleegium eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale eelarvevahendite käsutaja eelmise eelarveaasta aruande analüüsi ning hinnangu selle kohta. Analüüs ja hinnang lisatakse Eurojusti aastaaruandesse vastavalt asutamisakti sätetele.

Artikkel 41

Kui finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises osalev töötaja leiab, et otsus, mille täitmist või millega nõustumist tema juht temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult haldusdirektorile ja kui viimane ei võta mõistliku aja jooksul meetmeid, artikli 47 lõikes 4 osutatud toimkonnale ja kolleegiumile. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatab ta sellest kohaldatava õigusega määratud võimu- ja muudele organitele.

Artikkel 42

Kui eelarve täitmisega seotud volitusi volitatakse või volitatakse edasi vastavalt artiklile 34, kohaldatakse eelarvevahendeid volituse või edasivolituse alusel käsutajate suhtes artikli 38 lõikeid 1, 2 ja 3 mutatis mutandis.

3. jagu –   Peaarvepidaja

Artikkel 43

1.   Kolleegium määrab ametisse peaarvepidaja, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju ja kelle vastutusalasse kuuluvad Eurojustis:

| a) | maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saadaolevate summade sissenõudmine; |
| --- | --- |

a)

maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saadaolevate summade sissenõudmine;

| b) | raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise kohaselt;

| c) | raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt;

| d) | VII jaotise kohane raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt vastuvõetud sätetele; |
| --- | --- |

d)

VII jaotise kohane raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt vastuvõetud sätetele;

| e) | raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide kehtestamine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; |
| --- | --- |

e)

raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide kehtestamine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks;

| f) | sularahahaldus. |
| --- | --- |

f)

sularahahaldus.

2.   Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajalt kogu vajaliku teabe, mida on vaja Eurojusti varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutaja tagab selle teabe usaldusväärsuse.

3.   Vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 ja artiklile 44 on ainult peaarvepidajal õigus hallata rahalisi vahendeid ja varasid. Ta vastutab nende säilimise eest.

4.   Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvatele, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, kui see on tema ülesannete täitmiseks hädavajalik. Peaarvepidaja teavitab eelarvevahendite käsutajat ette, kui see on kavakohane teguviis.

5.   Volikirjas täpsustatakse volitatutele usaldatud ülesanded ning nende õigused ja kohustused.

4. jagu –   Avansikontode haldaja

Artikkel 44

Kui see on hädavajalik väikeste summade maksmiseks ja artiklis 5 nimetatud muude tulude kogumiseks, võib sisse seada avansikontod, mida varustab vahenditega peaarvepidaja ja mille eest vastutavad tema poolt määratud avansikontode haldajad.

Ükski kuluartikli või tulu maksimumsumma, mida avansikonto haldaja võib kolmandatele isikutele maksta, ei tohi ületada teatavat summat, mis määratakse Eurojusti finantsrakenduseeskirja iga kuluartikli või tulu osas.

3.   PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejate vastutus

1. jagu –   Üldeeskirjad

Artikkel 45

1.   Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus nende volitamise või edasivolitamise ajutiselt või lõplikult tühistada.

Eelarvevahendite käsutaja võib edasivolitamiseks antud nõusoleku igal ajal tagasi võtta.

2.   Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib kolleegium igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada peaarvepidaja ametivolitused.

Kolleegium määrab ajutise peaarvepidaja.

3.   Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib peaarvepidaja igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada avansikonto haldajate ametivolitused.

Artikkel 46

1.   Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse eelarvevahendite käsutaja ning artiklis 45 osutatud isikute suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust korruptsiooni vastu ühenduste ametnike või liikmesriikide ametnike seas.

2.   Ilma et see piiraks artiklite 47, 48 ja 49 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust, nagu on sätestatud personalieeskirjades. Ühenduse huve kahjustada võiva õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral suunatakse küsimus kohaldatava õigusega määratud võimu- ja muule organile.

2. jagu –   Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 47

1.   Eelarvevahendite käsutajalt võib nõuda personalieeskirjadega ette nähtud hüvitamist. Seega võib nõuda, et ta täielikult või osaliselt hüvitaks kahju, mida ühendused on kandnud tema ülesannete täitmisel või seoses nende täitmisega toime pandud tõsise üleastumise tagajärjel, eriti kui ta määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat finantsmäärust ja Eurojusti finantsrakenduseeskirju eirates.

Sama kehtib juhul, kui ta paneb toime tõsise üleastumise, mis seisneb selles, et ta ei koosta nõuet tõendavat dokumenti, või selles, et ta ei väljasta sissenõudekorraldust või viivitab selle väljastamisega põhjendamatult, või selles, et ta ei väljasta maksekorraldust või viivitab selle väljastamisega põhjendamatult, mille tagajärjel asutusel tekib tsiviilvastutus kolmandate isikute ees.

2.   Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille elluviimine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealune otsus täita, peab viimane selle täitma ning teda ei saa vastutusele võtta.

3.   Volitamise korral vastutab eelarvevahendite käsutaja sisseseatud haldus- ja sisemiste kontrollsüsteemide toimimise ja volitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.

4.   Komisjoni poolt finantsrikkumiste tuvastamiseks ja võimalike tagajärgede määramiseks vastavalt üldise finantsmääruse artikli 66 lõikele 4 loodud toimkonnal võivad Eurojusti suhtes olla samad volitused, mis tal on komisjoni talituste suhtes, kui kolleegium teeb vastava otsuse.

Kui kolleegium sellist otsust ei tee, loob ta kõnealusele valdkonnale spetsialiseerunud ning oma tegevuses sõltumatu toimkonna.

Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab haldusdirektor, kas algatada distsiplinaarmenetlus või hüvitise nõudmise menetlus. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile. Kui arvamuses peetakse võimalikuks süüdlaseks haldusdirektorit, saadab toimkond aruande kolleegiumile ja komisjoni siseaudiitorile.

5.   Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt kahju, mida on Eurojustile tekitanud tema raske eksimus oma kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega vastavalt personalieeskirjadele.

Pärast personalieeskirjadega distsiplinaarküsimuste puhuks ette nähtud formaalsuste täitmist teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik põhjendatud otsuse.

3. jagu –   Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 48

Peaarvepidaja suhtes on võimalik kohaldada distsiplinaarvastutust ja ta peab hüvitama kahju vastavalt personalieeskirjades sätestatule, eelkõige juhul kui:

| a) | ta kaotab või kahjustab tema valduses olevaid rahalisi vahendeid, vara ja dokumente või ettevaatamatusest põhjustab nende kadumise või kahjustumise; |
| --- | --- |

a)

ta kaotab või kahjustab tema valduses olevaid rahalisi vahendeid, vara ja dokumente või ettevaatamatusest põhjustab nende kadumise või kahjustumise;

| b) | ta muudab pangakontosid või postižiirokontosid, teavitamata sellest eelnevalt eelarvevahendite käsutajat; |
| --- | --- |

b)

ta muudab pangakontosid või postižiirokontosid, teavitamata sellest eelnevalt eelarvevahendite käsutajat;

| c) | tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega; |
| --- | --- |

c)

tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;

| d) | ta ei nõua sisse saadaolevat tulu. |
| --- | --- |

d)

ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.

Artikkel 49

Avansikontode haldaja suhtes on võimalik kohaldada distsiplinaarvastutust ja ta peab hüvitama kahju vastavalt personalieeskirjades sätestatule, eelkõige juhul kui:

| a) | ta kaotab või kahjustab tema valduses olevaid rahalisi vahendeid, vara ja dokumente või ettevaatamatusest põhjustab nende kadumise või kahjustumise; |
| --- | --- |

a)

ta kaotab või kahjustab tema valduses olevaid rahalisi vahendeid, vara ja dokumente või ettevaatamatusest põhjustab nende kadumise või kahjustumise;

| b) | ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda tehtud maksete kohta; |
| --- | --- |

b)

ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda tehtud maksete kohta;

| c) | ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust neid saada; |
| --- | --- |

c)

ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust neid saada;

| d) | ta ei nõua sisse saadaolevat tulu. |
| --- | --- |

d)

ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.

4.   PEATÜKK

Tulutoimingud

1. jagu –   Üldsätted

Artikkel 50

Eurojust esitab komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta koos rahavoogude prognoosiga vastavalt komisjoniga kokku lepitud tingimustele ja ajavahemikele.

Artikkel 51

Komisjoni poolt Eurojustile toetusena makstavatelt summadelt koguneb intress üldeelarvesse.

2. jagu –   Saadaolevate summade eelarvestus

Artikkel 52

Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab saadaolevate summade eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tuleneda Eurojustile võlgnetav summa või mis võivad seda summat muuta.

3. jagu –   Saadaolevate summade kindlaksmääramine

Artikkel 53

1.   Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja või volitatud eelarvevahendite käsutaja:

| a) | kontrollib võla olemasolu; |
| --- | --- |

a)

kontrollib võla olemasolu;

| b) | määrab kindlaks võla olemasolu ja suuruse või kontrollib seda; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks võla olemasolu ja suuruse või kontrollib seda;

| c) | kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi. |
| --- | --- |

c)

kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.

2.   Iga saadaolev summa, mis on kindlalt tuvastatud, kindlasummaline ning kuulub tasumisele, märgitakse sissenõudekorraldusse, mis edastatakse peaarvepidajale koos võlgnikule saadetava võlateatisega. Mõlemad nimetatud dokumendid koostab ja saadab välja vastutav eelarvevahendite käsutaja.

3.   Ilma et see piiraks kehtivate eeskirjade, kehtiva kokkuleppe või lepinguga ette nähtud sätete kohaldamist, võetakse sissenõudekorralduses märgitud võlgnevuste tähtajaks tasumata jätmise korral intressi vastavalt üldise finantsmääruse rakenduseeskirjadele.

4.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib teatavate tavapäraste tuluartiklite kohta teha esialgse kirje.

Esialgne kirje hõlmab mitmete üksikute summade sissenõudmist, mida seega ei ole tarvis eraldi kirjendada.

Enne eelarveaasta lõppu muudab eelarvevahendite käsutaja esialgseid kirjeid, et tagada nende vastavus tegelikult kirjendatud saadaolevatele summadele.

4. jagu –   Sissenõudmise kinnitamine

Artikkel 54

Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saadaolev summa, mille ta on kindlaks määranud.

5. jagu –   Sissenõudmine

Artikkel 55

1.   Valesti makstud summad nõutakse tagasi.

2.   Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja või vastutava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadaolevaid summasid. Ta hoolitseb selle eest, et Eurojust saab oma tulu ja tema õigused on kaitstud.

3.   Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta loobumise nõuetekohasuse ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja ei tohi selle otsuse tegemist delegeerida.

Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud, ning otsuse aluseks olevad õiguslikud ja faktilised asjaolud.

4.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja annulleerib kindlaksmääratud saadaoleva summa, kui õiguslikes või faktilistes asjaoludes leitakse viga, mis näitab, et summa ei olnud kindlaks määratud õigesti. Annulleerimise aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

5.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja suurendab või vähendab kindlaksmääratud võlgnevuse summat, kui avastatakse võlasumma muutmist nõudev faktiviga, tingimusel, et parandusega ei kaasne Eurojusti kindlaksmääratud nõudeõiguse kadumine. Muudatuse aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

Artikkel 56

1.   Saadaoleva summa tegelikul kättesaamisel teeb peaarvepidaja arvestuskande ning teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat.

2.   Kõigi peaarvepidajale tehtud sularahamaksete kohta väljastatakse kviitung.

Artikkel 57

1.   Kui ettenähtud tähtajaks ei ole sissenõudekorraldust täidetud, teavitab peaarvepidaja vastutavat eelarvevahendite käsutajat ning algatab viivitamata sissenõude täitmise kõikide seaduses ette nähtud vahenditega, sealhulgas tasaarvestuse või kui see ei ole võimalik, sundtäitmise kaudu.

2.   Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja Eurojusti nõuded võlgnikele samaväärsete nõuetega, mis viimastel on Eurojusti suhtes ja mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele, tingimusel, et tasaarvestamine on õiguspärane.

Artikkel 58

Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel, kui täidetud on kaks järgmist tingimust:

| a) | võlgnik kohustub maksma üldise finantsmääruse rakenduseeskirjades sätestatud määra alusel intressi kogu lisaaja eest, alates algsest maksetähtpäevast; |
| --- | --- |

a)

võlgnik kohustub maksma üldise finantsmääruse rakenduseeskirjades sätestatud määra alusel intressi kogu lisaaja eest, alates algsest maksetähtpäevast;

| b) | Eurojusti õiguste tagamiseks annab võlgnik finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi. |
| --- | --- |

b)

Eurojusti õiguste tagamiseks annab võlgnik finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi.

6. jagu –   Tasude ja lõivude suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 59

Kui Eurojust kogub artikli 5 punktis a nimetatud tasusid ja lõive, koostatakse iga eelarveaasta alguses nende tasude ja lõivude laekumise esialgne prognoos. Saadaolevad summad määratakse ja nõutakse sisse vastavalt artiklitele 53–58.

5.   PEATÜKK

Kulutoimingud

Artikkel 60

1.   Iga kuluartikkel seotakse, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.

2.   Igale kulukohustuste võtmisele peab eelnema finantseerimisotsus. See ei kehti kohtuasjadega seotud töö kohta.

3.   Eurojusti tööprogramm on sellega hõlmatud tegevuste osas samaväärne finantseerimisotsusega, kui tegevused on selgelt määratletud ning nendega seotud kriteeriumid täpselt sõnastatud.

4.   Halduskulude assigneeringud ei vaja eelnevat finantseerimisotsust.

1. jagu –   Kulukohustuste võtmine

Artikkel 61

1.   Eelarveliste kulukohustuste võtmine on toiming, millega seotakse juriidilise kohustuse täitmiseks hilisemateks makseteks vajalikud assigneeringud.

2.   Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb eelarve kulu.

3.   Eelarveline kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu suurus on teada.

4.   Eelarveline kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.

5.   Eelarveline kulukohustus on esialgne, kui see on mõeldud jooksvate halduskulude katmiseks ja kui summa või abisaajad ei ole lõplikult teada.

Esialgne eelarveline kulukohustus täidetakse ühe või mitme eraldiseisva juriidilise kohustuse võtmisega, millega tekib õigus hilisematele maksetele, või personalijuhtimisalaste kuludega seotud erandjuhtudel, otse maksetega.

Artikkel 62

1.   Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest tehtava kulutuse, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.

2.   Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega tuleb võtta n aasta 31. detsembriks.

Esimeses lõigus osutatud tähtaegade möödumisel tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutamata jäänud osaga seotud eelarvelised kulukohustused.

3.   Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses rohkem kui ühte eelarveaastat hõlmavate meetmetega, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega.

Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest lõppkuupäevast, tühistatakse artikli 11 kohaselt.

Artikkel 63

Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

| a) | kulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti; |
| --- | --- |

a)

kulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;

| b) | assigneeringud on kasutatavad; |
| --- | --- |

b)

assigneeringud on kasutatavad;

| c) | kulud on kooskõlas Eurojusti finantseeskirjadega; |
| --- | --- |

c)

kulud on kooskõlas Eurojusti finantseeskirjadega;

| d) | järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. |
| --- | --- |

d)

järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

2. jagu –   Kulude tõendamine

Artikkel 64

Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:

| a) | kontrollib kreeditori nõudeõigust; |
| --- | --- |

a)

kontrollib kreeditori nõudeõigust;

| b) | kontrollib tingimusi, millele vastavalt nõue tuleb tasuda; |
| --- | --- |

b)

kontrollib tingimusi, millele vastavalt nõue tuleb tasuda;

| b) | määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda. |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda.

Artikkel 65

1.   Kõigi kulude tõendamise aluseks on tõendavad dokumendid, mis kinnitavad kreeditori nõudeõigust lähtuvalt tegelikult osutatud teenuste, tarnitud kaupade või tehtud tööde aruandest või muudest makset põhjendavatest dokumentidest.

2.   Tõendamisotsus vormistatakse tähiku „maksmiseks kinnitatud” allkirjastamisega vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt.

3.   Mitteelektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge templiga, mis sisaldab vastutava eelarvevahendite käsutaja allkirja. Elektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge vastutava eelarvevahendite käsutaja isikliku salasõna abil.

3. jagu –   Kulude kinnitamine

Artikkel 66

1.   Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega käsu maksta välja tema poolt tõendatud kuluartikkel.

2.   Maksekorraldusele märgitakse kuupäev ja vastutava eelarvevahendite käsutaja allkiri, misjärel see saadetakse peaarvepidajale. Tõendavaid dokumente säilitab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt artikli 38 lõikele 6.

3.   Vajaduse korral lisatakse peaarvepidajale saadetavale maksekorraldusele dokument, mis tõendab kaupade kandmist artikli 90 lõikes 1 nimetatud inventarinimestikku.

4. jagu –   Kulude maksmine

Artikkel 67

1.   Kui on tõendatud, et asjaomane toiming on tehtud vastavalt põhiakti sätetele üldise finantsmääruse artikli 49 tähenduses või vastavalt kokkuleppele või toetuslepingule, tehakse väljamakse mõnel järgmistest viisidest:

| a) | kogu maksmisele kuuluva summa tasumine; |
| --- | --- |

a)

kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;

| b) | maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest:






  i) | üks eelmakse, mille võib jagada mitmeks makseks; |
| --- | --- | --- |

b)

maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest:

i)

üks eelmakse, mille võib jagada mitmeks makseks;

| ii) | üks vahemakse või mitu vahemakset; |
| --- | --- |

ii)

üks vahemakse või mitu vahemakset;

| iii) | lõppmakse. |
| --- | --- |

iii)

lõppmakse.

Eelmakse arvatakse täielikult või osaliselt maha vahemaksetest.

Kõik eelmaksed ja vahemaksed arvatakse maha lõppmaksest.

2.   Lõikes 1 nimetatud eri liiki maksed eristatakse raamatupidamisarvestuses nende tegemise ajal.

Artikkel 68

Peaarvepidaja tasub kulud kasutatavate vahendite piires.

5. jagu –   Kulutoimingute tähtajad

Artikkel 69

Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma üldise finantsmääruse rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul ning vastavalt nende eeskirjade sätetele.

6.   PEATÜKK

Andmetöötlussüsteemid

Artikkel 70

Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.

7.   PEATÜKK

Siseaudiitor

Artikkel 71

Eurojust näeb ette siseauditi ülesande. Siseaudiitor määratakse ametisse ja teostab oma volitusi vastavalt Eurojusti moodustamise otsuse artikli 38 lõigetele 2 ja 3.

Artikkel 72

1.   Siseaudiitor nõustab Eurojusti riskide juhtimisel, esitades arvamusi haldus- ja kontrollsüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi toimingute tegemise tingimuste parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.

Tema ülesandeks on:

| a) | hinnata sisehaldussüsteemide sobivust ja tõhusust ning talituste tegevust programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest, ning |
| --- | --- |

a)

hinnata sisehaldussüsteemide sobivust ja tõhusust ning talituste tegevust programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest, ning

| b) | hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisemiste kontrollsüsteemide sobivust ja taset. |
| --- | --- |

b)

hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisemiste kontrollsüsteemide sobivust ja taset.

2.   Siseaudiitori tegevusvaldkond hõlmab kõiki Eurojusti toiminguid ja talitusi. Tal on täielik ja piiramatu juurdepääs igasugusele teabele, mis on tema ülesannete täitmiseks vajalik.

3.   Siseaudiitor annab oma tähelepanekutest ja soovitustest aru kolleegiumile ja haldusdirektorile. Nemad tagavad auditite põhjal tehtud soovituste järgimise.

4.   Siseaudiitor esitab Eurojustile ka siseauditi aastaaruande, milles on muu hulgas märgitud läbiviidud siseauditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed. Aastaaruandes märgitakse ära ka süsteemsed probleemid, mille on tuvastanud üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel loodud spetsialiseeritud toimkond.

5.   Igal aastal saadab Eurojust eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavale asutusele ja komisjonile haldusdirektori koostatud aruande, mis sisaldab kokkuvõtet siseaudiitori teostatud siseauditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende alusel võetud meetmete kohta.

6.   Seda artiklit ei kohaldata kohtuasjadega seotud tööle ja dokumentidele.

Artikkel 73

Siseaudiitori vastutus tema ametikohustuste täitmisel võetud meetmete eest määratakse kindlaks Eurojusti finantsrakenduseeskirjas vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 87.

V   JAOTIS

HANKIMINE

Artikkel 74

1.   Hankimise suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruse ja selle üksikasjalike rakenduseeskirjade vastavaid sätteid.

2.   Ilma et see piiraks eespool osutatud sätete kohaldamist, on Eurojustil õigus ühineda võõrustajariigi või ühenduse asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni hankemenetlustega või neist kasu saada, tingimusel et nad kohaldavad oma hankemenetlustes standardeid, mis pakuvad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärseid tagatisi, eelkõige seoses läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja huvide konflikti vältimisega.

3.   Ainult haldusdirektoril on õigus tunnustada tagatiste võrdväärsust rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega.

VI   JAOTIS

EUROJUSTI POOLT ANTAVAD TOETUSED

Artikkel 75

Kui Eurojust annab ametivõimudele Eurojusti ülesannete täitmise eest toetust vastavalt Eurojusti moodustamise otsuse artiklile 3 või Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmise eest vastavalt Eurojusti moodustamise otsuse artikli 26 lõike 2 punktile b, kohaldatakse üldise finantsmääruse asjaomaseid sätteid.

VII   JAOTIS

RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS

1.   PEATÜKK

Raamatupidamisaruandlus

Artikkel 76

Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne sisaldab:

| a) | Eurojusti raamatupidamisaruandeid; |
| --- | --- |

a)

Eurojusti raamatupidamisaruandeid;

| b) | eelarve täitmise aruandeid. Eurojusti raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruandeid. Eurojusti raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal.

Artikkel 77

Raamatupidamisaruanne peab olema eeskirjadega kooskõlas, õige ja terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:

| a) | raamatupidamisaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest, samuti rahavoogudest; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamisaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest, samuti rahavoogudest;

| b) | eelarve täitmise aruannete puhul tulu- ja kulutoimingutest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannete puhul tulu- ja kulutoimingutest.

Artikkel 78

Raamatupidamisaruanded koostatakse vastavalt üldtunnustatud raamatupidamistava põhimõtetele, mis on sätestatud üldise finantsmääruse üksikasjalikes rakenduseeskirjades, seega:

| a) | tegevuse jätkuvus; |
| --- | --- |

a)

tegevuse jätkuvus;

| b) | konservatiivsus; |
| --- | --- |

b)

konservatiivsus;

| c) | raamatupidamismeetodite järjepidevus; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamismeetodite järjepidevus;

| d) | teabe võrreldavus; |
| --- | --- |

d)

teabe võrreldavus;

| e) | olulisus; |
| --- | --- |

e)

olulisus;

| f) | brutopõhimõte; |
| --- | --- |

f)

brutopõhimõte;

| g) | reaalsuse põhimõte; |
| --- | --- |

g)

reaalsuse põhimõte;

| h) | tekkepõhine raamatupidamisarvestus. |
| --- | --- |

h)

tekkepõhine raamatupidamisarvestus.

Artikkel 79

1.   Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt esitatakse raamatupidamisaruannetes eelarveaasta kulud ja tulud maksmise või laekumise kuupäevast olenemata.

2.   Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks üldise finantsmääruse artiklis 132 sätestatud arvestusmetoodika kohaselt.

Artikkel 80

1.   Raamatupidamisaruanne koostatakse eurodes ja selles sisaldub:

| a) | bilanss ja majandustulemuse aruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi, finantsolukorda ning majandustulemust eelnenud eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitlevas nõukogu direktiivis sätestatud struktuuri järgi, võttes seejuures arvesse Eurojusti tegevuse eripära; |
| --- | --- |

a)

bilanss ja majandustulemuse aruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi, finantsolukorda ning majandustulemust eelnenud eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitlevas nõukogu direktiivis sätestatud struktuuri järgi, võttes seejuures arvesse Eurojusti tegevuse eripära;

| b) | rahavoogude tabel, milles on näidatud eelarveaasta jooksul sissenõutud ja väljamakstud summad ning sularahaseis aasta lõpus; |
| --- | --- |

b)

rahavoogude tabel, milles on näidatud eelarveaasta jooksul sissenõutud ja väljamakstud summad ning sularahaseis aasta lõpus;

| c) | aruanne kapitali muutuste kohta, milles esitatakse üksikasjalikult kapitalikontode punktide kaupa eelarveaasta jooksul toimunud suurenemised ja vähenemised. |
| --- | --- |

c)

aruanne kapitali muutuste kohta, milles esitatakse üksikasjalikult kapitalikontode punktide kaupa eelarveaasta jooksul toimunud suurenemised ja vähenemised.

2.   Raamatupidamisaruande lisa täiendab ja selgitab lõikes 1 kirjeldatud aruandes esitatud teavet ja annab kogu täiendava teabe, mida rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistava eeldab, kui selline teave on Eurojusti tegevuse puhul asjakohane.

Artikkel 81

Eelarve täitmise aruanne koostatakse eurodes. Sellesse kuulub:

| a) | eelarve täitumise ülevaade, milles esitatakse kõik eelarveaasta tulu- ja kulutoimingud; selle ülevaate struktuur on samasugune kui eelarve oma; |
| --- | --- |

a)

eelarve täitumise ülevaade, milles esitatakse kõik eelarveaasta tulu- ja kulutoimingud; selle ülevaate struktuur on samasugune kui eelarve oma;

| b) | eelarve täitumise ülevaate lisa, mis täiendab ja selgitab ülevaates esitatud teavet. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitumise ülevaate lisa, mis täiendab ja selgitab ülevaates esitatud teavet.

Artikkel 82

Peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos selle majandusaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega, et komisjoni peaarvepidaja saaks koostada ühendaruande, nagu on sätestatud üldise finantsmääruse artiklis 128.

Artikkel 83

1.   Kontrollikoda esitab hiljemalt 15. juuniks oma märkused Eurojusti esialgse raamatupidamisaruande kohta.

2.   Pärast Eurojusti esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab haldusdirektor omal vastutusel Eurojusti lõpliku raamatupidamisaruande ning saadab selle kolleegiumile, kes esitab selle aruande kohta arvamuse.

3.   Haldusdirektor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos kolleegiumi arvamusega komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks; eespool mainitud dokumendid saadetakse kahe aasta jooksul, kui kontrollikoja märkused laekuvad enne 15. juunit.

4.   Eurojusti lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise eelarveaasta 31. oktoobril.

5.   Haldusdirektor saadab hiljemalt 30. septembriks kontrollikojale vastuse tema esitatud aastaaruandes tehtud märkuste kohta.

2.   PEATÜKK

Raamatupidamisarvestus

1. jagu –   Üldsätted

Artikkel 84

1.   Eurojusti raamatupidamisarvestus on süsteem, mille eesmärk on korrastada eelarve- ja finantsteavet nii, et arvnäitajaid saab sisestada, liigitada ja salvestada.

2.   Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal.

3.   Üldise raamatupidamisarvestuse ja eelarve raamatupidamisarvestuse andmed kinnitatakse eelarveaasta lõpus, et oleks võimalik koostada 1. peatükis osutatud raamatupidamisaruandeid.

4.   Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib eelarvevahendite käsutaja pidada analüütilist arvestust.

Artikkel 85

Raamatupidamiseeskirjad ja -meetodid ning Eurojustis kohaldatava ühtlustatud kontoplaani võtab vastu komisjoni peaarvepidaja vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 133.

2. jagu –   Üldine raamatupidamisarvestus

Artikkel 86

Üldisse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodit kasutades kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad Eurojusti majanduslikku ja rahalist seisundit ning tema varasid ja kohustusi.

Artikkel 87

1.   Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusregistritesse.

2.   Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas kontoparandused, peavad põhinema vastavatel tõendavatel dokumentidel.

3.   Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.

Artikkel 88

Eelarveaasta lõpu ja lõpliku raamatupidamisaruande esitamise vahelisel ajal teeb Eurojusti peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja raamatupidamisest tõese, erapooletu ja korrakohase ülevaate andmiseks, kuid mis ei hõlma väljamakseid ega laekumisi seoses kõnealuse aastaga.

3. jagu –   Eelarve raamatupidamisarvestus

Artikkel 89

1.   Eelarve raamatupidamisarvestus peab andma üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks märgitakse eelarve raamatupidamisarvestusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud, mis on sätestatud käesoleva määruse IV jaotises.

3.   PEATÜKK

Vara inventarinimestikud

Artikkel 90

1.   Eurojust peab inventarinimestikke, milles on komisjoni peaarvepidaja koostatud näidise järgi näidatud Eurojusti vara hulka kuuluva materiaalse, immateriaalse ja finantsvara kogus ja väärtus.

Eurojust peab kontrollima, et inventarinimestiku kanded vastavad tegelikule olukorrale.

2.   Vallasvara müük kuulutatakse välja nõuetekohasel viisil.

VIII   JAOTIS

VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE

1.   PEATÜKK

Välisaudit

Artikkel 91

Kontrollikoda vaatab Eurojusti raamatupidamisaruande läbi vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248.

Artikkel 92

1.   Eurojust saadab kontrollikojale lõplikult vastuvõetud eelarve. Ta teatab kontrollikojale võimalikult kiiresti kõigist artiklite 10, 14, 19 ja 23 alusel tehtud otsustest ja võetud meetmetest.

2.   Eurojust saadab oma vastuvõetud sisemised finantseeskirjad kontrollikojale.

3.   Kontrollikojale teatatakse eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate ametisse nimetamisest ja artikli 34, artikli 43 lõigete 1 ja 4 ning artikli 44 kohasest volitamisest.

Artikkel 93

Kontrollikoja-poolset kontrolli reguleerivad üldise finantsmääruse artiklid 139–144. Kontroll korraldatakse viisil, mis tagab kohtuasjadega seotud tundlike andmete kaitse.

2.   PEATÜKK

Eelarve täitmise kinnitamine

Artikkel 94

1.   Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu haldusdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

2.   Kui lõikes 1 ette nähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu direktorile põhjused, miks otsuse tegemise edasi lükatakse.

3.   Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab haldusdirektor võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.

Artikkel 95

1.   Otsus eelarve täitmise kinnitamise kohta hõlmab kõiki Eurojusti tulude ja kulude aruandeid, nende saldosid ning raamatupidamisaruandes näidatud Eurojusti varasid ja kohustusi.

2.   Kinnituse andmiseks vaatab Euroopa Parlament pärast nõukogu läbi ühenduse asutuse arvepidamise ja raamatupidamisaruanded. Ta tutvub ka kontrollikoja aastaaruande ja Eurojusti direktori vastustega, asjakohase eelarveaasta kohta kontrollikoja koostatud võimalike eriaruannetega ja kontrollikoja avaldusega, mis kinnitab raamatupidamisandmete usaldatavust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust.

3.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab haldusdirektor talle kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

Artikkel 96

1.   Haldusdirektor astub kõik vajalikud sammud, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi poolsele eelarve täitmise kinnitamisotsusele lisatud märkusi ning nõukogus vastu võetud kinnitamissoovitusele lisatud tähelepanekuid, võttes arvesse Eurojusti ülesandeid.

2.   Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral esitab haldusdirektor aruande nende märkuste ja tähelepanekutega seoses võetud meetmete kohta. Ta saadab selle koopia komisjonile ja kontrollikojale.

IX   JAOTIS

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 97

1.   Artiklit 40 ja artikli 72 lõiget 5 kohaldatakse esmakordselt eelarveaasta 2003 suhtes.

2.   Artiklis 83 sätestatud tähtpäevi kohaldatakse esmakordselt eelarveaasta 2005 suhtes.

Varasemate aastate puhul on need tähtpäevad järgmised:

| a) | artikli 83 lõike 3 puhul 15. september; |
| --- | --- |

a)

artikli 83 lõike 3 puhul 15. september;

| b) | artikli 83 lõike 4 puhul 30. november; |
| --- | --- |

b)

artikli 83 lõike 4 puhul 30. november;

| c) | artikli 83 lõike 5 puhul 31. oktoober. |
| --- | --- |

c)

artikli 83 lõike 5 puhul 31. oktoober.

Artikkel 98

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võivad enda pädevuses olevate eelarveküsimuste kohta nõuda neile vajalikku teavet ja selgitusi.

Artikkel 99

Vajaduse korral võtab kolleegium haldusdirektori ettepanekul vastu Eurojusti finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 100

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Haag, 20. aprill 2006

Kolleegiumi president

M. G. KENNEDY

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2003/659/JSK (ELT L 245, 29.9.2003, lk 44).

1

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

3

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

4

---