# Az Európai Unió L 232/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 232 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. szeptember 4. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 232

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. szeptember 4.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BELSŐ ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága hivatalvezetőjének szóló szolgálati utasítások (2007. július 5.) | 1 |
| | * | Gyakorlati útmutató a felek részére | 7 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

BELSŐ ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága hivatalvezetőjének szóló szolgálati utasítások (2007. július 5.)

1

*

Gyakorlati útmutató a felek részére

7

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

BELSŐ ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 4.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/1

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA HIVATALVEZETŐJÉNEK SZÓLÓ SZOLGÁLATI UTASÍTÁSOK

(2007. július 5.)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA,

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ELNÖKÉNEK JAVASLATÁRA,

tekintettel a később módosított, 1991. május 2-án elfogadott eljárási szabályzatra és különösen annak 23. cikkére,

MEGÁLLAPÍTOTTA A KÖVETKEZŐKET:

A HIVATALVEZETŐNEK SZÓLÓ SZOLGÁLATI UTASÍTÁSOK

1. cikk

A hivatalvezető feladatai

(1)   A hivatalvezető felelős az Elsőfokú Bíróság nyilvántartásának vezetéséért és a folyamatban lévő ügyek iratainak kezeléséért, a dokumentumok átvételéért, megküldéséért, kézbesítéséért és őrzéséért, a folyamatban lévő ügyekben a felekkel és harmadik személyekkel folytatott levelezésért, valamint az Elsőfokú Bíróság pecsétjeinek őrzéséért; biztosítja a hivatali díjak beszedését és az Elsőfokú Bíróság pénztárába fizetendő összegek behajtását; felelős továbbá az Elsőfokú Bíróság kiadványaiért.

(2)   A fenti feladatok ellátásában a hivatalvezető munkáját hivatalvezető-helyettes segíti. A hivatalvezető távolléte vagy akadályoztatása esetén a hivatalvezető-helyettes felel e feladatok végrehajtásáért, és hozza meg a hivatalvezető által – az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, ezen, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások rendelkezései, valamint az ezek értelmében ráruházott jogok alapján – meghozandó határozatokat.

2. cikk

A hivatal nyitvatartási ideje

(1)   A Hivatal minden munkanapon a nyilvánosság számára nyitva áll.

A szombaton, a vasárnapon és az eljárási szabályzat 101. cikkének 2. §-ában említett jegyzéken szereplő hivatalos munkaszüneti napokon kívül valamennyi nap munkanapnak minősül.

Ha valamely, az előző albekezdésekben említett munkanap az intézmény tisztviselői és alkalmazottjai számára munkaszüneti napnak minősül, a nyilvánosság számára fenntartott nyitvatartási idő alatt a Hivatalban ügyeletet kell biztosítani.

(2)   A Hivatal nyilvánosság számára fenntartott nyitvatartási ideje a következő:

| — | délelőtt: hétfőtől péntekig 9.30-tól 12 óráig, |
| --- | --- |

—

délelőtt: hétfőtől péntekig 9.30-tól 12 óráig,

| — | délután: hétfőtől csütörtökig 14.30-tól 17.30-ig, valamint az eljárási szabályzat 34. cikkének 1. §-ában előírt törvénykezési szünetek kivételével pénteken 14.30-tól 16.30-ig. |
| --- | --- |

—

délután: hétfőtől csütörtökig 14.30-tól 17.30-ig, valamint az eljárási szabályzat 34. cikkének 1. §-ában előírt törvénykezési szünetek kivételével pénteken 14.30-tól 16.30-ig.

Valamennyi tárgyalás megkezdése előtt fél órával a Hivatal a nyilvánosság számára nyitva áll.

(3)   Amikor a Hivatal zárva van, az eljárási iratok éjjel-nappal bármely időben érvényesen benyújthatók az Elsőfokú Bíróság épületének bejáratánál szolgálatot teljesítő portásnál. A portás feljegyzi a benyújtás napját és időpontját – e feljegyzése hitelesen bizonyítja az említett tényeket –, és kérelemre átvételi elismervényt ad ki róla.

3. cikk

A nyilvántartás

(1)   Az ítéleteket és végzéseket, valamint az Elsőfokú Bíróság előtt folyamatban lévő ügyekben benyújtott valamennyi iratot be kell jegyezni a nyilvántartásba.

(2)   A nyilvántartásba történő bejegyzéseket folyamatos, növekvő számozással kell jelölni; a bejegyzéseket az eljárás nyelvén kell megtenni, és azoknak tartalmazniuk kell az irat azonosításához szükséges információkat, különösen a bejegyzés időpontját, az ügy számát és az irat jellegét.

(3)   A javítás tényét a nyilvántartásban fel kell tüntetni.

Az elektronikus nyilvántartást úgy kell kialakítani, hogy semmilyen bejegyzést ne lehessen törölni, illetve hogy a bejegyzés későbbi módosítását vagy kijavítását fel lehessen ismerni.

(4)   A nyilvántartásba vétel sorszáma az Elsőfokú Bíróság iratainak első oldalán szerepel.

A felek által benyújtott eredeti eljárási iratokon, továbbá a részükre kézbesített másolati példányokon nyilvántartásba vételi feljegyzés szerepel, amely tartalmazza a nyilvántartásba vétel sorszámát és a nyilvántartásba vétel időpontját. E feljegyzést az eljárás nyelvén teszik meg. Az eljárási irat eredeti példányán szereplő feljegyzést a hivatalvezető aláírja.

(5)   Ha valamely iratot nem a benyújtása napján jegyeznek be a nyilvántartásba, a benyújtás napját be kell jegyezni a nyilvántartásba, és rá kell vezetni a szóban forgó eljárási irat eredeti példányára és másolati példányaira.

(6)   Az előző bekezdés alkalmazásában a következő időpontokat kell – a körülményektől függően – figyelembe venni: azt az időpontot, amikor a hivatalvezető vagy a Hivatal valamely tisztviselője, illetve alkalmazottja az eljárási iratot átvette, a 2. cikk (3) bekezdésében említett időpontot, vagy a Bíróság alapokmánya 54. cikkének első bekezdésében és az ezen alapokmány mellékletének 8. cikke (1) bekezdésében előírt esetben azt az időpontot, amikor az eljárási iratot a Bíróság vagy a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjéhez benyújtották.

4. cikk

Ügyszám

(1)   A keresetlevél nyilvántartásba vételekor az ügyet sorszámmal látják el, amelyet egy „T-” előz meg, valamint az év megjelölése követ.

Az ideiglenes intézkedés iránti kérelmeket, a beavatkozási kérelmeket, az ítéletek kijavítása vagy értelmezése iránti kérelmeket, a perújítási kérelmeket vagy harmadik személy jogorvoslati kérelmeit, a költségek megállapítása iránti kérelmeket és a folyamatban lévő üggyel kapcsolatos költségmentesség iránti kérelmeket az alapügyével megegyező sorszámmal látják el, amelyet a meghatározott különleges eljárásra utaló megjegyzés követ. Az a kereset, amelynek benyújtását megelőzte egy azzal kapcsolatos, költségmentesség iránti kérelem, ugyanazt az ügyszámot kapja, mint a kérelem. Ha fellebbezést követően a Bíróság visszautalja az ügyet az Elsőfokú Bírósághoz, az ügy megőrzi azt a számot, amellyel korábban, az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban ellátták.

(2)   Az ügy sorszámát a felek megjelölésével együtt fel kell tüntetni az eljárási iratokon, az üggyel kapcsolatos levelezésben és – ezen utasítás 18. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül – az Elsőfokú Bíróság kiadványain.

5. cikk

Az ügy iratanyaga és az iratbetekintési jog

(1)   Az ügy iratanyaga tartalmazza a felek által benyújtott eljárási iratok eredeti példányait és azok mellékleteit – kivéve az ezen utasítások 7. cikke szerint elutasítottakat -, az ügyben hozott határozatokat – beleértve az iratok elutasításáról szóló határozatokat is –, a tárgyalásra készített jelentéseket, a tárgyalási jegyzőkönyveket, a hivatalvezető által kézbesített iratokat, továbbá adott esetben minden egyéb olyan iratot vagy levelezést, amelyet az ügy elbírálásánál figyelembe kell venni.

Kétség esetén a hivatalvezető valamely iratnak az ügy iratanyagába történő felvétele eldöntése érdekében az elnökhöz fordul.

(2)   Az ügy iratanyagához tartozó iratokat sorszámmal látják el.

(3)   Az Elsőfokú Bíróság előtt folyamatban lévő ügy feleinek ügyvédjei vagy meghatalmazottjai, illetve az általuk szabályszerűen meghatalmazott személyek a Hivatal irodájában betekinthetnek az ügy eredeti irataiba, beleértve az Elsőfokú Bíróság elé terjesztett közigazgatási iratanyagokat is, továbbá az eljárási iratokról és a nyilvántartásról másolatot, illetve azokból kivonatot kérhetnek.

A beavatkozók ügyvédjei vagy meghatalmazottjai, valamint több, egyesített ügyben valamennyi fél ügyvédjei vagy meghatalmazottjai ugyanilyen iratbetekintési jogokkal rendelkeznek, az alábbi 6. cikk (2) és (3) bekezdésében az ügy iratanyaga egyes elemeinek vagy iratainak bizalmas kezelésére vonatkozóan előírt rendelkezésekre is figyelemmel.

(4)   Az eljárási iratok bizalmas és a nem bizalmas változatait elkülönített részekbe csoportosítva helyezik el az ügy iratanyagában. Az iratanyag bizalmas részébe csak azok a felek tekinthetnek be, akikre nem vonatkozik a bizalmas kezelés elrendelése.

(5)   Az ügyben benyújtott és az ügy iratanyagába felvett iratot nem lehet egy másik ügy előkészítése érdekében felhasználni.

(6)   Az eljárás befejezését követően az ügy iratanyagát lezárják és összefűzik. A lezárt iratanyag jegyzéket tartalmaz az oda felvett iratokról, azok számának megjelölésével, valamint egy fedőlapot, amelyen szerepel az ügy sorszáma, a felek neve és a lezárás időpontja.

(7)   Az Elsőfokú Bíróság elnökének – illetve ha az ügy még folyamatban van, az ügyben eljáró ítélkező testület elnökének – a felek meghallgatását követően adott kifejezett engedélye nélkül harmadik természetes vagy jogi személy nem férhet hozzá az ügy iratanyagához vagy az eljárási iratokhoz. Ilyen engedélyt csak olyan írásbeli kérelemre lehet megadni, amely az iratanyaghoz való hozzáférésre vonatkozó jogos érdeket részletesen igazolja.

6. cikk

A bizalmas kezelés

(1)   Az eljárási szabályzat 67. cikke 3. §-ának sérelme nélkül, a felperes által az alperes vonatkozásában az ügy iratanyaga egyes elemeinek vagy iratainak bizalmas kezelése iránt benyújtott kérelem nem vehető figyelembe. Az alperes hasonlóképpen nem nyújthat be ilyen kérelmet a felperes vonatkozásában.

(2)   A fél az eljárási szabályzat 116. cikke 2. §-ának megfelelően kérheti az ügy iratanyaga egyes elemeinek vagy iratainak a beavatkozóval szembeni bizalmas kezelését. Az ilyen kérelmet a felek részére szóló gyakorlati útmutatónak megfelelően kell benyújtani (74–77. pont).

A felek részére szóló gyakorlati útmutatónak nem megfelelő bizalmas kezelés iránti kérelem tekintetében a hivatalvezető hiánypótlásra hívja fel az érintett felet. Ha a hiánypótlásra történt felhívás ellenére a bizalmas kezelés iránti kérelem továbbra sem felel meg a felek részére szóló gyakorlati útmutatónak, érdemben nem vehető figyelembe; ebben az esetben az eljárási szabályzat 116. cikke 2. §-ának megfelelően valamennyi eljárási iratot teljes terjedelmében közlik a beavatkozóval.

(3)   Az ügyek egyesítése esetén a fél az eljárási szabályzat 50. cikke 2. §-ának megfelelően kérheti az ügy iratanyaga egyes elemeinek vagy iratainak az egyesített ügyben részt vevő féllel szembeni bizalmas kezelését. Az ilyen kérelmet a felek részére szóló gyakorlati útmutatónak megfelelően kell benyújtani (78. és 79. pont).

A felek részére szóló gyakorlati útmutatónak nem megfelelő bizalmas kezelés iránti kérelem tekintetében a hivatalvezető hiánypótlásra hívja fel az érintett felet. Ha a hiánypótlásra történt felhívás ellenére a bizalmas kezelés iránti kérelem továbbra sem felel meg a felek részére szóló gyakorlati útmutatónak, érdemben nem vehető figyelembe; ebben az esetben az egyesített ügyben részt vevő fél az ügy teljes iratanyagához hozzáférhet.

7. cikk

Az iratok elutasítása és a hiánypótlás

(1)   A hivatalvezető biztosítja, hogy az ügy iratanyagába felvett iratok megfeleljenek a Bíróság alapokmánya, az eljárási szabályzat, a felek részére szóló gyakorlati útmutató és e szolgálati utasítások rendelkezéseinek.

Adott esetben határidőt állapít meg a felek számára a benyújtott iratok alaki hiányosságainak megszüntetésére.

Az eljárási szabályzatnak a felek részére szóló gyakorlati útmutató 55. és 56. pontjában említett rendelkezéseinek megsértése esetén a beadvány kézbesítésére később kerül sor.

A felek részére szóló gyakorlati útmutató 57. és 59. pontjában említett rendelkezések megsértése miatt később kerül vagy adott esetben kerülhet sor a beadvány kézbesítésére.

(2)   A hivatalvezető megtagadja az eljárási szabályzatban nem meghatározott beadványok vagy eljárási iratok nyilvántartásba vételét. Kétség esetén a hivatalvezető a döntés meghozatala érdekében az elnökhöz fordul.

(3)   Az eljárási szabályzat 43. cikke 6. §-a – a fax vagy más távközlési eszköz útján benyújtott iratokra vonatkozó – rendelkezéseinek sérelme nélkül a hivatalvezető csak olyan iratokat fogad el, amelyeken szerepel a fél ügyvédjének vagy meghatalmazottjának eredeti aláírása.

A hivatalvezető kérheti, hogy mintát nyújtsanak be – adott esetben megfelelő hitelesítéssel ellátva – az ügyvéd vagy a meghatalmazott aláírásáról, annak érdekében, hogy ellenőrizhesse, teljesült-e az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának első bekezdésében előírt feltétel.

(4)   A beadványhoz vagy eljárási irathoz mellékletként csatolt iratokat vagy dokumentumokat a felek részére szóló gyakorlati útmutatónak a beadványok mellékleteinek benyújtására vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell benyújtani. Ha az érintett fél elmulasztja a hiánypótlást, a hivatalvezető az előadó bírót kéri fel az elnök egyetértésével történő eldöntésére annak, hogy el kell-e utasítani a felek részére szóló gyakorlati útmutató rendelkezéseinek meg nem felelő módon benyújtott mellékleteket.

(5)   Az eljárási szabályzatban kifejezetten előírt esetek kivételével a hivatalvezető elutasítja a felek azon beadványait és eljárási iratait, amelyeket az eljárás nyelvétől eltérő nyelven fogalmaztak meg.

Ha a beadványhoz vagy eljárási irathoz mellékelt iratoknak vagy dokumentumoknak az eljárás nyelvén készített fordítását nem csatolták, a hivatalvezető e hiány pótlására felhívja az érintett felet, ha ez a fordítás az eljárás szabályszerű lefolyásának céljából szükségesnek tűnik.

Ha valamely nem tagállam harmadik személytől származó beavatkozási kérelmet nem az eljárás nyelvén fogalmaztak meg, a hivatalvezető – mielőtt azt kézbesítené a felek részére – felhívja az érintettet a hiány pótlására. Ha a hivatalvezető által e célból meghatározott határidőn belül benyújtják az említett kérelemnek az eljárás nyelvén megfogalmazott változatát, az első, más nyelven megfogalmazott változat benyújtásának időpontját veszik figyelembe az irat benyújtásának időpontjaként.

(6)   Ha a fél vitatja valamely iratnak a hivatalvezető általi elutasítását, a hivatalvezető az elfogadás tárgyában hozandó döntés érdekében az elnök elé terjeszti az iratot.

8. cikk

A keresetlevél benyújtása

(1)   Ha a hivatalvezető azt állapítja meg, hogy a keresetlevél nem felel meg az eljárási szabályzat 44. cikkének 1. §-ában foglalt rendelkezéseknek, felfüggeszti a keresetlevél kézbesítését, annak érdekében, hogy az Elsőfokú Bíróság határozhasson a kereset elfogadhatóságáról.

(2)   Azon, az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-ában előírt igazolás benyújtása céljából, amely tanúsítja, hogy a felet képviselő vagy meghatalmazottját segítő ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt, hivatkozni lehet az Elsőfokú Bíróság Hivatalához már benyújtott iratra.

(3)   Az eljárási szabályzat 44. cikke 5. §-ának a) és b) pontja alapján a magánjog hatálya alá tartozó jogi személy felperesek által benyújtandó iratoknak lehetővé kell tenniük a következők ellenőrzését:

| — | a meghatalmazás megléte; |
| --- | --- |

—

a meghatalmazás megléte;

| — | a jogi személy jog szerinti létezése; |
| --- | --- |

—

a jogi személy jog szerinti létezése;

| — | a meghatalmazást aláíró személy foglalkozása, és azon jogának fennállása, hogy a jogi személy nevében eljárhat; |
| --- | --- |

—

a meghatalmazást aláíró személy foglalkozása, és azon jogának fennállása, hogy a jogi személy nevében eljárhat;

| — | a meghatalmazás szabályszerű kiállítása. |
| --- | --- |

—

a meghatalmazás szabályszerű kiállítása.

9. cikk

Fordítások

(1)   A hivatalvezető – az eljárási szabályzat 36. cikkének 1. §-ával összhangban – intézkedik az iránt, hogy valamely bíró, főtanácsnok vagy fél kérelmére az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás során elhangzottakat vagy írásban rögzítetteket lefordítsák az eljárás nyelvére, vagy adott esetben az eljárási szabályzat 35. cikkének 2. §-ában előírt más nyelvre. Ha az eljárás szabályszerű lefolyásának céljából szükség van valamely, az eljárási szabályzat 35. cikkének 1. §-ában említett más nyelvre történő fordításra, a hivatalvezető e fordítás elkészítéséről is gondoskodik.

(2)   Ha az eljárási szabályzat 131. cikkének 4. §-a alapján a hivatalvezető határidőt állapított meg az érintett félnek arra, hogy a szóban forgó beadványról vagy eljárási iratról az eljárás nyelvére történő fordítást – amelynek az eredetivel való egyezőségét igazolnia kell – nyújtson be, ám e határidőn belül erre nem került sor, a hivatalvezető a szóban forgó beadványt vagy eljárási iratot eltávolíttatja az ügy iratanyagából.

(3)   A hivatalvezető meghatározza azt a határidőt, amelyen belül az eljárásban félként résztvevő intézményeknek be kell nyújtaniuk az eljárási szabályzat 43. cikkének 2. §-ában előírt fordításokat.

10. cikk

Kézbesítések

(1)   A kézbesítések – az eljárási szabályzat 100. cikkének 1. §-ával összhangban – a kézbesítendő irat eredetijével megegyező hiteles másolatnak vagy ajánlott, tértivevényes postai küldeményként történő feladásával, vagy a címzettnek – elismervény ellenében történő – személyes átadásával történnek. A hiteles másolatot szükség esetén a hivatalvezető készíti el.

Az irat másolatához csatolni kell egy levelet, amely tartalmazza az ügyszámot, a nyilvántartásba vételi sorszámot és egy tömör összefoglalást az irat jellegéről. E levél aláírt eredeti példányát az ügy iratanyagában helyezik el.

(2)   A keresetlevélnek az alperes részére történő sikertelen kézbesítése esetén a hivatalvezető határidőt tűz ki a felperesnek arra, hogy a kézbesítés céljára új címet jelöljön meg.

(3)   Ha a címzettnek van kézbesítési címe Luxembourgban, az iratokat a kézbesítési meghatalmazott részére kézbesítik.

Ha – az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában foglalt rendelkezések ellenére – a fél nem jelölt meg kézbesítési címet Luxembourgban, és nem járult hozzá, hogy a kézbesítéseket részére faxon vagy más távközlési eszköz útján teljesítsék, a kézbesítések teljesítése a luxembourgi postahivatalnál az érintett fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének címzett ajánlott küldemény feladásával történik.

(4)   Ha az eljárási szabályzat 44. cikke 2. §-ának második bekezdésében előírtaknak megfelelően a fél hozzájárult, hogy a kézbesítéseket részére faxon vagy más távközlési eszköz útján teljesítsék, a kézbesítéseket az eljárási szabályzat 100. cikke 2. §-ának megfelelően a kézbesítendő irat másolatának ily módon történő megküldésével teljesítik.

Az Elsőfokú Bíróság ítéleteit és végzéseit, valamint azon iratokat, amelyek másolatát – technikai okok, illetve jellegük vagy terjedelmük miatt – nem lehet így megküldeni, a fenti (1) bekezdésnek megfelelően kézbesítik.

Ha a címzett nem jelölt meg kézbesítési címet Luxembourgban, e kézbesítésről a kézbesítéshez csatolt levél faxon vagy más távközlési eszköz útján megküldött másolatával értesítik, felhívva a figyelmét az eljárási szabályzat 100. cikke 2. §-a második bekezdésének rendelkezéseire.

(5)   A tértivevényt, az elismervényt, a luxembourgi postahivatalnál ajánlott küldeményként történő feladásról kiállított igazolást, vagy a faxon, illetve más távközlési eszköz útján történő küldésről szóló igazolást az ügy iratanyagában helyezik el, a kézbesítés címzettjének küldött levél másolatával együtt.

(6)   Ha az irat vagy dokumentum terjedelme miatt csak egyetlen példányt mellékeltek a fél által benyújtott eljárási irathoz, vagy egyéb okból valamely, a Hivatalhoz benyújtott irat vagy tárgy másolatai nem kézbesíthetők a feleknek, a hivatalvezető tájékoztatja e tényről a feleket, és közli velük, hogy a szóban forgó irat, dokumentum vagy tárgy a Hivatalban a rendelkezésükre áll.

11. cikk

A határidők megállapítása és meghosszabbítása

(1)   A hivatalvezető – az elnöktől kapott felhatalmazással összhangban – megállapítja az eljárási szabályzatban előírt határidőket.

(2)   Azok az iratok, amelyek a benyújtásukra megállapított határidő lejárta után érkeznek be a Hivatalba, csak az elnök engedélyével fogadhatók el.

(3)   A hivatalvezető – az elnöktől kapott felhatalmazással összhangban – meghosszabbíthatja a megállapított határidőket; adott esetben a határidők meghosszabbításával kapcsolatos javaslatokat terjeszt az elnök elé.

A határidők meghosszabbítása iránti kérelmeket megfelelő indokolással kell ellátni, és idejében be kell nyújtani a megállapított határidő lejártát megelőzően. Egynél több alkalommal csak kivételes indokok alapján lehet a határidőt meghosszabbítani.

12. cikk

Ideiglenes intézkedés iránti eljárások

Az eljárási szabályzat 104–110. cikkében meghatározott eljárásokban a hivatalvezető az eljárási iratok kézbesítését a sürgősség által megkívánt bármilyen módon – különösen faxon – teljesítheti; a hivatalvezető minden esetben gondoskodik róla, hogy ezt az eljárási szabályzat 100. cikkében előírt módon történő kézbesítés is kövesse.

13. cikk

Tárgyalások és jegyzőkönyvek

(1)   Minden egyes tárgyalás előtt a hivatalvezető az eljárás nyelvén összeállíttatja a tárgyalási jegyzéket, amely tartalmazza a tárgyalás napját, időpontját és helyét, az eljáró ítélkező testületet, a tárgyalásra kerülő ügyek megjelölését és a felek nevét.

A tárgyalási jegyzéket kifüggesztik a tárgyalóterem bejárata mellé.

(2)   A hivatalvezető az eljárás nyelvén minden tárgyalásról jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza az ügy megjelölését, a tárgyalás napját, időpontját és helyét, utalást arra, hogy nyilvános vagy zárt tárgyalásról van-e szó, a jelenlévő bírák, főtanácsnok és hivatalvezető nevét, a felek jelen lévő meghatalmazottjai, ügyvédjei és tanácsadói nevét és foglalkozását, a ki-, illetve meghallgatott tanúk és szakértők vezeték- és utónevét, foglalkozását és állandó lakóhelyét, a tárgyaláson bemutatott bizonyítékok és iratok megjelölését, és a szükséghez mérten a tárgyaláson tett nyilatkozatokat, valamint az Elsőfokú Bíróság vagy az elnök által a tárgyaláson kihirdetett határozatokat.

(3)   A tanú kihallgatásáról felvett – a tanú vallomását tartalmazó – jegyzőkönyvet a hivatalvezető azon a nyelven készíti el, amelyen a tanú a vallomását megtette.

Mielőtt aláírná és aláírásra az elnök elé terjesztené a jegyzőkönyvet, a hivatalvezető közli – adott esetben ajánlott küldeményként – a jegyzőkönyv vázlatát a tanúval, és felhívja a tanút a vázlat tartalmának ellenőrzésére, az ahhoz kapcsolódó esetleges észrevételei megtételére, valamint annak aláírására.

14. cikk

Tanúk és szakértők

(1)   A hivatalvezető megteszi a szükséges intézkedéseket a szakértői vélemény beszerzését és a tanú kihallgatását elrendelő végzés végrehajtása érdekében.

(2)   A hivatalvezető felhívja a tanúkat a költségeiket és jövedelemkiesésüket igazoló iratok benyújtására, a szakértőket pedig a költségeikről és tevékenységük díjáról készített elszámolás előterjesztésére.

(3)   A hivatalvezető rendelkezik arról, hogy az Elsőfokú Bíróság pénztára kifizesse a tanúknak és a szakértőknek az eljárási szabályzat alapján fizetendő összegeket. Ezen összegek vitatása esetén a hivatalvezető döntéshozatal érdekében az elnökhöz fordul.

(4)   A tanúk kihallgatása, illetve a szakértők meghallgatása az Elsőfokú Bíróság által valamely ügyben megelőlegezett költségeinek a költségek viselésére kötelezett felektől történő behajtása érdekében a hivatalvezető tesz intézkedéseket. Szükség esetén a 16. cikk (2) bekezdésében előírt intézkedések alkalmazandók.

15. cikk

Az ítéletek és végzések eredeti példányai

(1)   Az Elsőfokú Bíróság ítéleteinek és végzéseinek eredeti példányait – időrendben – a Hivatal irattárában őrzik. Egy, az eredetivel megegyező hiteles másolatot az ügy iratanyagában helyeznek el.

A hivatalvezető a felek kérelmére az ítélet vagy a végzés eredetijével megegyező hiteles másolatot ad ki.

A hivatalvezető harmadik személyek kérelmére egyszerű másolatot adhat ki az ítéletről vagy a végzésről.

(2)   A valamely ítélet vagy végzés kijavítását vagy értelmezését tartalmazó ítéletekről vagy végzésekről, a mulasztási ítélet elleni ellentmondás tárgyában hozott ítéletekről, a harmadik személy jogorvoslati kérelmével és a perújítási kérelemmel kapcsolatos eljárásban hozott ítéletekről vagy végzésekről, valamint a Bíróság által a fellebbezési eljárásban hozott ítéletekről vagy végzésekről az érintett ítéletre vagy végzésre széljegyzetet kell vezetni; e határozatok eredeti vagy hiteles másolati példányát mellékelik az ítélet vagy végzés eredeti példányához.

16. cikk

A pénzösszegek megtérítése

(1)   Ha a költségmentesség címén kifizetett vagy a tanúknak és szakértőknek megelőlegezett összegeknek az Elsőfokú Bíróság pénztára javára történő behajtása iránt kell intézkedni, a hivatalvezető az eljárási szabályzat alapján ajánlott levélben felszólítja az ezen összegeket viselni köteles felet arra, hogy fizesse meg az említett összegeket.

(2)   Ha a követelt összegeket a hivatalvezető által megállapított határidőn belül nem fizetik meg, a hivatalvezető felkérheti az Elsőfokú Bíróságot, hogy hozzon végrehajtható végzést, és szükség esetén elrendeli annak végrehajtását.

17. cikk

Hivatali díjak

(1)   Ha a fél kérelmére valamely eljárási iratról másolatot, vagy az ügy iratanyagából vagy a nyilvántartásból papíron kivonatot adnak, a hivatalvezető a következő hivatali díjakat számítja fel, amely a hiteles másolatok esetében oldalanként 3,50 euró (1), az egyszerű másolatok esetében oldalanként 2,50 euró.

(2)   Ha a fél kérelmére a hivatalvezető fordítást készíttet valamely eljárási iratról vagy az ügy iratanyagának valamely kivonatáról, soronként 1,25 euró hivatali díjat számít fel.

(3)   Az e cikkben említett díjakat 2007. január 1-jétől a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya által közzétett, súlyozott megélhetési költségek indexének minden 10 %-kal történő emelését követően 10 %-kal emelik.

18. cikk

Kiadványok

(1)   A hivatalvezető gondoskodik arról, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétegyék a tanácsok összetételét és az ügyek kiosztásánál alkalmazott ismérveket, az Elsőfokú Bíróság elnökének és a tanácselnököknek a megválasztását, az Elsőfokú Bíróság elnökét ideiglenes intézkedésről határozó bírói minőségében helyettesítő bíró kijelölését, a hivatalvezető – és adott esetben a hivatalvezető-helyettes – kinevezését.

(2)   A hivatalvezető gondoskodik arról, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétegyék a benyújtott keresetekkel és az eljárást befejező határozatokkal kapcsolatos közleményeket.

(3)   A hivatalvezető biztosítja az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlatának nyilvánossá tételét és a Határozatok Tára közzétételét a Tanács módosított 1. rendeletének (2) 1. cikkében meghatározott nyelveken és az Elsőfokú Bíróság által elfogadott rendelkezésekkel összhangban.

(4)   A fél kérelmére vagy hivatalból a felek vagy harmadik személyek neve vagy egyes adatok kihagyhatók az üggyel kapcsolatos kiadványokból, ha a személy nevének vagy az említett adatoknak a bizalmas kezeléséhez jogos érdek fűződik.

19. cikk

Tanácsadás az ügyvédek és meghatalmazottak részére

(1)   A hivatalvezető az ügyvédek és meghatalmazottak tudomására hozza a feleknek szóló gyakorlati útmutatót és ezen, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasításokat.

(2)   Kérelemre a hivatalvezető – az eljárások szabályszerű lefolyásának biztosítása érdekében – tájékoztatást ad az ügyvédek és meghatalmazottak részére az eljárási szabályzat, a felek részére szóló gyakorlati útmutató és ezen, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások alkalmazásánál követett gyakorlatról.

20. cikk

Eltérések e szolgálati utasításoktól

Ha valamely ügy különleges körülményei, valamint a gondos igazságszolgáltatás indokolja, az Elsőfokú Bíróság vagy az elnök eltérhet e szolgálati utasítások rendelkezéseitől.

21. cikk

E szolgálati utasítások hatálybalépése

(1)   Ezen, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások hatályon kívül helyezik a hivatalvezetőnek szóló, 2001. március 29-én (HL L 119., 2001.4.27., 2. o.) és 2002. június 5-én módosított (HL L 160., 2002.6.18., 1. o.), 1994. március 3-i szolgálati utasításokat (HL L 78., 1994.3.22., 32. o.), és azok helyébe lépnek.

(2)   Ezen, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasításokat, amelyek az eljárási szabályzat 36. cikkének 2. §-ában említett nyelveken hitelesek, az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. E szolgálati utasítások a kihirdetésük napját követő napon lépnek hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2007. július 5-én.

E. COULON

hivatalvezető

B. VESTERDORF

elnök

---

(1)  Az euro bevezetésével kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 1997. június 17-i 1103/97/EK tanácsi rendelet (HL L 162., 1997.6.19., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 10. fejezet, 1. kötet, 81. o.).

1

(2)  Az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendelet (HL 17., 1958.10.6., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.) és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendelet (HL 17., 1958.10.6., 401. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 5. o.).

2

---

| 4.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/7

---

GYAKORLATI ÚTMUTATÓ A FELEK RÉSZÉRE

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA,

Eljárási szabályzatának 150. cikke alapján,

mivel az Elsőfokú Bíróság előtti eljárások szabályszerű lefolyása és a jogvitáknak a legmegfelelőbb feltételek között történő és lehető leggyorsabb elbírálása érdekében a felek ügyvédjei és meghatalmazottai számára a beadványaiknak és más eljárási irataiknak az írásbeli szakaszban történő benyújtásának és az e bíróság előtti tárgyalásra való lehető legmegfelelőbb felkészülésnek a módozataira vonatkozó gyakorlati útmutatót kell kiadni;

mivel ez az útmutató megismétli, magyarázza és kiegészíti az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzatának egyes rendelkezéseit, és célja, hogy a felek ügyvédjei és meghatalmazottai számára lehetővé tegye azon korlátok figyelembevételét, amelyek az Elsőfokú Bíróság számára különösen a fordítási követelményekből és az eljárási iratok elektronikus feldolgozásából adódnak;

mivel azon szolgálati utasítások értelmében, amelyeket az Elsőfokú Bíróság adott hivatalvezetőjének 2007. július 5-én (HL L 232., 2007.9.4., 1. o.) (a továbbiakban: a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások), a hivatalvezető feladata biztosítani, hogy az iratanyag iratai megfeleljenek a Bíróság alapokmánya, az eljárási szabályzat és ezen, a feleknek szóló gyakorlati útmutató (a továbbiakban: gyakorlati útmutató), valamint a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások rendelkezéseinek, valamint különösen megkövetelni, hogy a nem megfelelő beadványok és iratok hiányait pótolják, és a hiánypótlás elmulasztása esetén, adott esetben elutasítani azokat, ha nem felelnek meg a Bíróság alapokmánya vagy az eljárási szabályzat rendelkezéseinek;

mivel a gyakorlati útmutató betartása esetén az ügyvédek és meghatalmazottak biztosak lehetnek abban, hogy az általuk benyújtott beadványokat és iratokat az Elsőfokú Bíróság megfelelően elbírálja, valamint abban, hogy az e gyakorlati útmutatóban tárgyalt kérdések tekintetében nem kerül sor az eljárási szabályzat 90. cikke a) pontjának alkalmazására;

a tagállamok meghatalmazottainak képviselőivel és az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásokban eljáró intézményekkel, valamint az Európai Unió Ügyvédi Kamaráinak Tanácsával (CCBE) történt egyeztetést követően,

ELFOGADJA A KÖVETKEZŐ GYAKORLATI ÚTMUTATÓT:

I.   AZ ÍRÁSBELI SZAKASZ

A.   A távközlési eszközök felhasználásáról

| 1. | Az eljárási irat aláírt eredeti példányának másolata a Hivatalhoz az eljárási szabályzat 43. cikke 6. §-ának megfelelően:






  — | faxon (a +3524303-2100-as faxszámon) vagy |
| --- | --- | --- |

1.

Az eljárási irat aláírt eredeti példányának másolata a Hivatalhoz az eljárási szabályzat 43. cikke 6. §-ának megfelelően:

—

faxon (a +3524303-2100-as faxszámon) vagy

| — | e-mailben (e-mail cím: CFI.Registry@curia.europa.eu) nyújtható be. |
| --- | --- |

—

e-mailben (e-mail cím: CFI.Registry@curia.europa.eu) nyújtható be.

| 2. | E-mailben történő benyújtás esetén kizárólag az aláírt eredeti példány beszkennelt másolata fogadható el. Az egyszerű elektronikus fájl vagy az elektronikus aláírással, illetve számítógép által létrehozott hasonmás aláírással ellátott fájl az eljárási szabályzat 43. cikke 6. §-a feltételeinek nem felel meg. Nem vehető figyelembe az a levelezés, amelyet az Elsőfokú Bíróság valamely ügyben egyszerű e-mail üzenet formájában kapott.
  Ajánlatos, hogy a beszkennelt dokumentumok 300 DPI felbontásúak és Acrobat vagy Readiris 7 Pro szoftver használatával előállított PDF formátumúak (kép plusz szöveg) legyenek. |
| --- | --- |

2.

E-mailben történő benyújtás esetén kizárólag az aláírt eredeti példány beszkennelt másolata fogadható el. Az egyszerű elektronikus fájl vagy az elektronikus aláírással, illetve számítógép által létrehozott hasonmás aláírással ellátott fájl az eljárási szabályzat 43. cikke 6. §-a feltételeinek nem felel meg. Nem vehető figyelembe az a levelezés, amelyet az Elsőfokú Bíróság valamely ügyben egyszerű e-mail üzenet formájában kapott.

Ajánlatos, hogy a beszkennelt dokumentumok 300 DPI felbontásúak és Acrobat vagy Readiris 7 Pro szoftver használatával előállított PDF formátumúak (kép plusz szöveg) legyenek.

| 3. | Az iratnak faxon vagy e-mailben történő benyújtását csak abban az esetben tekintik a vonatkozó határidőn belül megtörténtnek, ha az aláírt eredeti példány az ilyen benyújtást követően, az eljárási szabályzat 43. cikkének 6. §-ában említett tíznapos határidőn belül beérkezik a Hivatalba. Az aláírt eredeti példányt a másolat elküldését követően haladéktalanul be kell nyújtani anélkül, hogy azon bármely – mégoly jelentéktelen – javítást vagy módosítást tennének. Az aláírt eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén csak az aláírt eredeti példány benyújtásának napját veszik figyelembe. |
| --- | --- |

3.

Az iratnak faxon vagy e-mailben történő benyújtását csak abban az esetben tekintik a vonatkozó határidőn belül megtörténtnek, ha az aláírt eredeti példány az ilyen benyújtást követően, az eljárási szabályzat 43. cikkének 6. §-ában említett tíznapos határidőn belül beérkezik a Hivatalba. Az aláírt eredeti példányt a másolat elküldését követően haladéktalanul be kell nyújtani anélkül, hogy azon bármely – mégoly jelentéktelen – javítást vagy módosítást tennének. Az aláírt eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén csak az aláírt eredeti példány benyújtásának napját veszik figyelembe.

| 4. | A félnek az eljárási szabályzat 44. cikke 2. §-ának megfelelően tett nyilatkozatában, amelyben hozzájárul a fax vagy más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez, meg kell adni azt a faxszámot és/vagy e-mail címet, amelyre a Hivatal a fél számára elküldheti a kézbesítendő iratot. A címzett számítógépének rendelkeznie kell a megfelelő, a Hivatal által PDF formátumban küldött kézbesítések megjelenítését lehetővé tévő szoftverrel (például Acrobat vagy Readiris 7 Pro). |
| --- | --- |

4.

A félnek az eljárási szabályzat 44. cikke 2. §-ának megfelelően tett nyilatkozatában, amelyben hozzájárul a fax vagy más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez, meg kell adni azt a faxszámot és/vagy e-mail címet, amelyre a Hivatal a fél számára elküldheti a kézbesítendő iratot. A címzett számítógépének rendelkeznie kell a megfelelő, a Hivatal által PDF formátumban küldött kézbesítések megjelenítését lehetővé tévő szoftverrel (például Acrobat vagy Readiris 7 Pro).

B.   A beadványok benyújtása

| 5. | A beadvány első oldalán a következő adatokat kell feltüntetni:






  a) | a beadvány megnevezése (keresetlevél, ellenkérelem, válasz, viszonválasz, beavatkozási kérelem, beavatkozási beadvány, elfogadhatatlansági kifogás, észrevételek, kérdésekre adott válasz stb.); |
| --- | --- | --- |

5.

A beadvány első oldalán a következő adatokat kell feltüntetni:

a)

a beadvány megnevezése (keresetlevél, ellenkérelem, válasz, viszonválasz, beavatkozási kérelem, beavatkozási beadvány, elfogadhatatlansági kifogás, észrevételek, kérdésekre adott válasz stb.);

| b) | az ügy száma (T-.../...), amennyiben azt a Hivatal már közölte; |
| --- | --- |

b)

az ügy száma (T-.../...), amennyiben azt a Hivatal már közölte;

| c) | a felperes és az alperes neve; |
| --- | --- |

c)

a felperes és az alperes neve;

| d) | azon fél neve, akinek a nevében a beadványt benyújtják. |
| --- | --- |

d)

azon fél neve, akinek a nevében a beadványt benyújtják.

| 6. | A beadvány minden bekezdését meg kell számozni. |
| --- | --- |

6.

A beadvány minden bekezdését meg kell számozni.

| 7. | Az érintett fél ügyvédjének vagy meghatalmazottjának eredeti aláírása a beadvány végén szerepel. Több képviselő esetén elegendő, ha a beadványt egyikük aláírja. |
| --- | --- |

7.

Az érintett fél ügyvédjének vagy meghatalmazottjának eredeti aláírása a beadvány végén szerepel. Több képviselő esetén elegendő, ha a beadványt egyikük aláírja.

| 8. | A felek által benyújtott beadványokat olyan formában kell benyújtani, amely lehetővé teszi az Elsőfokú Bíróság általi elektronikus feldolgozást, különösen a szkennelést és karakterfelismerő programok alkalmazását.
  Ezen eljárások alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a következő előírásokat kell betartani:






  a) | Fehér, vonalazatlan A4-es méretű papírt kell használni. Szöveg kizárólag az egyik oldalon lehet (csak az előlapon, a hátlapon nem). |
| --- | --- | --- |

8.

A felek által benyújtott beadványokat olyan formában kell benyújtani, amely lehetővé teszi az Elsőfokú Bíróság általi elektronikus feldolgozást, különösen a szkennelést és karakterfelismerő programok alkalmazását.

Ezen eljárások alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a következő előírásokat kell betartani:

a)

Fehér, vonalazatlan A4-es méretű papírt kell használni. Szöveg kizárólag az egyik oldalon lehet (csak az előlapon, a hátlapon nem).

| b) | A beadvány lapjait és az esetleges mellékletek lapjait oly módon kell összeilleszteni, hogy azok könnyen szétválaszthatóak legyenek (a lapokat nem szabad összekötni vagy állandó jelleggel – például ragasztóval vagy tűzőkapoccsal – összeerősíteni. |
| --- | --- |

b)

A beadvány lapjait és az esetleges mellékletek lapjait oly módon kell összeilleszteni, hogy azok könnyen szétválaszthatóak legyenek (a lapokat nem szabad összekötni vagy állandó jelleggel – például ragasztóval vagy tűzőkapoccsal – összeerősíteni.

| c) | A szöveget általánosan használt betűtípussal (például Times New Roman, Courier vagy Arial) kell megjeleníteni, a fő szövegben legalább 12-es, a lábjegyzetekben legalább 10-es betűméretben, másfeles sorközzel és legalább 2,5 cm-es alsó, felső, jobb és bal oldali margóval. |
| --- | --- |

c)

A szöveget általánosan használt betűtípussal (például Times New Roman, Courier vagy Arial) kell megjeleníteni, a fő szövegben legalább 12-es, a lábjegyzetekben legalább 10-es betűméretben, másfeles sorközzel és legalább 2,5 cm-es alsó, felső, jobb és bal oldali margóval.

| d) | A beadvány oldalait a jobb felső sarokban folyamatosan növekvő számozással kell ellátni. |
| --- | --- |

d)

A beadvány oldalait a jobb felső sarokban folyamatosan növekvő számozással kell ellátni.

Ha a beadvány mellékleteket is tartalmaz, az oldalszámozást az e gyakorlati útmutató 52. pontjában ismertetetteknek megfelelően kell elvégezni.

| 9. | A felek által az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése alapján benyújtandó eljárási iratok másolataira az érintett fél ügyvédjének vagy meghatalmazottjának olyan, aláírásával ellátott megjegyzést kell vezetnie, amely igazolja, hogy a másolat megfelel az eredeti iratnak. |
| --- | --- |

9.

A felek által az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése alapján benyújtandó eljárási iratok másolataira az érintett fél ügyvédjének vagy meghatalmazottjának olyan, aláírásával ellátott megjegyzést kell vezetnie, amely igazolja, hogy a másolat megfelel az eredeti iratnak.

C.   A beadványok terjedelme

| 10. | A beadványok maximális oldalszáma – a jogvita tárgyától és körülményeitől függően – a következő:






  — | keresetlevél és ellenkérelem esetén 50 oldal; |
| --- | --- | --- |

10.

A beadványok maximális oldalszáma – a jogvita tárgyától és körülményeitől függően – a következő:

—

keresetlevél és ellenkérelem esetén 50 oldal;

| — | a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben a keresetlevél és ellenkérelem esetén 20 oldal; |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben a keresetlevél és ellenkérelem esetén 20 oldal;

| — | fellebbezési kérelem és válaszbeadvány esetén 15 oldal; |
| --- | --- |

—

fellebbezési kérelem és válaszbeadvány esetén 15 oldal;

| — | válasz és viszonválasz esetén 25 oldal; |
| --- | --- |

—

válasz és viszonválasz esetén 25 oldal;

| — | elfogadhatatlansági kifogás és az arra vonatkozó észrevételek esetén 20 oldal; |
| --- | --- |

—

elfogadhatatlansági kifogás és az arra vonatkozó észrevételek esetén 20 oldal;

| — | beavatkozási beadvány esetén 20 oldal, az e beadványra vonatkozó észrevételek esetén 15 oldal. |
| --- | --- |

—

beavatkozási beadvány esetén 20 oldal, az e beadványra vonatkozó észrevételek esetén 15 oldal.

E megjelölt maximális oldalszámokat csak a jogi vagy ténybeli szempontból különösen bonyolult ügyek esetében lehet túllépni.

D.   A keresetlevél és az ellenkérelem/válaszbeadvány felépítése és tartalma

D.1.   Közvetlen keresetek

| 11. | Az eljárási szabályzat külön rendelkezéseket tartalmaz a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan (130–136. cikk). Az ezen eljárások keretében benyújtott keresetlevelekre és válaszbeadványokra vonatkozó szabályok (D.1.2.) ezért az egyéb eljárásokban benyújtott keresetlevelekre és ellenkérelmekre vonatkozó szabályoktól (D.1.1.) elkülönülten kerülnek kifejtésre. |
| --- | --- |

11.

Az eljárási szabályzat külön rendelkezéseket tartalmaz a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan (130–136. cikk). Az ezen eljárások keretében benyújtott keresetlevelekre és válaszbeadványokra vonatkozó szabályok (D.1.2.) ezért az egyéb eljárásokban benyújtott keresetlevelekre és ellenkérelmekre vonatkozó szabályoktól (D.1.1.) elkülönülten kerülnek kifejtésre.

D.1.1.   Keresetlevél és ellenkérelem

Keresetlevél

| 12. | A keresetlevélben kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 44. cikke tartalmazza. |
| --- | --- |

12.

A keresetlevélben kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 44. cikke tartalmazza.

| 13. | Gyakorlati okokból a keresetlevél elején kell feltüntetni a következőket:






  a) | a felperes neve és címe; |
| --- | --- | --- |

13.

Gyakorlati okokból a keresetlevél elején kell feltüntetni a következőket:

a)

a felperes neve és címe;

| b) | a felperes ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és foglalkozása; |
| --- | --- |

b)

a felperes ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és foglalkozása;

| c) | annak a félnek a megjelölése, aki ellen a keresetet benyújtják; |
| --- | --- |

c)

annak a félnek a megjelölése, aki ellen a keresetet benyújtják;

| d) | az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás). |
| --- | --- |

d)

az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás).

| 14. | A keresetlevél bevezető részét a jogvita alapjául szolgáló tényállás rövid bemutatásának kell követnie. |
| --- | --- |

14.

A keresetlevél bevezető részét a jogvita alapjául szolgáló tényállás rövid bemutatásának kell követnie.

| 15. | A jogi érvelést a felhozott jogalapok szerint kell tagolni. Általában célszerű a felhozott jogalapoknak a jogi érvelést megelőző, vázlatos ismertetése. |
| --- | --- |

15.

A jogi érvelést a felhozott jogalapok szerint kell tagolni. Általában célszerű a felhozott jogalapoknak a jogi érvelést megelőző, vázlatos ismertetése.

| 16. | A keresetlevél elején vagy végén pontosan meg kell jelölni a kereseti kérelmeket. |
| --- | --- |

16.

A keresetlevél elején vagy végén pontosan meg kell jelölni a kereseti kérelmeket.

| 17. | Megsemmisítés iránti kereset esetén a megtámadott jogi aktus másolatát a keresetlevélhez csatolni kell, és azt ekként kell megjelölni. |
| --- | --- |

17.

Megsemmisítés iránti kereset esetén a megtámadott jogi aktus másolatát a keresetlevélhez csatolni kell, és azt ekként kell megjelölni.

| 18. | A keresetlevéllel együtt, azonban az annak alátámasztására mellékelt iratoktól elkülönítve, be kell nyújtani az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-ában, valamint 5. §-a a) és b) pontjában említett dokumentumokat is. |
| --- | --- |

18.

A keresetlevéllel együtt, azonban az annak alátámasztására mellékelt iratoktól elkülönítve, be kell nyújtani az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-ában, valamint 5. §-a a) és b) pontjában említett dokumentumokat is.

| 19. | A keresetlevélhez csatolni kell a jogalapok és a felhozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 24. cikkének 6. §-ában előírt, a Hivatal által elkészítendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet. |
| --- | --- |

19.

A keresetlevélhez csatolni kell a jogalapok és a felhozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 24. cikkének 6. §-ában előírt, a Hivatal által elkészítendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet.

| 20. | A felajánlott bizonyítékokat kifejezetten és pontosan meg kell jelölni, és világosan meg kell jelölni a bizonyítandó tényeket:






  — | a felajánlott okirati bizonyíték esetén vagy utalni kell az adott iratnak a mellékelt iratok jegyzékében feltüntetett számára, vagy ha a dokumentum nincs a felperes birtokában, meg kell jelölni, hogy a dokumentum hogyan szerezhető be, |
| --- | --- | --- |

20.

A felajánlott bizonyítékokat kifejezetten és pontosan meg kell jelölni, és világosan meg kell jelölni a bizonyítandó tényeket:

—

a felajánlott okirati bizonyíték esetén vagy utalni kell az adott iratnak a mellékelt iratok jegyzékében feltüntetett számára, vagy ha a dokumentum nincs a felperes birtokában, meg kell jelölni, hogy a dokumentum hogyan szerezhető be,

| — | a felajánlott tanúbizonyítás vagy tájékoztatáskérés esetén pontosan meg kell jelölni az érintett személyt. |
| --- | --- |

—

a felajánlott tanúbizonyítás vagy tájékoztatáskérés esetén pontosan meg kell jelölni az érintett személyt.

| 21. | Ha a keresetlevelet költségmentesség iránti kérelem benyújtását követően nyújtják be, amely az eljárási szabályzat 96. cikke 4. §-ának megfelelően felfüggeszti a keresetindítás határidejét, ezt a keresetlevél elején fel kell tüntetni.
  Ha a keresetlevelet a költségmentesség iránti kérelemről határozó végzés közlését követően nyújtják be, a keresetlevélben fel kell tüntetni azt a napot, amikor a felperesnek a végzést kézbesítették. |
| --- | --- |

21.

Ha a keresetlevelet költségmentesség iránti kérelem benyújtását követően nyújtják be, amely az eljárási szabályzat 96. cikke 4. §-ának megfelelően felfüggeszti a keresetindítás határidejét, ezt a keresetlevél elején fel kell tüntetni.

Ha a keresetlevelet a költségmentesség iránti kérelemről határozó végzés közlését követően nyújtják be, a keresetlevélben fel kell tüntetni azt a napot, amikor a felperesnek a végzést kézbesítették.

Ellenkérelem

| 22. | Az ellenkérelemben kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 46. cikkének 1. §-a tartalmazza. |
| --- | --- |

22.

Az ellenkérelemben kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 46. cikkének 1. §-a tartalmazza.

| 23. | Gyakorlati okokból az ellenkérelem elején – az ügyszámon és a felperes megnevezésén kívül – kell feltüntetni a következőket:






  a) | az alperes neve és címe; |
| --- | --- | --- |

23.

Gyakorlati okokból az ellenkérelem elején – az ügyszámon és a felperes megnevezésén kívül – kell feltüntetni a következőket:

a)

az alperes neve és címe;

| b) | az alperes ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és foglalkozása; |
| --- | --- |

b)

az alperes ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és foglalkozása;

| c) | az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás). |
| --- | --- |

c)

az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás).

| 24. | Az ellenkérelem elején vagy végén pontosan meg kell jelölni az alperes kérelmeit. |
| --- | --- |

24.

Az ellenkérelem elején vagy végén pontosan meg kell jelölni az alperes kérelmeit.

| 25. | Az e gyakorlati útmutató 15., 18. és 20. pontja az ellenkérelemre megfelelően alkalmazandó. |
| --- | --- |

25.

Az e gyakorlati útmutató 15., 18. és 20. pontja az ellenkérelemre megfelelően alkalmazandó.

| 26. | A másik fél által állított tények vitatásának kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölni az érintett tényeket. |
| --- | --- |

26.

A másik fél által állított tények vitatásának kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölni az érintett tényeket.

D.1.2.   Keresetlevél és válaszbeadvány (a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben)

Keresetlevél

| 27. | A keresetlevélben kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 44. cikke és 132. cikkének 1. §-a tartalmazza. |
| --- | --- |

27.

A keresetlevélben kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 44. cikke és 132. cikkének 1. §-a tartalmazza.

| 28. | Gyakorlati okokból a keresetlevél elején kell feltüntetni a következőket:






  a) | a felperes neve és címe; |
| --- | --- | --- |

28.

Gyakorlati okokból a keresetlevél elején kell feltüntetni a következőket:

a)

a felperes neve és címe;

| b) | a felperes ügyvédjének neve és foglalkozása; |
| --- | --- |

b)

a felperes ügyvédjének neve és foglalkozása;

| c) | a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő valamennyi fél neve, valamint azok a címek, amelyeket az ezen eljárás során történő kézbesítés céljából megadtak; |
| --- | --- |

c)

a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő valamennyi fél neve, valamint azok a címek, amelyeket az ezen eljárás során történő kézbesítés céljából megadtak;

| d) | az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás). |
| --- | --- |

d)

az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás).

| 29. | Megsemmisítés iránti kereset esetén a megtámadott jogi aktus másolatát a keresetlevélhez csatolni kell, és azt ekként kell megjelölni. Fel kell tüntetni azt a napot, amikor a felperesnek ezt a határozatot kézbesítették. |
| --- | --- |

29.

Megsemmisítés iránti kereset esetén a megtámadott jogi aktus másolatát a keresetlevélhez csatolni kell, és azt ekként kell megjelölni. Fel kell tüntetni azt a napot, amikor a felperesnek ezt a határozatot kézbesítették.

| 30. | Az e gyakorlati útmutató 10. pontjának második francia bekezdése 14., 15., 16., 18., 20. és 21. pontja a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben benyújtott keresetekre megfelelően alkalmazandó. |
| --- | --- |

30.

Az e gyakorlati útmutató 10. pontjának második francia bekezdése 14., 15., 16., 18., 20. és 21. pontja a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben benyújtott keresetekre megfelelően alkalmazandó.

Válaszbeadvány

| 31. | A válaszbeadványban kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 46. cikkének 1. §-a tartalmazza. |
| --- | --- |

31.

A válaszbeadványban kötelezően feltüntetendőket az eljárási szabályzat 46. cikkének 1. §-a tartalmazza.

| 32. | A válaszbeadvány elején – az ügyszámon és a felperes megnevezésén kívül – kell feltüntetni a következőket:






  a) | az alperes vagy a beavatkozó neve és címe; |
| --- | --- | --- |

32.

A válaszbeadvány elején – az ügyszámon és a felperes megnevezésén kívül – kell feltüntetni a következőket:

a)

az alperes vagy a beavatkozó neve és címe;

| b) | az alperes meghatalmazottjának vagy a beavatkozó ügyvédjének neve és foglalkozása; |
| --- | --- |

b)

az alperes meghatalmazottjának vagy a beavatkozó ügyvédjének neve és foglalkozása;

| c) | az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás). |
| --- | --- |

c)

az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás).

| 33. | A válaszbeadvány elején vagy végén pontosan meg kell jelölni az alperes vagy a beavatkozó kérelmeit. |
| --- | --- |

33.

A válaszbeadvány elején vagy végén pontosan meg kell jelölni az alperes vagy a beavatkozó kérelmeit.

| 34. | Az e gyakorlati útmutató 10. pontjának második francia bekezdése 15., 18., 20. és 26. pontja a válaszbeadványra megfelelően alkalmazandó. |
| --- | --- |

34.

Az e gyakorlati útmutató 10. pontjának második francia bekezdése 15., 18., 20. és 26. pontja a válaszbeadványra megfelelően alkalmazandó.

D.2.   Fellebbezés

Fellebbezési kérelem

| 35. | A fellebbezési kérelem az eljárási szabályzat 138. cikkének 1. §-ában előírtakat tartalmazza. |
| --- | --- |

35.

A fellebbezési kérelem az eljárási szabályzat 138. cikkének 1. §-ában előírtakat tartalmazza.

| 36. | Minden fellebbezési kérelem elején fel kell tüntetni a következőket:






  a) | a fellebbező neve és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- | --- |

36.

Minden fellebbezési kérelem elején fel kell tüntetni a következőket:

a)

a fellebbező neve és lakóhelye vagy székhelye;

| b) | a fellebbező ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és foglalkozása; |
| --- | --- |

b)

a fellebbező ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és foglalkozása;

| c) | a Közszolgálati Törvényszék fellebbezéssel megtámadott határozatának megjelölése (a határozat típusa, ítélkező testület, ügyszám, a meghozatal napja); |
| --- | --- |

c)

a Közszolgálati Törvényszék fellebbezéssel megtámadott határozatának megjelölése (a határozat típusa, ítélkező testület, ügyszám, a meghozatal napja);

| d) | a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás egyéb feleinek megjelölése; |
| --- | --- |

d)

a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás egyéb feleinek megjelölése;

| e) | az a nap, amelyen a fellebbezőnek a Közszolgálati Törvényszék határozatát kézbesítették; |
| --- | --- |

e)

az a nap, amelyen a fellebbezőnek a Közszolgálati Törvényszék határozatát kézbesítették;

| f) | az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a luxembourgi kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás). |
| --- | --- |

f)

az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a luxembourgi kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás).

| 37. | A keresetlevél elején vagy végén pontosan meg kell jelölni a fellebbező kérelmeit (az eljárási szabályzat 139. cikkének 1. §-a). |
| --- | --- |

37.

A keresetlevél elején vagy végén pontosan meg kell jelölni a fellebbező kérelmeit (az eljárási szabályzat 139. cikkének 1. §-a).

| 38. | Általában nem szükséges a jogvita előzményeinek és tárgyának bemutatása, elegendő a Közszolgálati Törvényszék határozatára utalni. |
| --- | --- |

38.

Általában nem szükséges a jogvita előzményeinek és tárgyának bemutatása, elegendő a Közszolgálati Törvényszék határozatára utalni.

| 39. | A fellebbezés elején ajánlatos e jogalapok összegző jellegű, vázlatos ismertetése. A jogi érvelést a fellebbezés alátámasztására felhozott – különösen a téves jogalkalmazásra vonatkozó – jogalapok szerint kell tagolni. |
| --- | --- |

39.

A fellebbezés elején ajánlatos e jogalapok összegző jellegű, vázlatos ismertetése. A jogi érvelést a fellebbezés alátámasztására felhozott – különösen a téves jogalkalmazásra vonatkozó – jogalapok szerint kell tagolni.

| 40. | A Közszolgálati Törvényszék fellebbezéssel megtámadott határozatának másolatát a keresetlevélhez csatolni kell. |
| --- | --- |

40.

A Közszolgálati Törvényszék fellebbezéssel megtámadott határozatának másolatát a keresetlevélhez csatolni kell.

| 41. | A keresetlevélhez csatolni kell a jogalapok és a felhozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 24. cikkének 6. §-ában előírt, a Hivatal által elkészítendő, a Hivatalos Lapban közzéteendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet. |
| --- | --- |

41.

A keresetlevélhez csatolni kell a jogalapok és a felhozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 24. cikkének 6. §-ában előírt, a Hivatal által elkészítendő, a Hivatalos Lapban közzéteendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet.

| 42. | A fellebbezéssel együtt be kell nyújtani az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a szerinti dokumentumot (igazolást arról, hogy az ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt), kivéve ha a fellebbező a Közösség valamely, meghatalmazott által képviselt intézménye vagy valamely tagállam. |
| --- | --- |

42.

A fellebbezéssel együtt be kell nyújtani az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a szerinti dokumentumot (igazolást arról, hogy az ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt), kivéve ha a fellebbező a Közösség valamely, meghatalmazott által képviselt intézménye vagy valamely tagállam.

Válaszbeadvány

| 43. | A válaszbeadvány az eljárási szabályzat 141. cikkének 2. §-ában előírtakat tartalmazza. |
| --- | --- |

43.

A válaszbeadvány az eljárási szabályzat 141. cikkének 2. §-ában előírtakat tartalmazza.

| 44. | A válaszbeadvány elején – az ügyszámon és a fellebbező megnevezésén kívül – kell feltüntetni a következőket:






  a) | a benyújtó fél neve és címe; |
| --- | --- | --- |

44.

A válaszbeadvány elején – az ügyszámon és a fellebbező megnevezésén kívül – kell feltüntetni a következőket:

a)

a benyújtó fél neve és címe;

| b) | e fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és foglalkozása; |
| --- | --- |

b)

e fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és foglalkozása;

| c) | az a nap, amelyen a fellebbezést kézbesítették a fél részére; |
| --- | --- |

c)

az a nap, amelyen a fellebbezést kézbesítették a fél részére;

| d) | az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a luxembourgi kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás). |
| --- | --- |

d)

az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-ában említett nyilatkozatok (a luxembourgi kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás).

| 45. | A válaszbeadvány elején vagy végén pontosan meg kell jelölni a beadványt benyújtó fél kérelmeit (az eljárási szabályzat 142. cikkének 1. §-a). |
| --- | --- |

45.

A válaszbeadvány elején vagy végén pontosan meg kell jelölni a beadványt benyújtó fél kérelmeit (az eljárási szabályzat 142. cikkének 1. §-a).

| 46. | Ha a válaszbeadvány kérelmei a Közszolgálati Törvényszék határozatának teljes vagy részleges hatályon kívül helyezésére irányulnak olyan jogalap alapján, amelyet a fellebbezésben nem hoztak fel, azt a beadvány megnevezésében fel kell tüntetni („válaszbeadvány és csatlakozó fellebbezés”). |
| --- | --- |

46.

Ha a válaszbeadvány kérelmei a Közszolgálati Törvényszék határozatának teljes vagy részleges hatályon kívül helyezésére irányulnak olyan jogalap alapján, amelyet a fellebbezésben nem hoztak fel, azt a beadvány megnevezésében fel kell tüntetni („válaszbeadvány és csatlakozó fellebbezés”).

| 47. | A jogi érvelést lehetőség szerint a fellebbező által – és/vagy adott esetben a csatlakozó fellebbezésben – felhozott jogalapok szerint kell tagolni. |
| --- | --- |

47.

A jogi érvelést lehetőség szerint a fellebbező által – és/vagy adott esetben a csatlakozó fellebbezésben – felhozott jogalapok szerint kell tagolni.

| 48. | Mivel a megtámadott ítélet már tartalmazza a ténybeli vagy jogi hátteret, azt a válaszbeadványban kizárólag kivételes esetben annyiban kell megismételni, amennyiben a fellebbezésbeli ismertetése vitatott, vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet. |
| --- | --- |

48.

Mivel a megtámadott ítélet már tartalmazza a ténybeli vagy jogi hátteret, azt a válaszbeadványban kizárólag kivételes esetben annyiban kell megismételni, amennyiben a fellebbezésbeli ismertetése vitatott, vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet.

| 49. | A válaszbeadvánnyal együtt be kell nyújtani az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a szerinti dokumentumot (igazolást arról, hogy az ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt), kivéve ha az azt benyújtó fél a Közösség valamely, meghatalmazott által képviselt intézménye vagy valamely tagállam. |
| --- | --- |

49.

A válaszbeadvánnyal együtt be kell nyújtani az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a szerinti dokumentumot (igazolást arról, hogy az ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt), kivéve ha az azt benyújtó fél a Közösség valamely, meghatalmazott által képviselt intézménye vagy valamely tagállam.

E.   A beadványok mellékleteinek benyújtása

| 50. | Beadvány melléklete kizárólag a beadvány szövegében említett és tartalmának bizonyításához vagy megvilágításához szükséges irat lehet. |
| --- | --- |

50.

Beadvány melléklete kizárólag a beadvány szövegében említett és tartalmának bizonyításához vagy megvilágításához szükséges irat lehet.

| 51. | A mellékleteket csak abban az esetben fogadják el, ha ezekhez csatolják a mellékletek jegyzékét. E jegyzék minden egyes mellékelt iratra vonatkozóan feltünteti a következőket:






  a) | a melléklet száma; |
| --- | --- | --- |

51.

A mellékleteket csak abban az esetben fogadják el, ha ezekhez csatolják a mellékletek jegyzékét. E jegyzék minden egyes mellékelt iratra vonatkozóan feltünteti a következőket:

a)

a melléklet száma;

| b) | a melléklet rövid leírása és jellegének megjelölése (pl. „levél”, annak keltének, szerzőjének, címzettjének és a melléklet oldalszámának megjelölésével); |
| --- | --- |

b)

a melléklet rövid leírása és jellegének megjelölése (pl. „levél”, annak keltének, szerzőjének, címzettjének és a melléklet oldalszámának megjelölésével);

| c) | a beadvány azon oldalának és azon bekezdésének megjelölése, ahol az irat említésre kerül, és amely annak benyújtását indokolja. |
| --- | --- |

c)

a beadvány azon oldalának és azon bekezdésének megjelölése, ahol az irat említésre kerül, és amely annak benyújtását indokolja.

A mellékletek számozásának azt a beadványt is meg kell jelölnie, amelyhez az adott melléklet tartozik (így például a keresetlevél esetében A.1., A.2. stb. melléklet; az ellenkérelem esetében B.1., B.2. stb. melléklet; a válasz esetében C.1., C.2. stb. melléklet; a viszonválasz esetében D.1., D.2. stb. melléklet).

| 52. | A beadványhoz mellékelt iratok oldalait a jobb felső sarokban folyamatosan növekvő számozással kell ellátni. Az iratok oldalszámozása vagy folytatja annak a beadványnak az oldalszámozását, amelynek mellékeltét képezi, vagy elkülönül a szóban forgó beadvány oldalszámozásától. Az oldalszámozás célja lehetővé tenni annak biztosítását, hogy a mellékletek szkennelése esetén valamennyi oldal ténylegesen beérkezzen. |
| --- | --- |

52.

A beadványhoz mellékelt iratok oldalait a jobb felső sarokban folyamatosan növekvő számozással kell ellátni. Az iratok oldalszámozása vagy folytatja annak a beadványnak az oldalszámozását, amelynek mellékeltét képezi, vagy elkülönül a szóban forgó beadvány oldalszámozásától. Az oldalszámozás célja lehetővé tenni annak biztosítását, hogy a mellékletek szkennelése esetén valamennyi oldal ténylegesen beérkezzen.

| 53. | Ha a mellékletek maguk is tartalmaznak mellékleteket, azokat az összetévesztés lehetőségét – adott esetben elválasztó lapok felhasználásával – kizárva kell megszámozni és elrendezni. |
| --- | --- |

53.

Ha a mellékletek maguk is tartalmaznak mellékleteket, azokat az összetévesztés lehetőségét – adott esetben elválasztó lapok felhasználásával – kizárva kell megszámozni és elrendezni.

| 54. | A benyújtott iratra történő valamennyi hivatkozásban meg kell adni a vonatkozó melléklet – mellékletek jegyzéke szerinti – számát, és azt a beadványt, amelyhez a mellékletet csatolták a fenti 51. pontban leírt formában. |
| --- | --- |

54.

A benyújtott iratra történő valamennyi hivatkozásban meg kell adni a vonatkozó melléklet – mellékletek jegyzéke szerinti – számát, és azt a beadványt, amelyhez a mellékletet csatolták a fenti 51. pontban leírt formában.

F.   A beadványok hiánypótlásának esetei

F.1.   A keresetek hiánypótlása

| 55. | Ha a keresetlevél nem felel meg az eljárási szabályzat 44. cikkének 3–5. §-ában említett alábbi követelményeknek, azt nem kézbesítik az alperesnek, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:






  a) | az ügyvédi igazolás benyújtása (az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a); |
| --- | --- | --- |

55.

Ha a keresetlevél nem felel meg az eljárási szabályzat 44. cikkének 3–5. §-ában említett alábbi követelményeknek, azt nem kézbesítik az alperesnek, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:

a)

az ügyvédi igazolás benyújtása (az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a);

| b) | a magánjog hatálya alá tartozó jogi személy jog szerinti létezésének bizonyítéka (az eljárási szabályzat 44. cikke 5. §-ának a) pontja); |
| --- | --- |

b)

a magánjog hatálya alá tartozó jogi személy jog szerinti létezésének bizonyítéka (az eljárási szabályzat 44. cikke 5. §-ának a) pontja);

| c) | meghatalmazás (az eljárási szabályzat 44. cikke 5. §-ának b) pontja); |
| --- | --- |

c)

meghatalmazás (az eljárási szabályzat 44. cikke 5. §-ának b) pontja);

| d) | bizonyíték arról, hogy a meghatalmazás erre felhatalmazott személy által, szabályszerűen lett kiállítva (az eljárási szabályzat 44. cikke 5. §-ának b) pontja); |
| --- | --- |

d)

bizonyíték arról, hogy a meghatalmazás erre felhatalmazott személy által, szabályszerűen lett kiállítva (az eljárási szabályzat 44. cikke 5. §-ának b) pontja);

| e) | a megtámadott aktus (megsemmisítés iránti kereset) vagy egy arra az időpontra vonatkozó okirati bizonyíték benyújtása, amikor az intézményt felkérték, hogy járjon el (intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset) (a Bíróság alapokmánya 21. cikkének második bekezdése; az eljárási szabályzat 44. cikkének 4. §-a). |
| --- | --- |

e)

a megtámadott aktus (megsemmisítés iránti kereset) vagy egy arra az időpontra vonatkozó okirati bizonyíték benyújtása, amikor az intézményt felkérték, hogy járjon el (intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset) (a Bíróság alapokmánya 21. cikkének második bekezdése; az eljárási szabályzat 44. cikkének 4. §-a).

| 56. | Az OHIM fellebbezési tanácsa határozatának jogszerűségét vitató szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben az alábbi, az eljárási szabályzat 132. cikkében említett követelményeknek meg nem felelő keresetlevelet nem kézbesítik a másik/többi félnek, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:






  a) | a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek neve és címe (az eljárási szabályzat 132. cikke 1. §-ának első bekezdése); |
| --- | --- | --- |

56.

Az OHIM fellebbezési tanácsa határozatának jogszerűségét vitató szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben az alábbi, az eljárási szabályzat 132. cikkében említett követelményeknek meg nem felelő keresetlevelet nem kézbesítik a másik/többi félnek, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:

a)

a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő felek neve és címe (az eljárási szabályzat 132. cikke 1. §-ának első bekezdése);

| b) | a fellebbezési tanács határozata kézbesítésének időpontja (az eljárási szabályzat 132. cikke 1. §-ának második bekezdése); |
| --- | --- |

b)

a fellebbezési tanács határozata kézbesítésének időpontja (az eljárási szabályzat 132. cikke 1. §-ának második bekezdése);

| c) | mellékletként a megtámadott határozat (az eljárási szabályzat 132. cikke 1. §-ának második bekezdése). |
| --- | --- |

c)

mellékletként a megtámadott határozat (az eljárási szabályzat 132. cikke 1. §-ának második bekezdése).

| 57. | Ha a keresetlevél nem felel meg alábbi formai követelményeknek, azt később kézbesítik, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:






  a) | a felperes címének megjelölése (a Bíróság alapokmánya 21. cikkének első bekezdése; az eljárási szabályzat 44. cikke 1. §-ának a) pontja; a gyakorlati útmutató 13. pontjának a) alpontja); |
| --- | --- | --- |

57.

Ha a keresetlevél nem felel meg alábbi formai követelményeknek, azt később kézbesítik, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:

a)

a felperes címének megjelölése (a Bíróság alapokmánya 21. cikkének első bekezdése; az eljárási szabályzat 44. cikke 1. §-ának a) pontja; a gyakorlati útmutató 13. pontjának a) alpontja);

| b) | az ügyvéd vagy meghatalmazott eredeti aláírása a keresetlevél végén (a gyakorlati útmutató 7. pontja); |
| --- | --- |

b)

az ügyvéd vagy meghatalmazott eredeti aláírása a keresetlevél végén (a gyakorlati útmutató 7. pontja);

| c) | a bekezdések számozása (a gyakorlati útmutató 6. pontja); |
| --- | --- |

c)

a bekezdések számozása (a gyakorlati útmutató 6. pontja);

| d) | a jegyzékben említett mellékletek benyújtása (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése); |
| --- | --- |

d)

a jegyzékben említett mellékletek benyújtása (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése);

| e) | a jegyzékben említett mellékletek kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése); |
| --- | --- |

e)

a jegyzékben említett mellékletek kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése);

| f) | a mellékletek jegyzékének benyújtása (az eljárási szabályzat 43. cikkének 4. §-a; a gyakorlati útmutató 51. pontja); |
| --- | --- |

f)

a mellékletek jegyzékének benyújtása (az eljárási szabályzat 43. cikkének 4. §-a; a gyakorlati útmutató 51. pontja);

| g) | a jegyzék kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése); |
| --- | --- |

g)

a jegyzék kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése);

| h) | az oldalakat és bekezdés(eke)t megjelölő mellékletek jegyzéke (a gyakorlati útmutató 51. pontjának c) alpontja); |
| --- | --- |

h)

az oldalakat és bekezdés(eke)t megjelölő mellékletek jegyzéke (a gyakorlati útmutató 51. pontjának c) alpontja);

| i) | az oldalakat és bekezdés(eke)t megjelölő mellékletek jegyzékének kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése); |
| --- | --- |

i)

az oldalakat és bekezdés(eke)t megjelölő mellékletek jegyzékének kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése);

| j) | a megtámadott aktus vagy az arra az időpontra vonatkozó okirati bizonyíték kellő számú másolata, amikor az intézményt felkérték, hogy járjon el (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése); |
| --- | --- |

j)

a megtámadott aktus vagy az arra az időpontra vonatkozó okirati bizonyíték kellő számú másolata, amikor az intézményt felkérték, hogy járjon el (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése);

| k) | a választottbírósági kikötést tartalmazó szerződés benyújtása (az eljárási szabályzat 44. cikke 5a. §-a); |
| --- | --- |

k)

a választottbírósági kikötést tartalmazó szerződés benyújtása (az eljárási szabályzat 44. cikke 5a. §-a);

| l) | a választottbírósági kikötést tartalmazó szerződés kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése) |
| --- | --- |

l)

a választottbírósági kikötést tartalmazó szerződés kellő számú másolata (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése)

| m) | a keresetlevél és a mellékletek számozása (a gyakorlati útmutató 8. pontjának d) alpontja és 52. pontja); |
| --- | --- |

m)

a keresetlevél és a mellékletek számozása (a gyakorlati útmutató 8. pontjának d) alpontja és 52. pontja);

| n) | a keresetlevél kellő számú hiteles másolati példánya (a szellemi tulajdonnal kapcsolatos inter partes ügyekben hét, minden más ügyben hat) (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése); |
| --- | --- |

n)

a keresetlevél kellő számú hiteles másolati példánya (a szellemi tulajdonnal kapcsolatos inter partes ügyekben hét, minden más ügyben hat) (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése);

| o) | a keresetlevél hiteles másolati példányainak benyújtása (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése; a gyakorlati útmutató 9. pontja). |
| --- | --- |

o)

a keresetlevél hiteles másolati példányainak benyújtása (az eljárási szabályzat 43. cikke 1. §-ának második bekezdése; a gyakorlati útmutató 9. pontja).

| 58. | Ha a keresetlevél nem felel meg az alábbi formai követelményeknek, azt kézbesítik, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:






  a) | kézbesítési cím (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás) (az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-a; a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 10. cikkének (3) bekezdése; a gyakorlati útmutató 4. pontja és 13. pontjának d) alpontja); |
| --- | --- | --- |

58.

Ha a keresetlevél nem felel meg az alábbi formai követelményeknek, azt kézbesítik, és ésszerű határidőt tűznek ki a hiánypótlásra:

a)

kézbesítési cím (a kézbesítési cím megjelölése és/vagy a távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás) (az eljárási szabályzat 44. cikkének 2. §-a; a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 10. cikkének (3) bekezdése; a gyakorlati útmutató 4. pontja és 13. pontjának d) alpontja);

| b) | minden további ügyvéd igazolása (az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a); |
| --- | --- |

b)

minden további ügyvéd igazolása (az eljárási szabályzat 44. cikkének 3. §-a);

| c) | a jogalapok és a felhozott főbb érvek összegzése (a gyakorlati útmutató 19. pontja); |
| --- | --- |

c)

a jogalapok és a felhozott főbb érvek összegzése (a gyakorlati útmutató 19. pontja);

| d) | az eljárási nyelvtől eltérő nyelven megfogalmazott dokumentumhoz csatolt, az eljárás nyelvén készített fordítás (az eljárási szabályzat 35. cikke 3. §-ának második bekezdése). |
| --- | --- |

d)

az eljárási nyelvtől eltérő nyelven megfogalmazott dokumentumhoz csatolt, az eljárás nyelvén készített fordítás (az eljárási szabályzat 35. cikke 3. §-ának második bekezdése).

A terjedelmes keresetlevelek hiánypótlása

| 59. | Az e gyakorlati útmutató 10. pontjában előírt maximális oldalszámot 40 %-kal meghaladó oldalszámú keresetlevél esetén hiánypótlásnak van helye, kivéve ha az elnök ettől eltérően rendelkezik.
  Az e gyakorlati útmutató 10. pontjában előírt ugyanezen maximális oldalszámot kevesebb mint 40 %-kal meghaladó oldalszámú keresetlevél esetén az elnök ezirányú rendelkezése esetén hiánypótlásnak lehet helye.
  Ha a felperest hiánypótlásra hívták fel, a keresetlevelet – amelynek terjedelme hiánypótlást indokol – az alperesnek később kézbesítik. |
| --- | --- |

59.

Az e gyakorlati útmutató 10. pontjában előírt maximális oldalszámot 40 %-kal meghaladó oldalszámú keresetlevél esetén hiánypótlásnak van helye, kivéve ha az elnök ettől eltérően rendelkezik.

Az e gyakorlati útmutató 10. pontjában előírt ugyanezen maximális oldalszámot kevesebb mint 40 %-kal meghaladó oldalszámú keresetlevél esetén az elnök ezirányú rendelkezése esetén hiánypótlásnak lehet helye.

Ha a felperest hiánypótlásra hívták fel, a keresetlevelet – amelynek terjedelme hiánypótlást indokol – az alperesnek később kézbesítik.

F.2.   Az egyéb beadványok hiánypótlásának esetei

| 60. | A fent említett hiánypótlási esetek szükség szerint a keresetlevélen kívüli, más beadványokra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

60.

A fent említett hiánypótlási esetek szükség szerint a keresetlevélen kívüli, más beadványokra is alkalmazandók.

G.   Gyorsított eljárásban történő határozathozatal iránti kérelem

| 61. | A gyorsított eljárásban történő határozathozatal iránti kérelem tárgyát képező keresetlevél terjedelme fő szabályként nem haladhatja meg a 25 oldalt. Ezt a kérelmet a fenti 12–19. pontban előírtaknak megfelelően kell benyújtani. |
| --- | --- |

61.

A gyorsított eljárásban történő határozathozatal iránti kérelem tárgyát képező keresetlevél terjedelme fő szabályként nem haladhatja meg a 25 oldalt. Ezt a kérelmet a fenti 12–19. pontban előírtaknak megfelelően kell benyújtani.

| 62. | Az eljárási szabályzat 76a. cikke alapján külön iratban benyújtott, az Elsőfokú Bíróság gyorsított eljárásban történő határozathozatala iránti kérelemben röviden ismertetni kell az ügy rendkívüli sürgősségének indokait és az egyéb releváns körülményeket. A fenti B. és E. fejezet rendelkezései megfelelően alkalmazandók. |
| --- | --- |

62.

Az eljárási szabályzat 76a. cikke alapján külön iratban benyújtott, az Elsőfokú Bíróság gyorsított eljárásban történő határozathozatala iránti kérelemben röviden ismertetni kell az ügy rendkívüli sürgősségének indokait és az egyéb releváns körülményeket. A fenti B. és E. fejezet rendelkezései megfelelően alkalmazandók.

| 63. | Ajánlatos, hogy a gyorsított eljárást kérő fél kérelmében jelezze azokat a jogalapokat, érveket, illetve az érintett beadvány (keresetlevél vagy az ellenkérelem) azon részeit, amelyek csak akkor kerülnek ismertetésre, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra. Az eljárási szabályzat 76a. cikke 1. §-ának második bekezdésében foglaltakat a kérelemben pontosan, az érintett bekezdések számának megjelölésével kell meghatározni. |
| --- | --- |

63.

Ajánlatos, hogy a gyorsított eljárást kérő fél kérelmében jelezze azokat a jogalapokat, érveket, illetve az érintett beadvány (keresetlevél vagy az ellenkérelem) azon részeit, amelyek csak akkor kerülnek ismertetésre, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra. Az eljárási szabályzat 76a. cikke 1. §-ának második bekezdésében foglaltakat a kérelemben pontosan, az érintett bekezdések számának megjelölésével kell meghatározni.

| 64. | Célszerű továbbá, ha az előző pontban említetteket tartalmazó, gyorsított eljárásban történő határozathozatal iránti kérelem mellékleteként az érintett beadvány rövidített változata is benyújtásra kerül.
  A mellékelt rövidített változatnak a következő előírásoknak kell megfelelnie:






  a) | a rövidített változat formátum az eredeti beadvány formátumának felel meg, amelynek a kihagyott részeit idézőjel közé írt „omissis” kifejezés jelez; |
| --- | --- | --- |

64.

Célszerű továbbá, ha az előző pontban említetteket tartalmazó, gyorsított eljárásban történő határozathozatal iránti kérelem mellékleteként az érintett beadvány rövidített változata is benyújtásra kerül.

A mellékelt rövidített változatnak a következő előírásoknak kell megfelelnie:

a)

a rövidített változat formátum az eredeti beadvány formátumának felel meg, amelynek a kihagyott részeit idézőjel közé írt „omissis” kifejezés jelez;

| b) | a rövidített változatban benne hagyott bekezdések megtartják az eredeti beadvány számozását; |
| --- | --- |

b)

a rövidített változatban benne hagyott bekezdések megtartják az eredeti beadvány számozását;

| c) | a rövidített változathoz csatolt mellékletek jegyzékében – amennyiben a rövidített változat nem utal az eredeti beadvány valamennyi mellékletére – az „omissis” kifejezés jelzi az egyes kihagyott mellékleteket; |
| --- | --- |

c)

a rövidített változathoz csatolt mellékletek jegyzékében – amennyiben a rövidített változat nem utal az eredeti beadvány valamennyi mellékletére – az „omissis” kifejezés jelzi az egyes kihagyott mellékleteket;

| d) | a rövidített változatban megtartott mellékletek megtartják az érintett eredeti beadvány mellékletei jegyzékének számozását; |
| --- | --- |

d)

a rövidített változatban megtartott mellékletek megtartják az érintett eredeti beadvány mellékletei jegyzékének számozását;

| e) | a rövidített változathoz mellékelt jegyzékben feltüntetett mellékleteket csatolni kell ehhez a változathoz. |
| --- | --- |

e)

a rövidített változathoz mellékelt jegyzékben feltüntetett mellékleteket csatolni kell ehhez a változathoz.

| 65. | Ha az Elsőfokú Bíróság az eljárási szabályzat 76a. cikkének 4. §-a alapján a beadvány rövidített változatának benyújtását kéri, a rövidített változatot ellenkező rendelkezés hiányában a fenti útmutatás alapján kell elkészíteni. |
| --- | --- |

65.

Ha az Elsőfokú Bíróság az eljárási szabályzat 76a. cikkének 4. §-a alapján a beadvány rövidített változatának benyújtását kéri, a rövidített változatot ellenkező rendelkezés hiányában a fenti útmutatás alapján kell elkészíteni.

| 66. | Ha a felperes kérelmében nem jelezte azokat a jogalapokat, érveket, illetve a keresetlevél azon részeit, amelyeket csak akkor kell figyelembe venni, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra, az alperesnek egy hónapon belül kell válaszolnia a keresetlevélre.
  Ha a felperes kérelmében jelezte azokat a jogalapokat, érveket, illetve a keresetlevél azon részeit, amelyeket csak akkor kell figyelembe venni, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra, az alperesnek a gyorsított eljárás iránti kérelemben jelzettek fényében kell egy hónapon belül a keresetlevélben kifejtett jogalapokra és érvekre válaszolnia.
  Ha a felperes kérelméhez a keresetlevél rövidített változatát csatolta, az alperesnek az e rövidített változatban szereplő jogalapokra és érvekre kell egy hónapon belül válaszolnia. |
| --- | --- |

66.

Ha a felperes kérelmében nem jelezte azokat a jogalapokat, érveket, illetve a keresetlevél azon részeit, amelyeket csak akkor kell figyelembe venni, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra, az alperesnek egy hónapon belül kell válaszolnia a keresetlevélre.

Ha a felperes kérelmében jelezte azokat a jogalapokat, érveket, illetve a keresetlevél azon részeit, amelyeket csak akkor kell figyelembe venni, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra, az alperesnek a gyorsított eljárás iránti kérelemben jelzettek fényében kell egy hónapon belül a keresetlevélben kifejtett jogalapokra és érvekre válaszolnia.

Ha a felperes kérelméhez a keresetlevél rövidített változatát csatolta, az alperesnek az e rövidített változatban szereplő jogalapokra és érvekre kell egy hónapon belül válaszolnia.

| 67. | Ha az Elsőfokú Bíróság azelőtt utasítja el a gyorsított eljárás iránti kérelmet, hogy az alperes ellenkérelmét benyújtotta volna, az eljárási szabályzat 76a. cikke 2. §-ának első bekezdése szerinti, e beadvány benyújtására vonatkozó egy hónapos határidő további egy hónappal meghosszabbodik.
  Ha az Elsőfokú Bíróság azt követően utasítja el a gyorsított eljárás iránti kérelmet, hogy az alperes az eljárási szabályzat 76a. cikke 2. §-ának első bekezdése szerinti egyhónapos határidőn belül ellenkérelmét benyújtotta, e félnek további egy hónap áll rendelkezésére ellenkérelme kiegészítésére. |
| --- | --- |

67.

Ha az Elsőfokú Bíróság azelőtt utasítja el a gyorsított eljárás iránti kérelmet, hogy az alperes ellenkérelmét benyújtotta volna, az eljárási szabályzat 76a. cikke 2. §-ának első bekezdése szerinti, e beadvány benyújtására vonatkozó egy hónapos határidő további egy hónappal meghosszabbodik.

Ha az Elsőfokú Bíróság azt követően utasítja el a gyorsított eljárás iránti kérelmet, hogy az alperes az eljárási szabályzat 76a. cikke 2. §-ának első bekezdése szerinti egyhónapos határidőn belül ellenkérelmét benyújtotta, e félnek további egy hónap áll rendelkezésére ellenkérelme kiegészítésére.

H.   A végrehajtás felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedések iránti kérelem

| 68. | A kérelmet külön iratban kell benyújtani. A kérelemnek az alapeljárásban benyújtott keresetlevélre történő utalás nélkül önmagában is érthetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

68.

A kérelmet külön iratban kell benyújtani. A kérelemnek az alapeljárásban benyújtott keresetlevélre történő utalás nélkül önmagában is érthetőnek kell lennie.

| 69. | A végrehajtás felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedések iránti kérelemben a lehető legtömörebben meg kell jelölni a jogvita tárgyát, a kereset alapjául szolgáló ténybeli és jogi alapokat, amelyek első látásra valószínűsítik a kereset megalapozottságát (fumus boni juris), valamint a sürgősségre okot adó körülményeket. A kért intézkedés(eke)t pontosan meg kell jelölni. A fenti B., D. és E. fejezet rendelkezései megfelelően alkalmazandók. |
| --- | --- |

69.

A végrehajtás felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedések iránti kérelemben a lehető legtömörebben meg kell jelölni a jogvita tárgyát, a kereset alapjául szolgáló ténybeli és jogi alapokat, amelyek első látásra valószínűsítik a kereset megalapozottságát (fumus boni juris), valamint a sürgősségre okot adó körülményeket. A kért intézkedés(eke)t pontosan meg kell jelölni. A fenti B., D. és E. fejezet rendelkezései megfelelően alkalmazandók.

| 70. | Mivel az ideiglenes intézkedés iránti kérelemnek lehetővé kell tennie, hogy a fumus boni jurist gyorsított eljárás keretében értékeljék, a kérelem nem ismételheti meg az alapeljárásban benyújtott keresetlevél teljes szövegét. |
| --- | --- |

70.

Mivel az ideiglenes intézkedés iránti kérelemnek lehetővé kell tennie, hogy a fumus boni jurist gyorsított eljárás keretében értékeljék, a kérelem nem ismételheti meg az alapeljárásban benyújtott keresetlevél teljes szövegét.

| 71. | Az ideiglenes intézkedés iránti kérelem sürgős elbírálásának lehetővé tétele érdekében annak terjedelme – a jogvita tárgyától és körülményeitől függően – fő szabályként nem haladhatja meg a 25 oldalt. |
| --- | --- |

71.

Az ideiglenes intézkedés iránti kérelem sürgős elbírálásának lehetővé tétele érdekében annak terjedelme – a jogvita tárgyától és körülményeitől függően – fő szabályként nem haladhatja meg a 25 oldalt.

I.   Bizalmas kezelés iránti kérelem

| 72. | Az eljárási szabályzat 67. cikke 3. §-a második és harmadik bekezdésének sérelme nélkül az Elsőfokú Bíróság kizárólag azokat az iratokat és dokumentumokat veszi figyelembe, amelyeket a felek meghatalmazottjai és ügyvédjei megismerhettek, és azokról nyilatkozhattak (az eljárási szabályzat 67. cikke 3. §-ának első bekezdése). |
| --- | --- |

72.

Az eljárási szabályzat 67. cikke 3. §-a második és harmadik bekezdésének sérelme nélkül az Elsőfokú Bíróság kizárólag azokat az iratokat és dokumentumokat veszi figyelembe, amelyeket a felek meghatalmazottjai és ügyvédjei megismerhettek, és azokról nyilatkozhattak (az eljárási szabályzat 67. cikke 3. §-ának első bekezdése).

| 73. | Ugyanakkor a fél kérheti, hogy az iratanyag egyes titkos vagy bizalmas részeit vagy elemeit:






  — | ne közöljék a beavatkozóval (az eljárási szabályzat 116. cikkének 2. §-a) |
| --- | --- | --- |

73.

Ugyanakkor a fél kérheti, hogy az iratanyag egyes titkos vagy bizalmas részeit vagy elemeit:

—

ne közöljék a beavatkozóval (az eljárási szabályzat 116. cikkének 2. §-a)

| — | ne tegyék hozzáférhetővé az egyesített ügyben részt vevő fél számára (az eljárási szabályzat 50. cikkének 2. §-a). |
| --- | --- |

—

ne tegyék hozzáférhetővé az egyesített ügyben részt vevő fél számára (az eljárási szabályzat 50. cikkének 2. §-a).

A beavatkozási kérelem esetén

| 74. | Külön iratban kell benyújtani a félnek azon, az eljárási szabályzat 116. cikke 2. §-a szerinti kérelmét, hogy az ügy egyes iratait vagy az iratanyag egyes elemeit azok titkos vagy bizalmas jellegére való tekintettel a beavatkozó számára történő megküldésből kizárják. |
| --- | --- |

74.

Külön iratban kell benyújtani a félnek azon, az eljárási szabályzat 116. cikke 2. §-a szerinti kérelmét, hogy az ügy egyes iratait vagy az iratanyag egyes elemeit azok titkos vagy bizalmas jellegére való tekintettel a beavatkozó számára történő megküldésből kizárják.

| 75. | Az ilyen, bizalmas kezelés iránti kérelemnek szigorúan a szükséges mértékre kell korlátozódnia. A kérelem semmi esetre sem terjedhet ki valamely beadvány egészére, és csak kivételes esetben terjedhet ki valamely beadvány mellékletének egészére. A védeni kívánt érdek sérelme nélkül általában ugyanis megküldhető az irat olyan, nem bizalmas változata, amelyből egyes szövegrészeket, szavakat vagy számokat töröltek. A nem kellően pontos kérelmet nem lehet figyelembe venni. |
| --- | --- |

75.

Az ilyen, bizalmas kezelés iránti kérelemnek szigorúan a szükséges mértékre kell korlátozódnia. A kérelem semmi esetre sem terjedhet ki valamely beadvány egészére, és csak kivételes esetben terjedhet ki valamely beadvány mellékletének egészére. A védeni kívánt érdek sérelme nélkül általában ugyanis megküldhető az irat olyan, nem bizalmas változata, amelyből egyes szövegrészeket, szavakat vagy számokat töröltek. A nem kellően pontos kérelmet nem lehet figyelembe venni.

| 76. | A bizalmas kezelés iránti kérelemben pontosan meg kell jelölni az érintett elemeket vagy szövegrészeket, és nagyon röviden indokolni kell az egyes elemek vagy szövegrészek bizalmas vagy titkos jellegét. |
| --- | --- |

76.

A bizalmas kezelés iránti kérelemben pontosan meg kell jelölni az érintett elemeket vagy szövegrészeket, és nagyon röviden indokolni kell az egyes elemek vagy szövegrészek bizalmas vagy titkos jellegét.

| 77. | A kérelemhez csatolni kell a szóban forgó beadvány vagy irat nem bizalmas változatát, amelyből törölték a kérelemmel érintett elemeket vagy szövegrészeket. |
| --- | --- |

77.

A kérelemhez csatolni kell a szóban forgó beadvány vagy irat nem bizalmas változatát, amelyből törölték a kérelemmel érintett elemeket vagy szövegrészeket.

Az ügyek egyesítésének esetén

| 78. | Külön iratban kell benyújtani a félnek azon, az eljárási szabályzat 50. cikke 2. §-a szerinti kérelmét, hogy az ügy egyes iratait vagy az iratanyag egyes elemeit azok titkos vagy bizalmas jellegére való tekintettel ne tegyék hozzáférhetővé az egyesített ügyben részt vevő fél számára. |
| --- | --- |

78.

Külön iratban kell benyújtani a félnek azon, az eljárási szabályzat 50. cikke 2. §-a szerinti kérelmét, hogy az ügy egyes iratait vagy az iratanyag egyes elemeit azok titkos vagy bizalmas jellegére való tekintettel ne tegyék hozzáférhetővé az egyesített ügyben részt vevő fél számára.

| 79. | Az e gyakorlati útmutató 75–77. pontja mutatis mutandis alkalmazandó az ügyek egyesítése esetén benyújtott bizalmas kezelés iránti kérelemre. |
| --- | --- |

79.

Az e gyakorlati útmutató 75–77. pontja mutatis mutandis alkalmazandó az ügyek egyesítése esetén benyújtott bizalmas kezelés iránti kérelemre.

J.   A fellebbezési eljárás során válasz benyújtásának engedélyezése iránti kérelem

| 80. | Az eljárási szabályzat 143. cikkének 1. §-a szerinti határidőn belül benyújtott kérelemre az elnök e rendelkezésnek megfelelően engedélyezheti válasz benyújtását, ha arra, annak érdekében, hogy a fellebbező megvédhesse álláspontját, vagy a fellebbezésről szóló határozat előkészítése érdekében szükség van. |
| --- | --- |

80.

Az eljárási szabályzat 143. cikkének 1. §-a szerinti határidőn belül benyújtott kérelemre az elnök e rendelkezésnek megfelelően engedélyezheti válasz benyújtását, ha arra, annak érdekében, hogy a fellebbező megvédhesse álláspontját, vagy a fellebbezésről szóló határozat előkészítése érdekében szükség van.

| 81. | Az ilyen kérelem terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 2–3 oldalt, és annak azon konkrét indokok rövid összegzésére kell korlátozódnia, amelyek miatt – a fellebbező véleménye szerint – a válaszra szükség van. A kérelemnek önmagában – tehát a fellebbezésre vagy a válaszbeadványra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

81.

Az ilyen kérelem terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 2–3 oldalt, és annak azon konkrét indokok rövid összegzésére kell korlátozódnia, amelyek miatt – a fellebbező véleménye szerint – a válaszra szükség van. A kérelemnek önmagában – tehát a fellebbezésre vagy a válaszbeadványra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőnek kell lennie.

K.   A fellebbezési eljárásban történő tárgyalás tartása iránti kérelmek

| 82. | Az Elsőfokú Bíróság az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határozhat a fellebbezésről, kivéve ha a fél az eljárási szabályzat 146. cikke szerinti határidőn belül szóbeli észrevételeinek meghallgatása iránti kérelmet terjeszt elő. |
| --- | --- |

82.

Az Elsőfokú Bíróság az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határozhat a fellebbezésről, kivéve ha a fél az eljárási szabályzat 146. cikke szerinti határidőn belül szóbeli észrevételeinek meghallgatása iránti kérelmet terjeszt elő.

| 83. | A kérelemben pontosan meg kell határozni, hogy a fél miért kéri meghallgatását. Ezen indokolásnak annak konkrét értékelésén kell alapulnia, hogy miért lenne hasznos a szóban forgó fél számára a tárgyalás, valamint meg kell jelölnie az ügy aktájának azon elemeit, vagy azon érveket, amelyeknek a tárgyaláson történő teljesebb kifejtését vagy cáfolatát a fél szükségesnek tartja. Nem elegendő általános jelleggel hivatkozni az ügy vagy a tárgyalandó kérdések jelentőségére. |
| --- | --- |

83.

A kérelemben pontosan meg kell határozni, hogy a fél miért kéri meghallgatását. Ezen indokolásnak annak konkrét értékelésén kell alapulnia, hogy miért lenne hasznos a szóban forgó fél számára a tárgyalás, valamint meg kell jelölnie az ügy aktájának azon elemeit, vagy azon érveket, amelyeknek a tárgyaláson történő teljesebb kifejtését vagy cáfolatát a fél szükségesnek tartja. Nem elegendő általános jelleggel hivatkozni az ügy vagy a tárgyalandó kérdések jelentőségére.

L.   A költségmentesség iránti kérelmek

| 84. | A költségmentesség iránti kérelem benyújtásához a nyomtatvány használata kötelező. A nyomtatványt a Bíróság alábbi internetes honlapjáról töltheti le: www.curia.europa.eu.
  Nyomtatványt az Elsőfokú Bíróság Hivatalánál (tel.: + 352-4303-3477) is lehet a név és a cím megjelölésével igényelni az alábbi e-mail címen: CFI.Registry@curia.europa.eu, valamint postacímen:





  Greffe du Tribunal de première instance |
| --- | --- |
| Rue du Fort Niedergrünewald |
| L-2925 Luxembourg |

84.

A költségmentesség iránti kérelem benyújtásához a nyomtatvány használata kötelező. A nyomtatványt a Bíróság alábbi internetes honlapjáról töltheti le: www.curia.europa.eu.

Nyomtatványt az Elsőfokú Bíróság Hivatalánál (tel.: + 352-4303-3477) is lehet a név és a cím megjelölésével igényelni az alábbi e-mail címen: CFI.Registry@curia.europa.eu, valamint postacímen:

Greffe du Tribunal de première instance

Rue du Fort Niedergrünewald

L-2925 Luxembourg

| 85. | A nyomtatványtól eltérő formában benyújtott költségmentesség iránti kérelmet nem áll módunkban figyelembe venni; az ilyen kérelmekre küldött válaszlevélben a hivatalvezető a válaszához csatolt nyomtatvány használatának kötelező jellegére hívja fel a figyelmet. |
| --- | --- |

85.

A nyomtatványtól eltérő formában benyújtott költségmentesség iránti kérelmet nem áll módunkban figyelembe venni; az ilyen kérelmekre küldött válaszlevélben a hivatalvezető a válaszához csatolt nyomtatvány használatának kötelező jellegére hívja fel a figyelmet.

| 86. | A költségmentesség iránti kérelem eredeti példányát a kérelmezőnek vagy ügyvédjének alá kell írnia. |
| --- | --- |

86.

A költségmentesség iránti kérelem eredeti példányát a kérelmezőnek vagy ügyvédjének alá kell írnia.

| 87. | Ha a költségmentesség iránti kérelmet a kérelmező ügyvédje a keresetlevél benyújtását megelőzően nyújtja be, e kérelemhez mellékelni kell az igazolást arról, hogy az ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt. |
| --- | --- |

87.

Ha a költségmentesség iránti kérelmet a kérelmező ügyvédje a keresetlevél benyújtását megelőzően nyújtja be, e kérelemhez mellékelni kell az igazolást arról, hogy az ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt.

| 88. | A nyomtatvány lehetővé teszi az Elsőfokú Bíróság számára, hogy az eljárási szabályzat 95. cikke 2. §-ának megfelelően rendelkezésére álljon minden ahhoz szükséges információ, hogy érdemben el tudja bírálni a költségmentesség iránti kérelmet. Ezek a következők:






  — | a kérelmező gazdasági helyzetére vonatkozó adatok,
  és |
| --- | --- | --- |

88.

A nyomtatvány lehetővé teszi az Elsőfokú Bíróság számára, hogy az eljárási szabályzat 95. cikke 2. §-ának megfelelően rendelkezésére álljon minden ahhoz szükséges információ, hogy érdemben el tudja bírálni a költségmentesség iránti kérelmet. Ezek a következők:

—

a kérelmező gazdasági helyzetére vonatkozó adatok,

és

| — | ha a keresetet még nem nyújtották be, a kereset tárgyára, a tényállásra és a kapcsolódó érvekre vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

—

ha a keresetet még nem nyújtották be, a kereset tárgyára, a tényállásra és a kapcsolódó érvekre vonatkozó adatok.

A kérelmezőnek a nyomtatvánnyal együtt be kell nyújtania az állításait igazoló iratokat is.

| 89. | A megfelelően kitöltött nyomtatványnak és az igazoló iratoknak önmagukban – tehát a kérelmező által az Elsőfokú Bírósághoz benyújtott esetleges egyéb iratokra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőknek kell lennie. |
| --- | --- |

89.

A megfelelően kitöltött nyomtatványnak és az igazoló iratoknak önmagukban – tehát a kérelmező által az Elsőfokú Bírósághoz benyújtott esetleges egyéb iratokra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőknek kell lennie.

| 90. | Az Elsőfokú Bíróság azon lehetőségének sérelme nélkül, hogy az eljárási szabályzat 64. cikke alapján további tájékoztatást kérjen, vagy dokumentumok benyújtására hívjon fel, a költségmentesség iránti kérelmet nem lehet függelékek utólagos benyújtásával kiegészíteni; az ilyen függelékek, ha azokat az Elsőfokú Bíróság erre irányuló felhívása nélkül nyújtották be, visszaküldésre kerülnek. Kivételes esetekben a kérelmező kedvezőtlen anyagi helyzetének bizonyítására irányuló igazoló iratokat utólagosan is el lehet fogadni, amennyiben azok késedelmes benyújtását megfelelően megindokolták. |
| --- | --- |

90.

Az Elsőfokú Bíróság azon lehetőségének sérelme nélkül, hogy az eljárási szabályzat 64. cikke alapján további tájékoztatást kérjen, vagy dokumentumok benyújtására hívjon fel, a költségmentesség iránti kérelmet nem lehet függelékek utólagos benyújtásával kiegészíteni; az ilyen függelékek, ha azokat az Elsőfokú Bíróság erre irányuló felhívása nélkül nyújtották be, visszaküldésre kerülnek. Kivételes esetekben a kérelmező kedvezőtlen anyagi helyzetének bizonyítására irányuló igazoló iratokat utólagosan is el lehet fogadni, amennyiben azok késedelmes benyújtását megfelelően megindokolták.

| 91. | Az eljárási szabályzat 96. cikke 4. §-ának értelmében a költségmentesség iránti kérelem benyújtása felfüggeszti a kérelemben hivatkozott kereset megindításának határidejét a kérelemről hozott végzés vagy – ha ez a végzés nem jelöl ki ügyvédet az érdekelt képviseletére – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés közléséig.
  A felfüggesztés a nyomtatvány benyújtásának napjától hatályos, vagy ha a költségmentesség iránti kérelmet a nyomtatvány használata nélkül nyújtották be, e kérelem benyújtásának napjától, feltéve hogy a fenti 85. pontban említett levélben a Hivatal által meghatározott határidőn belül a nyomtatványt benyújtják. Ha a nyomtatványt a meghatározott határidőn belül nem nyújtják be, a felfüggesztés a nyomtatvány benyújtásának napjától hatályos. |
| --- | --- |

91.

Az eljárási szabályzat 96. cikke 4. §-ának értelmében a költségmentesség iránti kérelem benyújtása felfüggeszti a kérelemben hivatkozott kereset megindításának határidejét a kérelemről hozott végzés vagy – ha ez a végzés nem jelöl ki ügyvédet az érdekelt képviseletére – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés közléséig.

A felfüggesztés a nyomtatvány benyújtásának napjától hatályos, vagy ha a költségmentesség iránti kérelmet a nyomtatvány használata nélkül nyújtották be, e kérelem benyújtásának napjától, feltéve hogy a fenti 85. pontban említett levélben a Hivatal által meghatározott határidőn belül a nyomtatványt benyújtják. Ha a nyomtatványt a meghatározott határidőn belül nem nyújtják be, a felfüggesztés a nyomtatvány benyújtásának napjától hatályos.

| 92. | A nyomtatvány faxon vagy e-mailben történő benyújtása esetén az aláírással ellátott eredeti példánynak legkésőbb e benyújtást követő tíz napon belül be kell érkeznie az Elsőfokú Bíróság Hivatalához annak érdekében, hogy a faxon vagy e-mailben történő benyújtás napját a keresetindítási határidő felfüggesztéséhez figyelembe lehessen venni. Ha e tíznapos határidőn belül az eredeti példány nem kerül benyújtásra, a felfüggesztés az eredeti példány benyújtásának napjától hatályos. Az aláírással ellátott eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén kizárólag az aláírással ellátott eredeti példány vehető figyelembe, és a keresetindítási határidő felfüggesztéséhez figyelembe vehető időpont az ezen eredeti példány benyújtásának napja. |
| --- | --- |

92.

A nyomtatvány faxon vagy e-mailben történő benyújtása esetén az aláírással ellátott eredeti példánynak legkésőbb e benyújtást követő tíz napon belül be kell érkeznie az Elsőfokú Bíróság Hivatalához annak érdekében, hogy a faxon vagy e-mailben történő benyújtás napját a keresetindítási határidő felfüggesztéséhez figyelembe lehessen venni. Ha e tíznapos határidőn belül az eredeti példány nem kerül benyújtásra, a felfüggesztés az eredeti példány benyújtásának napjától hatályos. Az aláírással ellátott eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén kizárólag az aláírással ellátott eredeti példány vehető figyelembe, és a keresetindítási határidő felfüggesztéséhez figyelembe vehető időpont az ezen eredeti példány benyújtásának napja.

II.   A SZÓBELI SZAKASZ

| 93. | A szóbeli szakasz célja:






  — | szükség esetén összefoglaló jelleggel emlékeztetni a kialakított álláspontra, kiemelve az írásban kifejtett lényeges jogalapokat, |
| --- | --- | --- |

93.

A szóbeli szakasz célja:

—

szükség esetén összefoglaló jelleggel emlékeztetni a kialakított álláspontra, kiemelve az írásban kifejtett lényeges jogalapokat,

| — | szükség esetén megvilágítani az írásbeli szakasz folyamán kifejtett egyes érveket, valamint esetlegesen bemutatni azokat az új érveket, amelyek az eljárás írásbeli szakaszának befejezése után bekövetkezett eseményekkel kapcsolatban merültek fel, és amelyeket ezért nem lehetett az írásbeli beadványokban előadni, |
| --- | --- |

—

szükség esetén megvilágítani az írásbeli szakasz folyamán kifejtett egyes érveket, valamint esetlegesen bemutatni azokat az új érveket, amelyek az eljárás írásbeli szakaszának befejezése után bekövetkezett eseményekkel kapcsolatban merültek fel, és amelyeket ezért nem lehetett az írásbeli beadványokban előadni,

| — | válaszolni az Elsőfokú Bíróság esetleges kérdéseire. |
| --- | --- |

—

válaszolni az Elsőfokú Bíróság esetleges kérdéseire.

| 94. | A jogi képviselőknek kell mérlegelniük, figyelemmel a szóbeli szakasz fenti pontban meghatározott céljára, hogy valóban szükséges-e a szóbeli előadás, vagy elegendő egy egyszerű utalás az írásbeli észrevételekre, vagy beadványokra. A szóbeli szakasz során tehát elegendő az Elsőfokú Bíróság kérdéseire adandó válaszokra összpontosítani. Amikor a jogi képviselő a szóbeli előadás szükségessége mellett dönt, célszerű mindössze egyes kérdések ismertetésére szorítkoznia, a többi kérdés esetében pedig a beadványokra utalnia. |
| --- | --- |

94.

A jogi képviselőknek kell mérlegelniük, figyelemmel a szóbeli szakasz fenti pontban meghatározott céljára, hogy valóban szükséges-e a szóbeli előadás, vagy elegendő egy egyszerű utalás az írásbeli észrevételekre, vagy beadványokra. A szóbeli szakasz során tehát elegendő az Elsőfokú Bíróság kérdéseire adandó válaszokra összpontosítani. Amikor a jogi képviselő a szóbeli előadás szükségessége mellett dönt, célszerű mindössze egyes kérdések ismertetésére szorítkoznia, a többi kérdés esetében pedig a beadványokra utalnia.

| 95. | Amennyiben az egyik fél nem kíván a szóbeli előadás lehetőségével élni, azt semmiképpen sem értelmezik úgy, hogy a fél a másik fél szóbeli előadásával hallgatólagosan egyetért, amennyiben a szóban forgó érvelést írásban már megcáfolta. E felet hallgatása nem akadályozza abban, hogy a másik fél szóbeli előadására válaszoljon. |
| --- | --- |

95.

Amennyiben az egyik fél nem kíván a szóbeli előadás lehetőségével élni, azt semmiképpen sem értelmezik úgy, hogy a fél a másik fél szóbeli előadásával hallgatólagosan egyetért, amennyiben a szóban forgó érvelést írásban már megcáfolta. E felet hallgatása nem akadályozza abban, hogy a másik fél szóbeli előadására válaszoljon.

| 96. | Bizonyos esetekben az Elsőfokú Bíróság úgy ítélheti meg, hogy a szóbeli szakaszt a tagjai által a felek jogi képviselőihez intézett kérdésekkel szükséges kezdeni. Ebben az esetben a jogi képviselőknek ennek figyelembevételével kell rövid szóbeli előadásukat megtartani. |
| --- | --- |

96.

Bizonyos esetekben az Elsőfokú Bíróság úgy ítélheti meg, hogy a szóbeli szakaszt a tagjai által a felek jogi képviselőihez intézett kérdésekkel szükséges kezdeni. Ebben az esetben a jogi képviselőknek ennek figyelembevételével kell rövid szóbeli előadásukat megtartani.

| 97. | Az egyértelműség és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a szóbeli előadást az Elsőfokú Bíróság tagjai a lehető legjobban megértsék, emlékeztetni kell arra, hogy inkább ajánlott jegyzetek alapján, szabadon beszélni, mint felolvasni egy szöveget. Ajánlatos továbbá, hogy a felek jogi képviselői a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsítsék az ügy ismertetését. A hosszú és bonyolult mondatok helyett tanácsosabb több, rövid mondatot használni. A jogi képviselők megkönnyítenék az Elsőfokú Bíróság munkáját azzal, ha szóbeli előadásaikat tagolnák, és előre ismertetnék az ennek megfelelően általuk követni kívánt szerkezetet.
  Ha a szóbeli előadás szövegét mégis elkészítik írásban, a szöveg megfogalmazásakor ajánlatos figyelembe venni azt a tényt, hogy az szóban fog elhangozni, így a lehető legközelebb kell állnia egy szóbeli előadáshoz. A tolmácsolás megkönnyítése érdekében a meghatalmazottakat és az ügyvédeket felkérik, hogy előzőleg faxon [(352) 4303-3697] vagy e-mailben (interpret@curia.europa.eu) küldjék meg szóbeli előadásuk esetleges szövegét vagy írásbeli vázlatát a Tolmácsolási Igazgatóság számára.
  A szóbeli előadások megküldött jegyzeteinek bizalmas kezelése biztosítva van. A félreértések elkerülése végett a fél nevét meg kell jelölni. A szóbeli előadások jegyzetei nem kerülnek be az ügy iratanyagába. |
| --- | --- |

97.

Az egyértelműség és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a szóbeli előadást az Elsőfokú Bíróság tagjai a lehető legjobban megértsék, emlékeztetni kell arra, hogy inkább ajánlott jegyzetek alapján, szabadon beszélni, mint felolvasni egy szöveget. Ajánlatos továbbá, hogy a felek jogi képviselői a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsítsék az ügy ismertetését. A hosszú és bonyolult mondatok helyett tanácsosabb több, rövid mondatot használni. A jogi képviselők megkönnyítenék az Elsőfokú Bíróság munkáját azzal, ha szóbeli előadásaikat tagolnák, és előre ismertetnék az ennek megfelelően általuk követni kívánt szerkezetet.

Ha a szóbeli előadás szövegét mégis elkészítik írásban, a szöveg megfogalmazásakor ajánlatos figyelembe venni azt a tényt, hogy az szóban fog elhangozni, így a lehető legközelebb kell állnia egy szóbeli előadáshoz. A tolmácsolás megkönnyítése érdekében a meghatalmazottakat és az ügyvédeket felkérik, hogy előzőleg faxon [(352) 4303-3697] vagy e-mailben (interpret@curia.europa.eu) küldjék meg szóbeli előadásuk esetleges szövegét vagy írásbeli vázlatát a Tolmácsolási Igazgatóság számára.

A szóbeli előadások megküldött jegyzeteinek bizalmas kezelése biztosítva van. A félreértések elkerülése végett a fél nevét meg kell jelölni. A szóbeli előadások jegyzetei nem kerülnek be az ügy iratanyagába.

| 98. | Emlékeztetni kell a jogi képviselőket arra, hogy adott esetben az Elsőfokú Bíróságnak mindössze néhány tagja hallgatja a szóbeli előadásokat azon a nyelven, amelyen azok elhangzanak, mások a szinkrontolmácsolást követik. Az eljárások legmegfelelőbb lefolytatása és a szinkrontolmácsolás minősége fenntartása érdekében feltétlenül ajánlott, hogy a jogi képviselők lassan és a mikrofonba beszéljenek.
  Hasznos jelezni a tárgyalás előtt a tolmácsoknak azt, ha a jogi képviselők egyes szövegek vagy dokumentumok részeit szó szerint kívánják idézni, különösen ha azok nem szerepelnek az ügy iratanyagában. Ehhez hasonlóan hasznos lehet jelezni nekik az esetlegesen nehezen lefordítható kifejezéseket is. |
| --- | --- |

98.

Emlékeztetni kell a jogi képviselőket arra, hogy adott esetben az Elsőfokú Bíróságnak mindössze néhány tagja hallgatja a szóbeli előadásokat azon a nyelven, amelyen azok elhangzanak, mások a szinkrontolmácsolást követik. Az eljárások legmegfelelőbb lefolytatása és a szinkrontolmácsolás minősége fenntartása érdekében feltétlenül ajánlott, hogy a jogi képviselők lassan és a mikrofonba beszéljenek.

Hasznos jelezni a tárgyalás előtt a tolmácsoknak azt, ha a jogi képviselők egyes szövegek vagy dokumentumok részeit szó szerint kívánják idézni, különösen ha azok nem szerepelnek az ügy iratanyagában. Ehhez hasonlóan hasznos lehet jelezni nekik az esetlegesen nehezen lefordítható kifejezéseket is.

| 99. | Mivel az Elsőfokú Bíróság tárgyalótermei automatikus hangosító rendszerrel vannak felszerelve, a jogi képviselők a mikrofon gombját megnyomva kapcsolhatják be azt, és meg kell várniuk a világító jelzést, mielőtt beszélni kezdenek. Miközben valamely bíró vagy más személy beszél, ne nyomják meg a gombot, mert ellenkező esetben ez utóbbiak mikrofonja kikapcsol. |
| --- | --- |

99.

Mivel az Elsőfokú Bíróság tárgyalótermei automatikus hangosító rendszerrel vannak felszerelve, a jogi képviselők a mikrofon gombját megnyomva kapcsolhatják be azt, és meg kell várniuk a világító jelzést, mielőtt beszélni kezdenek. Miközben valamely bíró vagy más személy beszél, ne nyomják meg a gombot, mert ellenkező esetben ez utóbbiak mikrofonja kikapcsol.

| 100. | A szóbeli előadások időtartama az ügy bonyolultságától és az új tények meglététől vagy hiányától függ. Az ügyvédek és meghatalmazottak tehát korlátozzák a szóbeli előadások időtartamát felenként körülbelül 15 percre, a beavatkozók pedig 10 percre, kivéve ha a Hivatal e tekintetben más útmutatást adott. E korlátozás csak magára a szóbeli előadásokra vonatkozik, és nem foglalja magában a tárgyaláson feltett kérdésekre való válaszadás idejét.
  Amennyiben a körülmények megkövetelik, e rendes időtartamtól a tárgyalás napját legalább tizenöt nappal megelőzően (vagy megfelelően indokolt kivételes körülmények esetén e határidőn belül később is) eltérést lehet kérni a Hivataltól, megfelelően megindokolva azt, és megjelölve a szükségesnek ítélt időtartamot. Ilyen kérelmeket követően a jogi képviselőket értesítik a szóbeli előadásokra rendelkezésükre álló időtartamról. |
| --- | --- |

100.

A szóbeli előadások időtartama az ügy bonyolultságától és az új tények meglététől vagy hiányától függ. Az ügyvédek és meghatalmazottak tehát korlátozzák a szóbeli előadások időtartamát felenként körülbelül 15 percre, a beavatkozók pedig 10 percre, kivéve ha a Hivatal e tekintetben más útmutatást adott. E korlátozás csak magára a szóbeli előadásokra vonatkozik, és nem foglalja magában a tárgyaláson feltett kérdésekre való válaszadás idejét.

Amennyiben a körülmények megkövetelik, e rendes időtartamtól a tárgyalás napját legalább tizenöt nappal megelőzően (vagy megfelelően indokolt kivételes körülmények esetén e határidőn belül később is) eltérést lehet kérni a Hivataltól, megfelelően megindokolva azt, és megjelölve a szükségesnek ítélt időtartamot. Ilyen kérelmeket követően a jogi képviselőket értesítik a szóbeli előadásokra rendelkezésükre álló időtartamról.

| 101. | Ha valamely felet több jogi képviselő képviseli, közülük legfeljebb kettő szólalhat fel, és szóbeli előadásaik együttes időtartama nem haladhatja meg a fent említett időtartamot. A bírák által feltett kérdésekre, valamint a jogi képviselők észrevételeire történő válaszadás lehetősége azon képviselők részére is biztosított, akik a szóbeli előadások előterjesztésében vettek részt.
  Amennyiben több fél képviseli ugyanazt az álláspontot a Bíróság előtt (különösen beavatkozás vagy egyesített ügyek esetén), jogi képviselőik a tárgyalást megelőzően egyeztessenek annak érdekében, hogy a szóbeli előadások során ne kerüljön sor ismétlésekre. |
| --- | --- |

101.

Ha valamely felet több jogi képviselő képviseli, közülük legfeljebb kettő szólalhat fel, és szóbeli előadásaik együttes időtartama nem haladhatja meg a fent említett időtartamot. A bírák által feltett kérdésekre, valamint a jogi képviselők észrevételeire történő válaszadás lehetősége azon képviselők részére is biztosított, akik a szóbeli előadások előterjesztésében vettek részt.

Amennyiben több fél képviseli ugyanazt az álláspontot a Bíróság előtt (különösen beavatkozás vagy egyesített ügyek esetén), jogi képviselőik a tárgyalást megelőzően egyeztessenek annak érdekében, hogy a szóbeli előadások során ne kerüljön sor ismétlésekre.

| 102. | Az előadó bíró által összeállított, tárgyalásra készített jelentés a jogvita tárgyilagos összefoglalása, amely nem tartalmazza a felek valamennyi érvét, és célja egyrészt lehetővé tenni a felek számára annak ellenőrzését, hogy jogalapjaikat és érveiket megfelelően értik-e, másrészt megkönnyíteni az ítélkező testület többi bírája számára az ügy iratanyagának tanulmányozását.
  Az Elsőfokú Bíróság mindent megtesz annak érdekében, hogy a tárgyalásra készített jelentés három héttel a tárgyalás előtt eljusson a felek jogi képviselőihez. Az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban a tárgyalásra készített jelentés kizárólag a szóbeli szakaszban tartandó tárgyalás előkészítésére szolgál. |
| --- | --- |

102.

Az előadó bíró által összeállított, tárgyalásra készített jelentés a jogvita tárgyilagos összefoglalása, amely nem tartalmazza a felek valamennyi érvét, és célja egyrészt lehetővé tenni a felek számára annak ellenőrzését, hogy jogalapjaikat és érveiket megfelelően értik-e, másrészt megkönnyíteni az ítélkező testület többi bírája számára az ügy iratanyagának tanulmányozását.

Az Elsőfokú Bíróság mindent megtesz annak érdekében, hogy a tárgyalásra készített jelentés három héttel a tárgyalás előtt eljusson a felek jogi képviselőihez. Az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban a tárgyalásra készített jelentés kizárólag a szóbeli szakaszban tartandó tárgyalás előkészítésére szolgál.

| 103. | Ha a tárgyalásra készített jelentés ténybeli hibákat tartalmaz, indokolt, hogy a jogi képviselők arról írásban a tárgyalás előtt értesítsék a Hivatalt. Ehhez hasonlóan, ha a tárgyalásra készített jelentés nem megfelelően értelmezi a fél érvelésének lényegét, a jogi képviselők javaslatot tehetnek az általuk megfelelőnek tartott módosításokra.
  Ha a jogi képviselők a tárgyalásra készített jelentésre vonatkozó szóbeli észrevételeket tesznek a tárgyaláson, azokat a hivatalvezető vagy a hivatalvezetőként eljáró tisztviselő jegyzőkönyvbe veszi. |
| --- | --- |

103.

Ha a tárgyalásra készített jelentés ténybeli hibákat tartalmaz, indokolt, hogy a jogi képviselők arról írásban a tárgyalás előtt értesítsék a Hivatalt. Ehhez hasonlóan, ha a tárgyalásra készített jelentés nem megfelelően értelmezi a fél érvelésének lényegét, a jogi képviselők javaslatot tehetnek az általuk megfelelőnek tartott módosításokra.

Ha a jogi képviselők a tárgyalásra készített jelentésre vonatkozó szóbeli észrevételeket tesznek a tárgyaláson, azokat a hivatalvezető vagy a hivatalvezetőként eljáró tisztviselő jegyzőkönyvbe veszi.

| 104. | Amennyiben a jogi képviselő idéz a Bíróság vagy az Elsőfokú Bíróság valamely ítéletéből, jelölje meg a teljes hivatkozást, ideértve a felek nevét, és adott esetben határozza meg a Határozatok Tárának oldalszámát, valamint a kérdéses részletet tartalmazó pont számát. |
| --- | --- |

104.

Amennyiben a jogi képviselő idéz a Bíróság vagy az Elsőfokú Bíróság valamely ítéletéből, jelölje meg a teljes hivatkozást, ideértve a felek nevét, és adott esetben határozza meg a Határozatok Tárának oldalszámát, valamint a kérdéses részletet tartalmazó pont számát.

| 105. | Az Elsőfokú Bíróság kizárólag kivételes körülmények esetén és a felek meghallgatását követően veszi figyelembe a tárgyaláson benyújtott iratokat. |
| --- | --- |

105.

Az Elsőfokú Bíróság kizárólag kivételes körülmények esetén és a felek meghallgatását követően veszi figyelembe a tárgyaláson benyújtott iratokat.

| 106. | Az előadásokhoz használandó bizonyos műszaki eszközök igénybevétele iránti kérelmet kellő időn belül kell benyújtani. Az ilyen eszközök használatának módját a hivatalvezetővel kell egyeztetni, mégpedig a műszaki vagy gyakorlati jellegű esetleges korlátok figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

106.

Az előadásokhoz használandó bizonyos műszaki eszközök igénybevétele iránti kérelmet kellő időn belül kell benyújtani. Az ilyen eszközök használatának módját a hivatalvezetővel kell egyeztetni, mégpedig a műszaki vagy gyakorlati jellegű esetleges korlátok figyelembevétele érdekében.

III.   E GYAKORLATI ÚTMUTATÓ HATÁLYBALÉPÉSE

| 107. | E gyakorlati útmutató hatályon kívül helyezi a 2002. március 14-i, a feleknek szóló gyakorlati útmutatót (HL L 87., 2002.4.4., 48. o.), valamint az „A jogi képviselőknek szóló tárgyalásra vonatkozó útmutatót”, és azok helyébe lép. |
| --- | --- |

107.

E gyakorlati útmutató hatályon kívül helyezi a 2002. március 14-i, a feleknek szóló gyakorlati útmutatót (HL L 87., 2002.4.4., 48. o.), valamint az „A jogi képviselőknek szóló tárgyalásra vonatkozó útmutatót”, és azok helyébe lép.

| 108. | E gyakorlati útmutatót az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. E gyakorlati útmutató a kihirdetése napját követő napon lép hatályba. |
| --- | --- |

108.

E gyakorlati útmutatót az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. E gyakorlati útmutató a kihirdetése napját követő napon lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2007. július 5-én.

E. COULON

hivatalvezető

B. VESTERDORF

elnök

---