# Eiropas Savienības L 190/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 190 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 21. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 190

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 21. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 856/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar ko pagarina termiņu tā galīgā antidempinga maksājuma atlikšanai, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002 | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 857/2007 (2007. gada 20. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 858/2007 (2007. gada 20. jūlijs) par ķiploku ievešanas atļauju izdošanu apakšperiodā no 2007. gada 1. septembra līdz 2007. gada 30. novembrim | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 859/2007 (2007. gada 20. jūlijs), ar kuru 82. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001 | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 860/2007 (2007. gada 20. jūlijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā | 10 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 856/2007 (2007. gada 16. jūlijs), ar ko pagarina termiņu tā galīgā antidempinga maksājuma atlikšanai, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 857/2007 (2007. gada 20. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 858/2007 (2007. gada 20. jūlijs) par ķiploku ievešanas atļauju izdošanu apakšperiodā no 2007. gada 1. septembra līdz 2007. gada 30. novembrim

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 859/2007 (2007. gada 20. jūlijs), ar kuru 82. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

Al-Qaida

Taliban

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 860/2007 (2007. gada 20. jūlijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

10

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/513/Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 10. jūlijs), ar ko apstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanos grozītajai Konvencijai par kodolmateriālu un kodoliekārtu fizisko aizsardzību | 12 |
| Eiropas Atomenerģijas kopienas deklarācija saskaņā ar CPPNM 18. panta 4. punktu un 17. panta 3. punktu | 14 |
| | | 2007/514/Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 10. jūlijs), ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus | 15 |
| | | Komisija |
| | | 2007/515/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 21. marts) par pasākumu, ko Vācija īstenojusi, atbalstot Bavaria Film GmbH – C 51/03 (ex NN 57/03)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1170)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/516/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 19. jūlijs) par Kopienas finansiālo atbalstu dalībvalstīs plānotam pētījumam attiecībā uz Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci un Campylobacter spp. un Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3440) | 25 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2007/513/Euratom

*

Padomes Lēmums (2007. gada 10. jūlijs), ar ko apstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanos grozītajai Konvencijai par kodolmateriālu un kodoliekārtu fizisko aizsardzību

12

Eiropas Atomenerģijas kopienas deklarācija saskaņā ar CPPNM 18. panta 4. punktu un 17. panta 3. punktu

CPPNM

14

2007/514/Euratom

*

Padomes Lēmums (2007. gada 10. jūlijs), ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus

Euratom

15

Komisija

2007/515/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 21. marts) par pasākumu, ko Vācija īstenojusi, atbalstot Bavaria Film GmbH – C 51/03 (ex NN 57/03)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1170)

   (
  1
  )

Bavaria Film GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1170)

1

18

2007/516/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 19. jūlijs) par Kopienas finansiālo atbalstu dalībvalstīs plānotam pētījumam attiecībā uz Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci un Campylobacter spp. un Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3440)

Campylobacter

Campylobacter

Salmonella

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3440)

25

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2007/517/KĀDP (2007. gada 16. jūlijs), ar ko groza un pagarina Padomes Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP par ES grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa) | 38 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2007/517/KĀDP (2007. gada 16. jūlijs), ar ko groza un pagarina Padomes Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP par ES grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa)

38

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 856/2007

(2007. gada 16. jūlijs),

ar ko pagarina termiņu tā galīgā antidempinga maksājuma atlikšanai, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 215/2002 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes feromolibdēna importam, kas atbilst KN kodam 7202 70 00 (attiecīgais ražojums). Šā antidempinga maksājuma likme ir 22,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 215/2002 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes feromolibdēna importam, kas atbilst KN kodam 7202 70 00 (attiecīgais ražojums). Šā antidempinga maksājuma likme ir 22,5 %.

| (2) | Komisija ar Lēmumu 2006/714/EK (3) uz deviņiem mēnešiem atlika galīgo antidempinga maksājumu, kas attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar Lēmumu 2006/714/EK (3) uz deviņiem mēnešiem atlika galīgo antidempinga maksājumu, kas attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002.

| (3) | Lēmums atlikt galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002, tika pieņemts saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu, kurā paredzēts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var atlikt, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā apmērā, ka nav domājams, ka pasākumu atlikšanas rezultātā atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt apsvērumus un šie apsvērumi ir ņemti vērā. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums atlikt galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002, tika pieņemts saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu, kurā paredzēts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var atlikt, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā apmērā, ka nav domājams, ka pasākumu atlikšanas rezultātā atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt apsvērumus un šie apsvērumi ir ņemti vērā.

| (4) | Komisija Lēmumā 2006/714/EK secināja, ka attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma imports maksājuma atlikšanas dēļ nevarētu atsākties, jo tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies, konkrēti, Kopienas tirgum raksturīgas augstas attiecīgā ražojuma cenas, kas ievērojami pārsniedz sākotnējā izmeklēšanā atklāto līmeni, kura dēļ rodas kaitējums, turklāt tiek apgalvots, ka attiecīgā ražojuma pieprasījums un piedāvājums nav līdzsvarots. |
| --- | --- |

(4)

Komisija Lēmumā 2006/714/EK secināja, ka attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma imports maksājuma atlikšanas dēļ nevarētu atsākties, jo tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies, konkrēti, Kopienas tirgum raksturīgas augstas attiecīgā ražojuma cenas, kas ievērojami pārsniedz sākotnējā izmeklēšanā atklāto līmeni, kura dēļ rodas kaitējums, turklāt tiek apgalvots, ka attiecīgā ražojuma pieprasījums un piedāvājums nav līdzsvarots.

| (5) | Ar Lēmumu 2006/714/EK Komisija apņēmās novērot attiecīgā ražojuma importu un cenas un atcelt atlikšanu, ja atsāktos attiecīgā ražojuma imports no ĶTR lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(5)

Ar Lēmumu 2006/714/EK Komisija apņēmās novērot attiecīgā ražojuma importu un cenas un atcelt atlikšanu, ja atsāktos attiecīgā ražojuma imports no ĶTR lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (6) | Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 31. oktobrī publicēto paziņojumu (4) tik uzsākta pilnīga ex officio starpposma pārskatīšana, jo Komisijas rīcībā esošie pierādījumi norādīja, ka apstākļi, kas pamatoja spēkā esošos pasākumus, ir mainījušies tādā mērā, ka spēkā esošie pasākumi vairs nav atbilstīgi un daļa šo pārmaiņu ir ilgstošas. |
| --- | --- |

(6)

Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 31. oktobrī publicēto paziņojumu (4) tik uzsākta pilnīga ex officio starpposma pārskatīšana, jo Komisijas rīcībā esošie pierādījumi norādīja, ka apstākļi, kas pamatoja spēkā esošos pasākumus, ir mainījušies tādā mērā, ka spēkā esošie pasākumi vairs nav atbilstīgi un daļa šo pārmaiņu ir ilgstošas.

B.   PAMATOJUMS

| (7) | Pamatregulas 14. panta 4. punktā paredzēts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var atlikt uz deviņiem mēnešiem, bet pasākumu atlikšanas termiņu var pagarināt ne vairāk kā par vienu gadu, ja Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem attiecīgu lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Pamatregulas 14. panta 4. punktā paredzēts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var atlikt uz deviņiem mēnešiem, bet pasākumu atlikšanas termiņu var pagarināt ne vairāk kā par vienu gadu, ja Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem attiecīgu lēmumu.

| (8) | Kopš pasākumi tika atlikti, Lēmuma 2006/714/EK 5. līdz 10. apsvērumā noteiktā situācija attiecīgā ražojuma importa un cenu ziņā nav mainījusies. EK importēts tikai nenozīmīgs apjoms ĶTR izcelsmes feromolibdēna. |
| --- | --- |

(8)

Kopš pasākumi tika atlikti, Lēmuma 2006/714/EK 5. līdz 10. apsvērumā noteiktā situācija attiecīgā ražojuma importa un cenu ziņā nav mainījusies. EK importēts tikai nenozīmīgs apjoms ĶTR izcelsmes feromolibdēna.

| (9) | Attiecībā uz pilnīgo ex officio starpposma pārskatīšanu tiek atgādināts, ka tā būtu jāpabeidz 15 mēnešos no uzsākšanas, t. i., līdz 2008. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz pilnīgo ex officio starpposma pārskatīšanu tiek atgādināts, ka tā būtu jāpabeidz 15 mēnešos no uzsākšanas, t. i., līdz 2008. gada 31. janvārim.

C.   NOSLĒGUMS

| (10) | Ņemot vērā, ka pēc tam, kad 2006. gada oktobrī tika atlikts antidempinga maksājums, situācija Kopienas tirgū nav mainījusies un starpposma pārskatīšana vēl nav pabeigta, tiek uzskatīts par lietderīgu vēl pagarināt termiņu to pasākumu atlikšanai, kas bija spēkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Pamatojoties uz vispārīgo principu, ka ienākošās tirdzniecības plūsmas ir prognozējamas, un paredzot pašreizējās starpposma pārskatīšanas rezultātus, tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu atlikšanas termiņš būtu jāpagarina līdz 2008. gada 31. janvārim, t. i., līdz starpposma pārskatīšanas termiņa beigām. Nav konstatēti fakti, kas norādītu, ka atlikšanas paildzināšana varētu būt pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka pēc tam, kad 2006. gada oktobrī tika atlikts antidempinga maksājums, situācija Kopienas tirgū nav mainījusies un starpposma pārskatīšana vēl nav pabeigta, tiek uzskatīts par lietderīgu vēl pagarināt termiņu to pasākumu atlikšanai, kas bija spēkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Pamatojoties uz vispārīgo principu, ka ienākošās tirdzniecības plūsmas ir prognozējamas, un paredzot pašreizējās starpposma pārskatīšanas rezultātus, tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu atlikšanas termiņš būtu jāpagarina līdz 2008. gada 31. janvārim, t. i., līdz starpposma pārskatīšanas termiņa beigām. Nav konstatēti fakti, kas norādītu, ka atlikšanas paildzināšana varētu būt pretrunā Kopienas interesēm.

| (11) | Ievērojot pamatregulas 14. panta 4. punktu, Komisija informēja Kopienas ražošanas nozari, ka plāno vēl pagarināt spēkā esošo antidempinga pasākumu atlikšanas termiņu. Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt apsvērumus, bet tie nemainīja secinājumu, ka situācija ir saglabājusies tāda pati, kā izklāstīts Lēmumā 2006/714/EK. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojot pamatregulas 14. panta 4. punktu, Komisija informēja Kopienas ražošanas nozari, ka plāno vēl pagarināt spēkā esošo antidempinga pasākumu atlikšanas termiņu. Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt apsvērumus, bet tie nemainīja secinājumu, ka situācija ir saglabājusies tāda pati, kā izklāstīts Lēmumā 2006/714/EK.

| (12) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam ražojumam noteiktā antidempinga maksājuma atlikšanas termiņa pagarināšana atbilst visām prasībām saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Tādējādi Regulā (EK) Nr. 215/2002 noteiktā antidempinga maksājuma atlikšanas termiņš būtu jāpagarina līdz 2008. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam ražojumam noteiktā antidempinga maksājuma atlikšanas termiņa pagarināšana atbilst visām prasībām saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Tādējādi Regulā (EK) Nr. 215/2002 noteiktā antidempinga maksājuma atlikšanas termiņš būtu jāpagarina līdz 2008. gada 31. janvārim.

| (13) | Komisija novēros, kā mainās attiecīgā ražojuma imports un cenas. Ja radīsies situācija, kad atsākas attiecīgā ražojuma imports no ĶTR lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiek nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, Komisija ierosinās atjaunot antidempinga maksājumu, atceļot pašreizējo atlikšanu, |
| --- | --- |

(13)

Komisija novēros, kā mainās attiecīgā ražojuma imports un cenas. Ja radīsies situācija, kad atsākas attiecīgā ražojuma imports no ĶTR lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiek nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, Komisija ierosinās atjaunot antidempinga maksājumu, atceļot pašreizējo atlikšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo līdz 2008. gada 31. janvārim pagarina termiņu tā galīgā antidempinga maksājuma atlikšanai, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002 Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam, kurš atbilst KN kodam 7202 70 00.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. SILVA

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 35, 6.2.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 293, 24.10.2006., 15. lpp.

3

(4)  OV C 262, 31.10.2006., 28. lpp.

4

---

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 857/2007

(2007. gada 20. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 21. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 20. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 79,6 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 145,6 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | TR | 87,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | AR | 55,2 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 61,2 |
| ZZ | 57,4 |
| 0808 10 80 | AR | 89,3 |
| BR | 89,3 |
| CA | 101,7 |
| CL | 85,0 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 99,5 |
| US | 105,3 |
| UY | 36,3 |
| ZA | 97,9 |
| ZZ | 87,9 |
| 0808 20 50 | AR | 70,7 |
| CL | 82,3 |
| NZ | 99,2 |
| TR | 138,6 |
| ZA | 112,3 |
| ZZ | 100,6 |
| 0809 10 00 | TR | 174,3 |
| ZZ | 174,3 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 287,4 |
| US | 354,3 |
| ZZ | 321,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 163,9 |
| ZZ | 163,9 |
| 0809 40 05 | IL | 135,2 |
| ZZ | 135,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

52,4

TR

106,7

ZZ

79,6

0707 00 05

MK

68,1

TR

145,6

ZZ

106,9

0709 90 70

TR

87,6

ZZ

87,6

0805 50 10

AR

55,2

UY

55,7

ZA

61,2

ZZ

57,4

0808 10 80

AR

89,3

BR

89,3

CA

101,7

CL

85,0

CN

87,0

NZ

99,5

US

105,3

UY

36,3

ZA

97,9

ZZ

87,9

0808 20 50

AR

70,7

CL

82,3

NZ

99,2

TR

138,6

ZA

112,3

ZZ

100,6

0809 10 00

TR

174,3

ZZ

174,3

0809 20 95

CA

324,1

TR

287,4

US

354,3

ZZ

321,9

0809 30 10, 0809 30 90

TR

163,9

ZZ

163,9

0809 40 05

IL

135,2

ZZ

135,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 858/2007

(2007. gada 20. jūlijs)

par ķiploku ievešanas atļauju izdošanu apakšperiodā no 2007. gada 1. septembra līdz 2007. gada 30. novembrim

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (3) atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, kā arī ievieš ievešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un citiem lauksaimniecības produktiem, kurus ieved no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (3) atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, kā arī ievieš ievešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un citiem lauksaimniecības produktiem, kurus ieved no trešām valstīm.

| (2) | Produktu daudzumi, par kuriem tradicionālie importētāji un jaunie importētāji ir iesnieguši pieteikumus uz “A” atļaujām 2007. gada jūlija pirmajās piecās darba dienās atbilstoši Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktam, pārsniedz to produktu pieejamos daudzumus, kuru izcelsme ir Ķīna, un visas citas trešās valstis, izņemot Ķīnu un Argentīnu. |
| --- | --- |

(2)

Produktu daudzumi, par kuriem tradicionālie importētāji un jaunie importētāji ir iesnieguši pieteikumus uz “A” atļaujām 2007. gada jūlija pirmajās piecās darba dienās atbilstoši Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktam, pārsniedz to produktu pieejamos daudzumus, kuru izcelsme ir Ķīna, un visas citas trešās valstis, izņemot Ķīnu un Argentīnu.

| (3) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu ir jānosaka, ciktāl var izpildīt prasības attiecībā uz “A” atļauju pieteikumiem, kas nosūtīti Komisijai līdz 2007. gada 15. jūlijam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 341/2007 12. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu ir jānosaka, ciktāl var izpildīt prasības attiecībā uz “A” atļauju pieteikumiem, kas nosūtīti Komisijai līdz 2007. gada 15. jūlijam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 341/2007 12. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Prasības attiecībā uz “A” ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktu 2007. gada jūlija pirmajās piecās darba dienās un kas nosūtīti Komisijai līdz 2007. gada 15. jūlijam, izpilda atbilstoši pieprasīto daudzumu procentuālajai daļai, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 30.3.2007., 12. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Izcelsme | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients |
| --- | --- | --- |
| Argentīna |
| — | Tradicionālie importētāji |

Izcelsme

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients

Argentīna

—

Tradicionālie importētāji

09.4104

X

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4099

X

Ķīna

| — | Tradicionālie importētāji |
| --- | --- |

—

Tradicionālie importētāji

09.4105

25,646149 %

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4100

0,575177 %

Citas trešās valstis

| — | Tradicionālie importētāji |
| --- | --- |

—

Tradicionālie importētāji

09.4106

100 %

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4102

62,084331 %

| “X” | : | Attiecīgajā apakšperiodā nav kvotas produktiem ar šādu izcelsmi. |
| --- | --- | --- |

“X”

:

Attiecīgajā apakšperiodā nav kvotas produktiem ar šādu izcelsmi.

---

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 859/2007

(2007. gada 20. jūlijs),

ar kuru 82. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas Al-Qaida tīklu un Taliban, vērstus pasākumus un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2007. gada 9. jūlijā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2007. gada 9. jūlijā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 844/2007 (OV L 186, 18.7.2007., 24. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.

| (1) | Ierakstu “Abdul Rahman Agha (Kara tiesas priekšsēdētājs).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Abdul Rahman Agha
  . Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma Kara tiesas priekšsēdētājs. Dzimšanas datums: aptuveni 1958. gads. Dzimšanas vieta: Arghandab apgabals, Kandaharas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(1)

Ierakstu “Abdul Rahman Agha (Kara tiesas priekšsēdētājs).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Abdul Rahman Agha
  . Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma Kara tiesas priekšsēdētājs. Dzimšanas datums: aptuveni 1958. gads. Dzimšanas vieta: Arghandab apgabals, Kandaharas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (2) | Ierakstu “Agha, Saed M. Azim, Maulavi (Pasu un vīzu departaments).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Sayed Mohammad Azim Agha
  (alias (a) Sayed Mohammad Azim Agha, (b) Agha Saheb). Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma Pasu un vīzu departamenta darbinieks. Dzimšanas datums: aptuveni 1966. gads. Dzimšanas vieta: Kandaharas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(2)

Ierakstu “Agha, Saed M. Azim, Maulavi (Pasu un vīzu departaments).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Sayed Mohammad Azim Agha
  (alias (a) Sayed Mohammad Azim Agha, (b) Agha Saheb). Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma Pasu un vīzu departamenta darbinieks. Dzimšanas datums: aptuveni 1966. gads. Dzimšanas vieta: Kandaharas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (3) | Ierakstu “Hamidullah, Mullah, “Ariana Afghan Airlines” vadītājs.” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Hamidullah Akhund
  . Tituls: Mullah. Amats: “Ariana Afghan Airlines” vadītājs Taliban režīmā. Dzimšanas datums: aptuveni 1968. gads. Dzimšanas vieta: Kandaharas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(3)

Ierakstu “Hamidullah, Mullah, “Ariana Afghan Airlines” vadītājs.” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Hamidullah Akhund
  . Tituls: Mullah. Amats: “Ariana Afghan Airlines” vadītājs Taliban režīmā. Dzimšanas datums: aptuveni 1968. gads. Dzimšanas vieta: Kandaharas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (4) | Ierakstu “Mohammad Hassan
  . Tituls: a) mulla, b) hādžī. Dzimšanas datums: aptuveni 1958. g. Dzimšanas vieta: Kandahāra, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Papildu informācija: a) pirmais vietnieks, Ministru padome (Taliban režīms); b) no Malwhavi Khaalis grupējums (viens no septiņiem džihāda grupējumiem pret Padomju Savienības pilsoņiem; c) absolvējis madrasu Queta pilsētā, Pakistānā, d) tuvs mullas Omara līdzgaitnieks.” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Mohammad Hassan Akhund
  . Tituls: (a) Mullah, (b) Haji. Amats: (a) Taliban režīma Ministru padomes pirmais vietnieks, (b) ārlietu ministrs pirms Wakil Ahmad Mutawakil Taliban režīmā, (c) Kandaharas gubernators Taliban režīmā. Dzimšanas datums: aptuveni 1958. gads. Dzimšanas vieta: Kandahara, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Papildu informācija: (a) no Malwhavi Khaalis grupējuma (viens no septiņiem džihāda grupējumiem pret Padomju Savienības pilsoņiem, (b) absolvējis madrasu Kvetā, Pakistānā, (c) Mullah Omar tuvs līdzgaitnieks.” |
| --- | --- |

(4)

Ierakstu “Mohammad Hassan
  . Tituls: a) mulla, b) hādžī. Dzimšanas datums: aptuveni 1958. g. Dzimšanas vieta: Kandahāra, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Papildu informācija: a) pirmais vietnieks, Ministru padome (Taliban režīms); b) no Malwhavi Khaalis grupējums (viens no septiņiem džihāda grupējumiem pret Padomju Savienības pilsoņiem; c) absolvējis madrasu Queta pilsētā, Pakistānā, d) tuvs mullas Omara līdzgaitnieks.” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Mohammad Hassan Akhund
  . Tituls: (a) Mullah, (b) Haji. Amats: (a) Taliban režīma Ministru padomes pirmais vietnieks, (b) ārlietu ministrs pirms Wakil Ahmad Mutawakil Taliban režīmā, (c) Kandaharas gubernators Taliban režīmā. Dzimšanas datums: aptuveni 1958. gads. Dzimšanas vieta: Kandahara, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Papildu informācija: (a) no Malwhavi Khaalis grupējuma (viens no septiņiem džihāda grupējumiem pret Padomju Savienības pilsoņiem, (b) absolvējis madrasu Kvetā, Pakistānā, (c) Mullah Omar tuvs līdzgaitnieks.”

| (5) | Ierakstu “Anwari, Mohammad Tahre, Mullah (pārvaldes lietas).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Muhammad Taher Anwari
  (alias (a) Mohammad Taher Anwari, (b) Haji Mudir). Tituls: Mullah. Amats: Taliban režīma pārvaldes lietu vadītājs, (b) Taliban finanšu ministrs. Dzimšanas datums: aptuveni 1961. gads. Dzimšanas vieta: Zurmat apgabals, Paktijas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(5)

Ierakstu “Anwari, Mohammad Tahre, Mullah (pārvaldes lietas).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Muhammad Taher Anwari
  (alias (a) Mohammad Taher Anwari, (b) Haji Mudir). Tituls: Mullah. Amats: Taliban režīma pārvaldes lietu vadītājs, (b) Taliban finanšu ministrs. Dzimšanas datums: aptuveni 1961. gads. Dzimšanas vieta: Zurmat apgabals, Paktijas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (6) | Ierakstu “Faiz, Maulavi (Ārlietu ministrijas Informācijas departaments).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Faiz. Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma Ārlietu ministrijas Informācijas departamenta vadītājs. Dzimšanas datums: aptuveni 1969. gads. Dzimšanas vieta: Gazni province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(6)

Ierakstu “Faiz, Maulavi (Ārlietu ministrijas Informācijas departaments).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Faiz. Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma Ārlietu ministrijas Informācijas departamenta vadītājs. Dzimšanas datums: aptuveni 1969. gads. Dzimšanas vieta: Gazni province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (7) | Ierakstu “Hanif, Qari Din Mohammad (plānošanas ministrs).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Din Mohammad Hanif
  (alias Qari Din Mohammad). Tituls: Qari. Amats: (a) Taliban režīma plānošanas ministrs, (b) Taliban režīma augstākās izglītības ministrs. Dzimšanas datums: aptuveni 1955. gads. Dzimšanas vieta: Badakhshan province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(7)

Ierakstu “Hanif, Qari Din Mohammad (plānošanas ministrs).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Din Mohammad Hanif
  (alias Qari Din Mohammad). Tituls: Qari. Amats: (a) Taliban režīma plānošanas ministrs, (b) Taliban režīma augstākās izglītības ministrs. Dzimšanas datums: aptuveni 1955. gads. Dzimšanas vieta: Badakhshan province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (8) | Ierakstu “Hottak, Abdul Rahman Ahmad, Maulavi (informācijas un kultūras ministra vietnieks kultūras jautājumos).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Abdul Rahman Ahmad Hottak
  (alias Hottak Sahib). Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma informācijas un kultūras ministra vietnieks (kultūras jautājumos). Dzimšanas datums: aptuveni 1957. gads. Dzimšanas vieta: Gazni province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(8)

Ierakstu “Hottak, Abdul Rahman Ahmad, Maulavi (informācijas un kultūras ministra vietnieks kultūras jautājumos).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Abdul Rahman Ahmad Hottak
  (alias Hottak Sahib). Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma informācijas un kultūras ministra vietnieks (kultūras jautājumos). Dzimšanas datums: aptuveni 1957. gads. Dzimšanas vieta: Gazni province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (9) | Ierakstu “Jalal, Noor, Maulavi (iekšlietu ministra vietnieks administratīvos jautājumos).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Noor Jalal
  (alias Nur Jalal). Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma iekšlietu ministra vietnieks (administratīvos jautājumos). Dzimšanas datums: aptuveni 1960. gads. Dzimšanas vieta: Kunar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(9)

Ierakstu “Jalal, Noor, Maulavi (iekšlietu ministra vietnieks administratīvos jautājumos).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Noor Jalal
  (alias Nur Jalal). Tituls: Maulavi. Amats: Taliban režīma iekšlietu ministra vietnieks (administratīvos jautājumos). Dzimšanas datums: aptuveni 1960. gads. Dzimšanas vieta: Kunar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (10) | Ierakstu “Motasem, Abdul Wasay Aghajan, Mullah (finanšu ministrs).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Abdul Wasay Agha Jan Motasem
  (alias Mutasim Aga Jan). Tituls: Mullah. Amats: Taliban režīma finanšu ministrs. Dzimšanas datums: aptuveni 1968. gads. Dzimšanas vieta: Kandaharas pilsēta, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(10)

Ierakstu “Motasem, Abdul Wasay Aghajan, Mullah (finanšu ministrs).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Abdul Wasay Agha Jan Motasem
  (alias Mutasim Aga Jan). Tituls: Mullah. Amats: Taliban režīma finanšu ministrs. Dzimšanas datums: aptuveni 1968. gads. Dzimšanas vieta: Kandaharas pilsēta, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas.”

| (11) | Ierakstu “Naim, Mohammad, Mullah (civilās aviācijas ministra vietnieks).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Mohammad Naim
  (alias Mullah Naeem). Tituls: Mullah. Amats: Taliban režīma civilās aviācijas ministra vietnieks. Valstspiederība: Afganistānas.” |
| --- | --- |

(11)

Ierakstu “Naim, Mohammad, Mullah (civilās aviācijas ministra vietnieks).” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Mohammad Naim
  (alias Mullah Naeem). Tituls: Mullah. Amats: Taliban režīma civilās aviācijas ministra vietnieks. Valstspiederība: Afganistānas.”

---

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 860/2007

(2007. gada 20. jūlijs),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 710/2007 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 710/2007 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1002/2006 36. pantā minētajiem produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 21. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 20. jūlija

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2011/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2031/2006 (OV L 414, 30.12.2006., 43. lpp.).

2

(3)  OV L 179, 1.7.2006., 36. lpp.

3

(4)  OV L 163, 23.6.2007., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2007. gada 21. jūlija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 22,10 | 5,25 |
| 1701 11 90 (1) | 22,10 | 10,48 |
| 1701 12 10 (1) | 22,10 | 5,06 |
| 1701 12 90 (1) | 22,10 | 10,05 |
| 1701 91 00 (2) | 23,43 | 14,01 |
| 1701 99 10 (2) | 23,43 | 9,00 |
| 1701 99 90 (2) | 23,43 | 9,00 |
| 1702 90 99 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

22,10

5,25

1701 11 90 (1)

22,10

10,48

1701 12 10 (1)

22,10

5,06

1701 12 90 (1)

22,10

10,05

1701 91 00 (2)

23,43

14,01

1701 99 10 (2)

23,43

9,00

1701 99 90 (2)

23,43

9,00

1702 90 99 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/12

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 10. jūlijs),

ar ko apstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanos grozītajai Konvencijai par kodolmateriālu un kodoliekārtu fizisko aizsardzību

(2007/513/Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (Euratom līguma) 2. panta e) punktā noteikts, ka Eiropas Atomenerģijas kopiena (“Kopiena”), izmantojot attiecīgu uzraudzību, nodrošina to, ka kodolmateriālus izmanto tikai tiem mērķiem, kam tie paredzēti. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (Euratom līguma) 2. panta e) punktā noteikts, ka Eiropas Atomenerģijas kopiena (“Kopiena”), izmantojot attiecīgu uzraudzību, nodrošina to, ka kodolmateriālus izmanto tikai tiem mērķiem, kam tie paredzēti.

| (2) | Konvencija par kodolmateriālu fizisko aizsardzību (CPPNM) ir pieņemta 1979. gadā un stājusies spēkā 1987. gadā. Kopš 2006. gada 27. jūnijaCPPNM dalībnieces ir 118 valstis un Kopiena. Visas dalībvalstis ir CPPNM dalībnieces. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija par kodolmateriālu fizisko aizsardzību (CPPNM) ir pieņemta 1979. gadā un stājusies spēkā 1987. gadā. Kopš 2006. gada 27. jūnijaCPPNM dalībnieces ir 118 valstis un Kopiena. Visas dalībvalstis ir CPPNM dalībnieces.

| (3) | Saskaņā ar CPPNM 20. pantu 2005. gada 4. jūlijāIAEA aizgādībā tika sasaukta grozījumu konference. Komisija 2005. gada 8. jūlijā Kopienas vārdā parakstīja Nobeiguma aktu par CPPNM grozījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar CPPNM 20. pantu 2005. gada 4. jūlijāIAEA aizgādībā tika sasaukta grozījumu konference. Komisija 2005. gada 8. jūlijā Kopienas vārdā parakstīja Nobeiguma aktu par CPPNM grozījumiem.

| (4) | Eiropas Kopienu Tiesa (“Tiesa”) (1) ir pieņēmusi nolēmumu, ka dalībvalstu dalība CPPNM ir saderīga ar Euratom līgumu vienīgi ar nosacījumu, ka pati Kopiena, ciktāl tas attiecas uz tās pilnvarām un jurisdikciju, ir tāda pati CPPNM dalībniece kā dalībvalstis, un ka atsevišķas CPPNM saistības, ciktāl tas skar Kopienu, var īstenot, vienīgi Kopienai un dalībvalstīm cieši sadarbojoties gan sarunu un noslēgšanas procesā, gan attiecīgo saistību izpildē. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Kopienu Tiesa (“Tiesa”) (1) ir pieņēmusi nolēmumu, ka dalībvalstu dalība CPPNM ir saderīga ar Euratom līgumu vienīgi ar nosacījumu, ka pati Kopiena, ciktāl tas attiecas uz tās pilnvarām un jurisdikciju, ir tāda pati CPPNM dalībniece kā dalībvalstis, un ka atsevišķas CPPNM saistības, ciktāl tas skar Kopienu, var īstenot, vienīgi Kopienai un dalībvalstīm cieši sadarbojoties gan sarunu un noslēgšanas procesā, gan attiecīgo saistību izpildē.

| (5) | Tiesa arī apstiprināja, ka Euratom līguma 2. panta e) punktā Kopienai dots uzdevums, izmantojot attiecīgu uzraudzību, nodrošināt to, ka kodolmateriālus neizmanto tiem neparedzētiem mērķiem, vienalga kāds arī būtu šādas atšķirīgas izmantošanas raksturs un apstākļi, kādos tā varētu notikt, un visbeidzot pati frāze “drošības pasākumi”, kas Līgumā lietota, lai raksturotu VII nodaļas noteikumus, attiecas uz plašāku darbības jomu nekā tikai kodolmateriāla izmantotāja deklarētā mērķa aizstāšana ar citu atšķirīgu mērķi. Tādējādi saskaņā ar Tiesu tas aptver arī fiziskas aizsardzības pasākumus (2). Tiesa arī norādīja savā Nolēmumā 1/78, ka noteikumi attiecībā uz kriminālvajāšanu un izdošanu ir dalībvalstu jurisdikcijā (3). |
| --- | --- |

(5)

Tiesa arī apstiprināja, ka Euratom līguma 2. panta e) punktā Kopienai dots uzdevums, izmantojot attiecīgu uzraudzību, nodrošināt to, ka kodolmateriālus neizmanto tiem neparedzētiem mērķiem, vienalga kāds arī būtu šādas atšķirīgas izmantošanas raksturs un apstākļi, kādos tā varētu notikt, un visbeidzot pati frāze “drošības pasākumi”, kas Līgumā lietota, lai raksturotu VII nodaļas noteikumus, attiecas uz plašāku darbības jomu nekā tikai kodolmateriāla izmantotāja deklarētā mērķa aizstāšana ar citu atšķirīgu mērķi. Tādējādi saskaņā ar Tiesu tas aptver arī fiziskas aizsardzības pasākumus (2). Tiesa arī norādīja savā Nolēmumā 1/78, ka noteikumi attiecībā uz kriminālvajāšanu un izdošanu ir dalībvalstu jurisdikcijā (3).

| (6) | Saskaņā ar CPPNM 18. panta 4. punktu, kļūstot par konvencijas pusi, Kopienai ir jānosūta depozitāram deklarācija, norādot, kurus CPPNM pantus attiecībā uz to nepiemēro. Minētā deklarācija ir pievienota šim lēmumam. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar CPPNM 18. panta 4. punktu, kļūstot par konvencijas pusi, Kopienai ir jānosūta depozitāram deklarācija, norādot, kurus CPPNM pantus attiecībā uz to nepiemēro. Minētā deklarācija ir pievienota šim lēmumam.

| (7) | CPPNM 7. pantā noteikts, ka katrai pusei jāpiemēro pienācīgi sodi konkrētiem noziedzīgiem nodarījumiem, ņemot vērā to smagumu. Ar to ir saprotams, ka šis noteikums ļauj pusēm lemt par nosakāmo sodu būtību, veidu un pakāpi. Jo īpaši tas neprasa, lai puses par minētajā noteikumā aprakstītajām rīcībām paredzētu kriminālsodus. Tādējādi 7. pants vismaz zināmā mērā attiecas uz Kopienu. |
| --- | --- |

(7)

CPPNM 7. pantā noteikts, ka katrai pusei jāpiemēro pienācīgi sodi konkrētiem noziedzīgiem nodarījumiem, ņemot vērā to smagumu. Ar to ir saprotams, ka šis noteikums ļauj pusēm lemt par nosakāmo sodu būtību, veidu un pakāpi. Jo īpaši tas neprasa, lai puses par minētajā noteikumā aprakstītajām rīcībām paredzētu kriminālsodus. Tādējādi 7. pants vismaz zināmā mērā attiecas uz Kopienu.

| (8) | Tādēļ būtu jāapstiprina Kopienas pievienošanās grozītajai CPPNM, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu jāapstiprina Kopienas pievienošanās grozītajai CPPNM,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo tiek apstiprināta Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanās Konvencijai par kodolmateriālu un kodoliekārtu fizisko aizsardzību, kurā grozījumi izdarīti ar 2005. gada 8. jūlijā parakstīto Nobeiguma aktu.

Grozītās Konvencijas teksts un Kopienas deklarācija saskaņā ar konvencijas 18. panta 4. punktu un 17. panta 3. punktu ir pievienota šim lēmumam.

Briselē, 2007. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  1978. gada 14. novembra Nolēmums 1/78, ECR 1978, 2151. lpp., jo īpaši nolēmuma pirmā rezolutīvā daļa un 34. punkts.

1

(2)  21. punkts.

2

(3)  31. punkts.

3

---

Eiropas Atomenerģijas kopienas deklarācija saskaņā ar CPPNM 18. panta 4. punktu un 17. panta 3. punktu

Pašlaik Eiropas Atomenerģijas kopienā ir šādas dalībvalstis: Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Īrija, Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste.

Kopiena deklarē, ka attiecībā uz to nepiemēro Konvencijas par kodolmateriālu un kodoliekārtu fizisko aizsardzību 8. līdz 13. pantu un 14. panta 2. un 3. punktu.

Turklāt saskaņā ar minētās konvencijas 17. panta 3. punktu Kopiena arī paziņo, ka – tā kā lietās, kas iesniegtas Starptautiskajā tiesā, kā puses var būt vienīgi valstis – uz Kopienu attiecas vienīgi 17. panta 2. punktā minētā šķīrējtiesas procedūra.

---

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/15

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 10. jūlijs),

ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus

(2007/514/Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 54. panta otro un trešo daļu,

ņemot vērā Euratom Apgādes aģentūras Statūtu (1), kuros jaunākie grozījumi izdarīti ar 1995. gada 1. janvāra Lēmumu 95/1/EK, Euratom, EOTK
   (2), X pantu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija lēmumu, ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus (3),

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļu pilnvaru laiks beidzās 2007. gada 28. martā. |
| --- | --- |

(1)

Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļu pilnvaru laiks beidzās 2007. gada 28. martā.

| (2) | Būtu jāieceļ minētās komitejas locekļi laikposmam no 2007. gada 29. marta līdz 2009. gada 28. martam, ņemot vērā dalībvalstu valdību piedāvātos kandidātus, |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāieceļ minētās komitejas locekļi laikposmam no 2007. gada 29. marta līdz 2009. gada 28. martam, ņemot vērā dalībvalstu valdību piedāvātos kandidātus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo par Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļiem tiek ieceltas šādas personas:

| Beļģija (trīs amata vietas) | Théo VAN RENTERGEM kungs

  Gérard PAULUS kungs

  Jean VAN VLIET kungs |
| --- | --- |
| Čehijas Republika (trīs amata vietas) | Miroslav ŠEDINA kungs

  Zdeněk HUBÁČEK kungs

  Vladimír HLAVINKA kungs |
| Dānija (divas amata vietas) (4) | Casper LEIHOLT kungs |
| Vācija (sešas amata vietas) | Walter SANDTNER kungs

  Thomas LEHLE kungs

  Joachim OHNEMUS kungs

  Kurt SCHREIBER kungs

  Klaus TÄGDER kungs

  Gerhard HOTTENROTT kungs |
| Igaunija (viena amata vieta) | Merle LUST kundze |
| Grieķija (trīs amata vietas) | Konstantinos POTIRIADIS kungs

  Ioannis G. KOLLAS kungs

  Anastasia SAVVIDOU kundze |
| Spānija (piecas amata vietas) | Rafael MARQUEZ OSORIO kungs

  José Manuel REDONDO kungs

  Maria Jesús ONEGA kundze

  Germán GARCIA-CALDERON kungs

  Eduardo GONZALEZ kungs |
| Francija (sešas amata vietas) | Thierry ARNOLD kungs

  Louis-François DURRET kungs

  Marie-Claire GUYADER kundze

  Caroline JORANT kundze

  Jeanne MARCUCCI kundze

  Jean-Luc SALANAVE kungs |
| Īrija (viena amata vieta) | Patrick Terence SHERIDAN kungs |
| Itālija (sešas amata vietas) | Ugo BOLLETTINI kungs

  Raffaele DI SAPIA kungs

  Angelo PAPA kungs

  Roberto RANIERI kungs

  Giuseppe SEDDA kungs

  Paolo VENDITTI kungs |
| Kipra (viena amata vieta) | Panicos DEMETRIADES kungs |
| Latvija (viena amata vieta) | Andrejs SALMIŅA kungs |
| Lietuva (viena amata vieta) | Donaldas JASULAITIS kungs |
| Ungārija (trīs amata vietas) | Kristóf HORVÁTH kungs

  Attila NAGY kungs

  Ágnes Bajor SZÉLNÉ kundze |
| Nīderlande (trīs amata vietas) | Jan WIEMAN kungs

  Huub RAKHORST kungs

  Marlies HOEDEMAKERS kundze |
| Austrija (divas amata vietas) | Andreas MOLIN kungs

  Christine GÖSTL kundze |
| Polija (piecas amata vietas) (5) | Grzegorz KRZYSZTOSZEK kungs

  Elżbieta WRÓBLEWSKA kundze

  Jacek Tadeusz KANIEWSKI kungs |
| Portugāle (trīs amata vietas) (6) | José Joaquim GONÇALVES MARQUES kungs

  Luís José RODRIGUES DA COSTA kungs |
| Slovēnija (viena amata vieta) | Ivo NOVAK kungs |
| Slovākija (divas amata vietas) | Marián NANIAŠ kungs

  Eduard ĎURČEK kungs |
| Somija (divas amata vietas) | Riku Eino Juhani HUTTUNEN kungs

  Tuula Inkeri PURRA kundze |
| Zviedrija (trīs amata vietas) | Sven-Olov ERICSON kungs

  Ali ETEMAD kungs

  Sven NORDLÖF kungs |
| Apvienotā Karaliste (sešas amata vietas) | Megan PRESTON kundze

  David POWELL kungs

  Mark ELLIOTT kungs

  John LUKE kungs

  Martin OLIVA kungs

  Louise ROBSON kundze |
| Rumānija (četras amata vietas) | Dragos Paul POPESCU kungs

  Razvan Eugen NICOLESCU kungs

  Tudor LAVRIC kungs

  Elena POPESCU kundze |
| Bulgārija (divas amata vietas) | Mitko YANKOV kungs

  Katerina KOSTADINOVA kundze |

Beļģija (trīs amata vietas)

Théo VAN RENTERGEM kungs

Gérard PAULUS kungs

Jean VAN VLIET kungs

Čehijas Republika (trīs amata vietas)

Miroslav ŠEDINA kungs

Zdeněk HUBÁČEK kungs

Vladimír HLAVINKA kungs

Dānija (divas amata vietas) (4)

Casper LEIHOLT kungs

Vācija (sešas amata vietas)

Walter SANDTNER kungs

Thomas LEHLE kungs

Joachim OHNEMUS kungs

Kurt SCHREIBER kungs

Klaus TÄGDER kungs

Gerhard HOTTENROTT kungs

Igaunija (viena amata vieta)

Merle LUST kundze

Grieķija (trīs amata vietas)

Konstantinos POTIRIADIS kungs

Ioannis G. KOLLAS kungs

Anastasia SAVVIDOU kundze

Spānija (piecas amata vietas)

Rafael MARQUEZ OSORIO kungs

José Manuel REDONDO kungs

Maria Jesús ONEGA kundze

Germán GARCIA-CALDERON kungs

Eduardo GONZALEZ kungs

Francija (sešas amata vietas)

Thierry ARNOLD kungs

Louis-François DURRET kungs

Marie-Claire GUYADER kundze

Caroline JORANT kundze

Jeanne MARCUCCI kundze

Jean-Luc SALANAVE kungs

Īrija (viena amata vieta)

Patrick Terence SHERIDAN kungs

Itālija (sešas amata vietas)

Ugo BOLLETTINI kungs

Raffaele DI SAPIA kungs

Angelo PAPA kungs

Roberto RANIERI kungs

Giuseppe SEDDA kungs

Paolo VENDITTI kungs

Kipra (viena amata vieta)

Panicos DEMETRIADES kungs

Latvija (viena amata vieta)

Andrejs SALMIŅA kungs

Lietuva (viena amata vieta)

Donaldas JASULAITIS kungs

Ungārija (trīs amata vietas)

Kristóf HORVÁTH kungs

Attila NAGY kungs

Ágnes Bajor SZÉLNÉ kundze

Nīderlande (trīs amata vietas)

Jan WIEMAN kungs

Huub RAKHORST kungs

Marlies HOEDEMAKERS kundze

Austrija (divas amata vietas)

Andreas MOLIN kungs

Christine GÖSTL kundze

Polija (piecas amata vietas) (5)

Grzegorz KRZYSZTOSZEK kungs

Elżbieta WRÓBLEWSKA kundze

Jacek Tadeusz KANIEWSKI kungs

Portugāle (trīs amata vietas) (6)

José Joaquim GONÇALVES MARQUES kungs

Luís José RODRIGUES DA COSTA kungs

Slovēnija (viena amata vieta)

Ivo NOVAK kungs

Slovākija (divas amata vietas)

Marián NANIAŠ kungs

Eduard ĎURČEK kungs

Somija (divas amata vietas)

Riku Eino Juhani HUTTUNEN kungs

Tuula Inkeri PURRA kundze

Zviedrija (trīs amata vietas)

Sven-Olov ERICSON kungs

Ali ETEMAD kungs

Sven NORDLÖF kungs

Apvienotā Karaliste (sešas amata vietas)

Megan PRESTON kundze

David POWELL kungs

Mark ELLIOTT kungs

John LUKE kungs

Martin OLIVA kungs

Louise ROBSON kundze

Rumānija (četras amata vietas)

Dragos Paul POPESCU kungs

Razvan Eugen NICOLESCU kungs

Tudor LAVRIC kungs

Elena POPESCU kundze

Bulgārija (divas amata vietas)

Mitko YANKOV kungs

Katerina KOSTADINOVA kundze

Briselē, 2007. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  OV 27, 6.12.1958., 534./58. lpp.

1

(2)  OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.

2

(3)  OV C 178, 20.7.2005., 1. lpp.

3

(4)  Šobrīd viena amata vieta ir brīva.

4

(5)  Šobrīd divas amata vietas ir brīvas.

5

(6)  Šobrīd viena amata vieta ir brīva.

6

---

Komisija

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. marts)

par pasākumu, ko Vācija īstenojusi, atbalstot Bavaria Film GmbH – C 51/03 (ex NN 57/03)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1170)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/515/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija, saņēmusi sūdzības, ka Bavaria Film GmbH (turpmāk tekstā – BAV), iespējams, saņem valsts atbalstu, 2003. gada 23. jūlijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru. Vācija nosūtīja savus apsvērumus 2003. gada 20. oktobrī, taču netika saņemti komentāri no konkurentiem un citām ieinteresētajām personām. Komisija 2005. gada 3. maijā pieprasīja papildu informāciju, ko Vācija sniedza 2005. gada 1. jūlija vēstulē. Pēc sanāksmes, kas notika 2005. gada 12. oktobrī, Vācija 2006. gada 9. novembrī un 2006. gada 21. novembrī sniedza jaunu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Komisija, saņēmusi sūdzības, ka Bavaria Film GmbH (turpmāk tekstā – BAV), iespējams, saņem valsts atbalstu, 2003. gada 23. jūlijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru. Vācija nosūtīja savus apsvērumus 2003. gada 20. oktobrī, taču netika saņemti komentāri no konkurentiem un citām ieinteresētajām personām. Komisija 2005. gada 3. maijā pieprasīja papildu informāciju, ko Vācija sniedza 2005. gada 1. jūlija vēstulē. Pēc sanāksmes, kas notika 2005. gada 12. oktobrī, Vācija 2006. gada 9. novembrī un 2006. gada 21. novembrī sniedza jaunu informāciju.

2.   SĀKOTNĒJĀ PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   Ievads

| (2) | BAV teritorijā 1999. gadā sākās jaunas, ar vismodernākajiem tehniskajiem līdzekļiem iekārtotas filmu studijas (turpmāk tekstā – “studija”) būve. Šajā teritorijā, proti, Bavārijas federālajā zemē esošajā Geizelgašteigas filmu uzņemšanas centrā (Filmstadt Geiselgasteig), atrodas BAV galvenais birojs. BAV ir filmu ražošanas uzņēmums (2), kas uzskatāms par privāttiesību subjektu. |
| --- | --- |

(2)

BAV teritorijā 1999. gadā sākās jaunas, ar vismodernākajiem tehniskajiem līdzekļiem iekārtotas filmu studijas (turpmāk tekstā – “studija”) būve. Šajā teritorijā, proti, Bavārijas federālajā zemē esošajā Geizelgašteigas filmu uzņemšanas centrā (Filmstadt Geiselgasteig), atrodas BAV galvenais birojs. BAV ir filmu ražošanas uzņēmums (2), kas uzskatāms par privāttiesību subjektu.

2.2.   Ieguldītājs – īpaši šim nolūkam izveidota sabiedrība BFH

| (3) | Iepriekš minētos ieguldījumus veica īpaši šim nolūkam izveidota sabiedrība Bayerische Filmhallen GmbH (turpmāk tekstā – BFH). |
| --- | --- |

(3)

Iepriekš minētos ieguldījumus veica īpaši šim nolūkam izveidota sabiedrība Bayerische Filmhallen GmbH (turpmāk tekstā – BFH).

| (4) | BFH pamatkapitāls ir EUR 50 000, tās dalībnieki ir LfA Förderbank Bayern (turpmāk tekstā – LfA), kurai pieder 49 %, privātpersona Lothar Wedel
   (3), kurš kā fiduciārs pārvalda 21 % daļu, un BAV, kurai pieder 30 % daļu. Sabiedrības BAV vienas daļas nominālā vērtība tādējādi ir EUR 15 000. LfA un BAV daļas tika noteiktas, balstoties uz to attiecīgo ieguldījumu BFH dibināšanā. |
| --- | --- |

(4)

BFH pamatkapitāls ir EUR 50 000, tās dalībnieki ir LfA Förderbank Bayern (turpmāk tekstā – LfA), kurai pieder 49 %, privātpersona Lothar Wedel
   (3), kurš kā fiduciārs pārvalda 21 % daļu, un BAV, kurai pieder 30 % daļu. Sabiedrības BAV vienas daļas nominālā vērtība tādējādi ir EUR 15 000. LfA un BAV daļas tika noteiktas, balstoties uz to attiecīgo ieguldījumu BFH dibināšanā.

2.3.   Finansējuma noteikumi

| (5) | Papildus pamatkapitāla daļai LfA piešķīra BFH dotāciju 3,8 miljonu euro vērtībā un starpfinansējuma kredītu 3,1 miljonus euro, ko vēlāk varēja pārveidot par dotāciju (4). Šie līdzekļi, pavisam 6,9 miljoni euro, bija paredzēti jaunās filmu studijas kopējo celtniecības izmaksu finansēšanai. |
| --- | --- |

(5)

Papildus pamatkapitāla daļai LfA piešķīra BFH dotāciju 3,8 miljonu euro vērtībā un starpfinansējuma kredītu 3,1 miljonus euro, ko vēlāk varēja pārveidot par dotāciju (4). Šie līdzekļi, pavisam 6,9 miljoni euro, bija paredzēti jaunās filmu studijas kopējo celtniecības izmaksu finansēšanai.

| (6) | BAV papildus savai pamatkapitāla daļai EUR 15 000 vērtībā piešķīra BFH tiesības bez maksas lietot studijas zemesgabalu turpmākos 25 gadus. Pēc 25 gadu termiņa BAV bez atlīdzības iegūst īpašuma tiesības uz jauno BFH ēku un tās iekārtojumu. |
| --- | --- |

(6)

BAV papildus savai pamatkapitāla daļai EUR 15 000 vērtībā piešķīra BFH tiesības bez maksas lietot studijas zemesgabalu turpmākos 25 gadus. Pēc 25 gadu termiņa BAV bez atlīdzības iegūst īpašuma tiesības uz jauno BFH ēku un tās iekārtojumu.

| (7) | BAV pārvalda ražošanas objektu BFH uzdevumā. Saskaņā ar uzņēmuma vadības līgumu (Geschäftsversorgungsvertrag) ieņēmumus par studijas iznomāšanu pirmajos trīs gados (no 1999. gada oktobra līdz 2002. gada oktobrim) sadalīja šādi:






  a) | BAV garantēja BFH ieņēmumus no iznomāšanas DEM 300 000 (EUR 153 000) gadā; |
| --- | --- | --- |

(7)

BAV pārvalda ražošanas objektu BFH uzdevumā. Saskaņā ar uzņēmuma vadības līgumu (Geschäftsversorgungsvertrag) ieņēmumus par studijas iznomāšanu pirmajos trīs gados (no 1999. gada oktobra līdz 2002. gada oktobrim) sadalīja šādi:

a)

BAV garantēja BFH ieņēmumus no iznomāšanas DEM 300 000 (EUR 153 000) gadā;

| b) | iznomāšanas ieņēmumu daļu, kas svārstījās robežās no DEM 300 000 (EUR 153 000) līdz DEM 500 000 (EUR 256 000), saņēma BAV kā atlīdzību par remonta, apkopes, apdrošināšanas un mārketinga izdevumiem; |
| --- | --- |

b)

iznomāšanas ieņēmumu daļu, kas svārstījās robežās no DEM 300 000 (EUR 153 000) līdz DEM 500 000 (EUR 256 000), saņēma BAV kā atlīdzību par remonta, apkopes, apdrošināšanas un mārketinga izdevumiem;

| c) | ieņēmumus, kas pārsniegtu DEM 500 000, savā starpā sadalītu BAV un BFH
   (5).
  1. tabulā atspoguļoti faktiskie ieņēmumi no jaunās studijas iznomāšanas pirmajos trīs gados un šo ieņēmumu sadalījums.
  1.   tabula
  Ieņēmumi un maksājumi 1999.–2002. gadā









  (EUR) |
| --- | --- |
| | No 1999. gada oktobra | 2000. gadā | 2001. gadā | Līdz 2002. gada septembrim |
| Ieņēmumi no iznomāšanas | 61 000 | 333 000 | 250 000 | 174 000 |
| Garantētā nomas maksa BFH | 38 000 | 153 000 | 153 000 | 115 000 |
| Atlikums, no tā: | 23 000 | 180 000 | 97 000 | 59 000 |
| — | pēc nemainīgas likmes noteiktā atlīdzība BAV |

c)

ieņēmumus, kas pārsniegtu DEM 500 000, savā starpā sadalītu BAV un BFH
   (5).

1. tabulā atspoguļoti faktiskie ieņēmumi no jaunās studijas iznomāšanas pirmajos trīs gados un šo ieņēmumu sadalījums.

1.   tabula

Ieņēmumi un maksājumi 1999.–2002. gadā

(EUR)

No 1999. gada oktobra

2000. gadā

2001. gadā

Līdz 2002. gada septembrim

Ieņēmumi no iznomāšanas

61 000

333 000

250 000

174 000

Garantētā nomas maksa BFH

38 000

153 000

153 000

115 000

Atlikums, no tā:

23 000

180 000

97 000

59 000

—

pēc nemainīgas likmes noteiktā atlīdzība BAV

23 000

103 000

97 000

59 000

| — | starp BAV un BFH sadalītais atlikums |
| --- | --- |

—

starp BAV un BFH sadalītais atlikums

77 000 no tā:

| — | 39 000BFH |
| --- | --- |

—

39 000BFH

| — | 38 000BAV |
| --- | --- |

—

38 000BAV

BFH kopā

38 000

192 000

153 000

115 000

BAV kopā

23 000

141 000

97 000

59 000

No tā tiešie izdevumi par remontu un apkopi, ūdens patēriņu, elektrību un apkuri utt. (6)

7 000

53 000

66 000

52 000

| (8) | Līgums par uzņēmuma vadību paredz, ka pēc pirmajiem trīs BFH darbības gadiem, tātad no ceturtā gada, kas sākas 2002. gada oktobrī, ieņēmumus par jaunās studijas iznomāšanu, no kuriem atņem remonta, apkopes, apdrošināšanas un mārketinga izmaksas, sadala dalībnieki atbilstoši to daļas lielumam BFH
   (7).
  2. tabulā atspoguļoti faktiskie ieņēmumi no jaunās studijas iznomāšanas 2002.–2005. gadā un šo ieņēmumu sadalījums.
  2.   tabula
  Ieņēmumi un maksājumi 2002.–2005. gadā









  (EUR) |
| --- | --- |
| | No 2002. gada novembra | 2003. gadā | 2004. gadā | 2005. gadā |
| Ieņēmumi | 31 000 | 252 000 | 258 000 | 181 000 |
| Remonta un apkopes izdevumi (ko faktiski veikusi BAV) | 10 000 | 18 000 | 42 000 | 31 000 |
| Pēc nemainīgas likmes noteiktā summa drošības pasākumiem (BAV) | 3 000 | 13 000 | 13 000 | 13 000 |
| Pēc nemainīgas likmes noteiktā summa mārketingam (BAV) | 12 000 | 48 000 | 48 000 | 48 000 |
| Atņemot izmaksas, atlikumu sadala šādi: |
| 70 % no atlikuma (BFH) | 4 000 | 121 000 | 109 000 | 62 000 |
| 30 % no atlikuma (BAV) | 2 000 | 52 000 | 46 000 | 27 000 |
| BAV kopā | 17 000 | 113 000 | 107 000 | 85 000 |

(8)

Līgums par uzņēmuma vadību paredz, ka pēc pirmajiem trīs BFH darbības gadiem, tātad no ceturtā gada, kas sākas 2002. gada oktobrī, ieņēmumus par jaunās studijas iznomāšanu, no kuriem atņem remonta, apkopes, apdrošināšanas un mārketinga izmaksas, sadala dalībnieki atbilstoši to daļas lielumam BFH
   (7).

2. tabulā atspoguļoti faktiskie ieņēmumi no jaunās studijas iznomāšanas 2002.–2005. gadā un šo ieņēmumu sadalījums.

2.   tabula

Ieņēmumi un maksājumi 2002.–2005. gadā

(EUR)

No 2002. gada novembra

2003. gadā

2004. gadā

2005. gadā

Ieņēmumi

31 000

252 000

258 000

181 000

Remonta un apkopes izdevumi (ko faktiski veikusi BAV)

10 000

18 000

42 000

31 000

Pēc nemainīgas likmes noteiktā summa drošības pasākumiem (BAV)

3 000

13 000

13 000

13 000

Pēc nemainīgas likmes noteiktā summa mārketingam (BAV)

12 000

48 000

48 000

48 000

Atņemot izmaksas, atlikumu sadala šādi:

70 % no atlikuma (BFH)

4 000

121 000

109 000

62 000

30 % no atlikuma (BAV)

2 000

52 000

46 000

27 000

BAV kopā

17 000

113 000

107 000

85 000

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANA

| (9) | Sākot procedūru, Komisija, izvērtējusi sabiedrības dalībnieku ieguldījumu veikšanas apstākļus BFH, uzskatīja, ka LfA ieguldījums ir līdzvērtīgs valsts atbalstam EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un apšaubīja finansējuma saderību ar vienoto tirgu. Komisija jo īpaši pauda šaubas par to, vai LfA dalība BFH ir saderīga ar principu, ka privāts ieguldītājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas principiem, jo BAV un LfA ieguldījumu veikšanas nosacījumi BFH nebija vienādi. Faktiski LfA, skaidrā naudā ieguldīdama 6,9 miljonus euro un par skaidru naudu iegādādamās BFH pamatkapitāla daļas, ieguva 70 % no BFH pamatkapitāla, savukārt BAV, samaksādama EUR 15 000 un uz 25 gadiem nododama BFH ilgtermiņa lietošanas tiesības uz teritoriju, kuras vērtība tika lēsta uz 3 miljoniem euro, saņēma 30 % daļu. |
| --- | --- |

(9)

Sākot procedūru, Komisija, izvērtējusi sabiedrības dalībnieku ieguldījumu veikšanas apstākļus BFH, uzskatīja, ka LfA ieguldījums ir līdzvērtīgs valsts atbalstam EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un apšaubīja finansējuma saderību ar vienoto tirgu. Komisija jo īpaši pauda šaubas par to, vai LfA dalība BFH ir saderīga ar principu, ka privāts ieguldītājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas principiem, jo BAV un LfA ieguldījumu veikšanas nosacījumi BFH nebija vienādi. Faktiski LfA, skaidrā naudā ieguldīdama 6,9 miljonus euro un par skaidru naudu iegādādamās BFH pamatkapitāla daļas, ieguva 70 % no BFH pamatkapitāla, savukārt BAV, samaksādama EUR 15 000 un uz 25 gadiem nododama BFH ilgtermiņa lietošanas tiesības uz teritoriju, kuras vērtība tika lēsta uz 3 miljoniem euro, saņēma 30 % daļu.

| (10) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija argumentēja, ka LfA ir valsts banka un ka ieguldījums, kas finansēts no valsts līdzekļiem, iespējams, ir valsts atbalsts, kurš nav saderīgs ar kopējo tirgu un kura galīgais labuma guvējs ir BAV. |
| --- | --- |

(10)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija argumentēja, ka LfA ir valsts banka un ka ieguldījums, kas finansēts no valsts līdzekļiem, iespējams, ir valsts atbalsts, kurš nav saderīgs ar kopējo tirgu un kura galīgais labuma guvējs ir BAV.

4.   VĀCIJAS NOSTĀJA

| (11) | Vācija būtībā pauda viedokli, ka tas nav valsts atbalsts, jo runa ir par ieguldījumu infrastruktūrā, turklāt nevienam konkrētam uzņēmumam no tā nerodas priekšrocības. Pat tad, ja tas būtu valsts atbalsts, tad, pēc Vācijas domām, runa būtu par tā saukto izņēmumu kultūras veicināšanai, kas paredzēts EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(11)

Vācija būtībā pauda viedokli, ka tas nav valsts atbalsts, jo runa ir par ieguldījumu infrastruktūrā, turklāt nevienam konkrētam uzņēmumam no tā nerodas priekšrocības. Pat tad, ja tas būtu valsts atbalsts, tad, pēc Vācijas domām, runa būtu par tā saukto izņēmumu kultūras veicināšanai, kas paredzēts EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā.

| (12) | Studija tiek iznomāta filmu ražošanai. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju uz visiem studijas nomātājiem, tātad arī uz BAV un tās meitasuzņēmumiem, attiecas vienādi noteikumi. Tas ir arī paredzēts līgumā par uzņēmuma vadību, kas reglamentē ieguldījumu pārvaldi un studijas apsaimniekošanu, ar ko nodarbojas BAV. Tādējādi BAV saskaņā ar Vācijas viedokli nebauda nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(12)

Studija tiek iznomāta filmu ražošanai. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju uz visiem studijas nomātājiem, tātad arī uz BAV un tās meitasuzņēmumiem, attiecas vienādi noteikumi. Tas ir arī paredzēts līgumā par uzņēmuma vadību, kas reglamentē ieguldījumu pārvaldi un studijas apsaimniekošanu, ar ko nodarbojas BAV. Tādējādi BAV saskaņā ar Vācijas viedokli nebauda nekādas priekšrocības.

| (13) | Vācija iesniedza studijā uzņemto filmu sarakstu, no kura izriet, ka vairāk nekā divas trešdaļas no šīm filmām ir uzņēmuši uzņēmumi, kas nekādi nav saistīti ar BAV
   (8). |
| --- | --- |

(13)

Vācija iesniedza studijā uzņemto filmu sarakstu, no kura izriet, ka vairāk nekā divas trešdaļas no šīm filmām ir uzņēmuši uzņēmumi, kas nekādi nav saistīti ar BAV
   (8).

| (14) | Lai pierādītu, ka ne BAV, ne kāds cits filmu uzņemšanas laukuma lietotājs nebaudīja īpašas priekšrocības, Vācija 2005. gadā iesniedza cenu sarakstu, kurā bija norādītas nomas maksas 25 filmu studijām, kuru platība bija no 748 m2 līdz 4 225 m2 un kuras atradās tādās valstīs kā, piemēram, Vācija, Čehija, Slovākija, Bulgārija, ASV un Itālija. Studiju nomas maksa bija no 0,27 EUR/m2 (Itālijā) līdz 4,34 EUR/m2 (Apvienotajā Karalistē). 2005. gadā BFH jaunās studijas (3 060 m2) nomas maksa bija 1,02 EUR/m2. Šī cena bija jāmaksā visiem studijas lietotājiem, arī BAV. |
| --- | --- |

(14)

Lai pierādītu, ka ne BAV, ne kāds cits filmu uzņemšanas laukuma lietotājs nebaudīja īpašas priekšrocības, Vācija 2005. gadā iesniedza cenu sarakstu, kurā bija norādītas nomas maksas 25 filmu studijām, kuru platība bija no 748 m2 līdz 4 225 m2 un kuras atradās tādās valstīs kā, piemēram, Vācija, Čehija, Slovākija, Bulgārija, ASV un Itālija. Studiju nomas maksa bija no 0,27 EUR/m2 (Itālijā) līdz 4,34 EUR/m2 (Apvienotajā Karalistē). 2005. gadā BFH jaunās studijas (3 060 m2) nomas maksa bija 1,02 EUR/m2. Šī cena bija jāmaksā visiem studijas lietotājiem, arī BAV.

5.   NOTIKUMU ATTĪSTĪBA PROCEDŪRAS GAITĀ

| (15) | Lai novērstu jebkādas šaubas par valsts atbalsta pastāvēšanu un uzlabotu pārredzamību, Vācija pēc procedūras sākuma ierosināja šādas izmaiņas (turpmāk tekstā – “jaunais risinājums”):






  a) | LfA kļūst par vienīgo BFH īpašnieci. Tā pārņem BAV piederošo 30 % daļu par nominālvērtību, kas atbilst EUR 15 000. Šeit jānorāda, ka BFH dibināšanas līgumā bija paredzēts, ka daļas otram (citiem) dalībniekam(-iem) pārdod par to nominālvērtību (sākotnējo vērtību). LfA pārņem arī atlikušo 21 % daļu (9); |
| --- | --- | --- |

(15)

Lai novērstu jebkādas šaubas par valsts atbalsta pastāvēšanu un uzlabotu pārredzamību, Vācija pēc procedūras sākuma ierosināja šādas izmaiņas (turpmāk tekstā – “jaunais risinājums”):

a)

LfA kļūst par vienīgo BFH īpašnieci. Tā pārņem BAV piederošo 30 % daļu par nominālvērtību, kas atbilst EUR 15 000. Šeit jānorāda, ka BFH dibināšanas līgumā bija paredzēts, ka daļas otram (citiem) dalībniekam(-iem) pārdod par to nominālvērtību (sākotnējo vērtību). LfA pārņem arī atlikušo 21 % daļu (9);

| b) | BAV atsakās no tiesībām uz 30 % peļņas, kas tai sākumā pienācās kā sabiedrības dalībniecei, un tagad atbild tikai par jaunās studijas pārvaldi. BAV ik gadu nosūta BFH rēķinu par uzņēmuma vadības izmaksām atbilstoši faktiskajam darba apjomam. 2006. gadā šīs izmaksas tika novērtētas EUR 106 405 apmērā, un tās pārbaudīja neatkarīgs revidents;
  3.   tabula
  Uzņēmuma vadības izmaksas 2006. gadā







  (EUR) |
| --- | --- |
| Izmaksu kategorija | Izskaidrojums | Izmaksas 2006. gadā |
| Teritorijas un ēku uzturēšanas pakalpojumi: uzkopšana, tīrīšanas darbi ziemā, apzaļumošana, apkopes un remonta darbi, atkritumu aizvākšana utt. | Aprēķinam par pamatu izmantoti 6 % no ēku un teritorijas vērtības, salīdzinājumam izmantotajos konkurentu piedāvājumos šī vērtība ir tāda pati. | 21 539,29 |
| Darījumu kārtošana, piem., rēķinu izrakstīšana, līgumu sagatavošana | 2 stundas nedēļā, EUR 40 stundā. | 4 160 |
| Īpašuma pārvalde (property management) | 1 stunda nedēļā, EUR 40 stundā. | 2 080 |
| Ugunsdzēsības dienests, sargu apgaitas, signalizācija, ugunsdrošības ierīču pārbaudes | BAV saskaņā ar likumu ir jāizveido savs ugunsdzēsības dienests. Tā izmaksas ir apmēram 1 miljons euro gadā. | 50 906,13 |
| Mārketings, izplatīšana, pakalpojumi, tostarp sekretariāta pakalpojumi, klientu piesaiste, mārketings, budžeta aprēķini, projektu uzraudzība, ražošanas uzraudzība utt. | Kopējie nodaļas izdevumi: EUR 175 000.
  Sekretariāts: EUR 200 mēnesī.
  Izplatīšanas koordinācija: EUR 100 mēnesī.
  Mārketinga koordinācija: EUR 100 mēnesī.
  Mārketinga darbības: EUR 400 mēnesī.
  Pastāvīgo klientu apkalpošana: EUR 200 mēnesī.
  Jauno klientu piesaiste Vācijā: EUR 200 mēnesī.
  Jauno klientu piesaiste citās valstīs: EUR 100 mēnesī.
  Budžeta aprēķini: EUR 100 mēnesī.
  Ražošanas uzraudzība: EUR 200 mēnesī.
  Projektu uzraudzība: EUR 150 mēnesī.
  Pretenziju apstrāde: EUR 200 mēnesī.
  Konkurentu darbības analīze: EUR 100 mēnesī. | 25 800 |
| Prese: paziņojumi presei, preses materiālu apkopošana, intranets, internets utt. | 2 stundas nedēļā, EUR 40 stundā. | 960 |
| Grāmatvedība | 2 stundas nedēļā, EUR 40 stundā. | 960 |
| | | 106 405,42 |

b)

BAV atsakās no tiesībām uz 30 % peļņas, kas tai sākumā pienācās kā sabiedrības dalībniecei, un tagad atbild tikai par jaunās studijas pārvaldi. BAV ik gadu nosūta BFH rēķinu par uzņēmuma vadības izmaksām atbilstoši faktiskajam darba apjomam. 2006. gadā šīs izmaksas tika novērtētas EUR 106 405 apmērā, un tās pārbaudīja neatkarīgs revidents;

3.   tabula

Uzņēmuma vadības izmaksas 2006. gadā

(EUR)

Izmaksu kategorija

Izskaidrojums

Izmaksas 2006. gadā

Teritorijas un ēku uzturēšanas pakalpojumi: uzkopšana, tīrīšanas darbi ziemā, apzaļumošana, apkopes un remonta darbi, atkritumu aizvākšana utt.

Aprēķinam par pamatu izmantoti 6 % no ēku un teritorijas vērtības, salīdzinājumam izmantotajos konkurentu piedāvājumos šī vērtība ir tāda pati.

21 539,29

Darījumu kārtošana, piem., rēķinu izrakstīšana, līgumu sagatavošana

2 stundas nedēļā, EUR 40 stundā.

4 160

Īpašuma pārvalde (property management)

1 stunda nedēļā, EUR 40 stundā.

2 080

Ugunsdzēsības dienests, sargu apgaitas, signalizācija, ugunsdrošības ierīču pārbaudes

BAV saskaņā ar likumu ir jāizveido savs ugunsdzēsības dienests. Tā izmaksas ir apmēram 1 miljons euro gadā.

50 906,13

Mārketings, izplatīšana, pakalpojumi, tostarp sekretariāta pakalpojumi, klientu piesaiste, mārketings, budžeta aprēķini, projektu uzraudzība, ražošanas uzraudzība utt.

Kopējie nodaļas izdevumi: EUR 175 000.

Sekretariāts: EUR 200 mēnesī.

Izplatīšanas koordinācija: EUR 100 mēnesī.

Mārketinga koordinācija: EUR 100 mēnesī.

Mārketinga darbības: EUR 400 mēnesī.

Pastāvīgo klientu apkalpošana: EUR 200 mēnesī.

Jauno klientu piesaiste Vācijā: EUR 200 mēnesī.

Jauno klientu piesaiste citās valstīs: EUR 100 mēnesī.

Budžeta aprēķini: EUR 100 mēnesī.

Ražošanas uzraudzība: EUR 200 mēnesī.

Projektu uzraudzība: EUR 150 mēnesī.

Pretenziju apstrāde: EUR 200 mēnesī.

Konkurentu darbības analīze: EUR 100 mēnesī.

25 800

Prese: paziņojumi presei, preses materiālu apkopošana, intranets, internets utt.

2 stundas nedēļā, EUR 40 stundā.

960

Grāmatvedība

2 stundas nedēļā, EUR 40 stundā.

960

106 405,42

| c) | BFH apņemas maksāt tirgus cenām atbilstošu atlīdzību par zemesgabala izmantošanu. Šī atlīdzība par lietošanu saskaņā ar tirgū pieņemto praksi ir 5 % no zemesgabala vērtības, ko neatkarīgs eksperts 2006. gada janvārī novērtēja EUR 3 670 000 vērtībā. Tādējādi atlīdzība par lietošanu ir noteikta EUR 183 500 gadā, un tai vēl jāpieskaita PVN. Cena ir piesaistīta patēriņa cenu indeksam. BFH tomēr nemaksās atlīdzību par lietošanu reizi mēnesī, bet ļaus tai uzkrāties, piemērojot pamata procentu likmi, kam pieskaitīti 4 %; |
| --- | --- |

c)

BFH apņemas maksāt tirgus cenām atbilstošu atlīdzību par zemesgabala izmantošanu. Šī atlīdzība par lietošanu saskaņā ar tirgū pieņemto praksi ir 5 % no zemesgabala vērtības, ko neatkarīgs eksperts 2006. gada janvārī novērtēja EUR 3 670 000 vērtībā. Tādējādi atlīdzība par lietošanu ir noteikta EUR 183 500 gadā, un tai vēl jāpieskaita PVN. Cena ir piesaistīta patēriņa cenu indeksam. BFH tomēr nemaksās atlīdzību par lietošanu reizi mēnesī, bet ļaus tai uzkrāties, piemērojot pamata procentu likmi, kam pieskaitīti 4 %;

| d) | 2024. gadā neatkarīgs eksperts novērtēs jaunās studijas tirgus vērtību; un BAV, pārņemot jaunās studijas aktīvus, maksās BFH šai tirgus vērtībai atbilstošu cenu, turklāt būs iespējams ieskaita kārtībā izmantot visu uzkrāto atlīdzību par lietošanu ar procentiem. Ja studijas vērtība pārsniegs uzkrāto zemes nomas maksu, tad sabiedrība BAV atlīdzinās sabiedrībai BFH (LfA) starpību. |
| --- | --- |

d)

2024. gadā neatkarīgs eksperts novērtēs jaunās studijas tirgus vērtību; un BAV, pārņemot jaunās studijas aktīvus, maksās BFH šai tirgus vērtībai atbilstošu cenu, turklāt būs iespējams ieskaita kārtībā izmantot visu uzkrāto atlīdzību par lietošanu ar procentiem. Ja studijas vērtība pārsniegs uzkrāto zemes nomas maksu, tad sabiedrība BAV atlīdzinās sabiedrībai BFH (LfA) starpību.

6.   NOVĒRTĒJUMS

| (16) | Sākotnējais pasākums, kas jāpārbauda, bija 6,9 miljonu euro lielais LfA ieguldījums jaunajā studijā un LfA dalība uzņēmumā BFH. |
| --- | --- |

(16)

Sākotnējais pasākums, kas jāpārbauda, bija 6,9 miljonu euro lielais LfA ieguldījums jaunajā studijā un LfA dalība uzņēmumā BFH.

| (17) | Kā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, šis pasākums turpmāk minēto iemeslu dēļ EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē varētu būt valsts atbalsts, kas īstenots attiecībā uz BAV:






  a) | LfA ir valsts banka, par kuras darbībām un lēmumiem atbild valsts (Bavārijas federālā zeme), tādējādi ir izmantoti valsts līdzekļi; |
| --- | --- | --- |

(17)

Kā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, šis pasākums turpmāk minēto iemeslu dēļ EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē varētu būt valsts atbalsts, kas īstenots attiecībā uz BAV:

a)

LfA ir valsts banka, par kuras darbībām un lēmumiem atbild valsts (Bavārijas federālā zeme), tādējādi ir izmantoti valsts līdzekļi;

| b) | LfA ieguldījums varēja radīt BAV ekonomiskas priekšrocības, proti, pārmērīgi kompensējot administratīvos izdevumus, piešķirot priekšrocības BFH daļu iegādē ar nepamatoti izdevīgiem nosacījumiem salīdzinājumā ar LfA, bez nosacījumiem pārņemot studiju īpašumā pēc 25 gadiem un, visbeidzot, radot priekšrocības attiecībā uz studijas pieejamību, kā arī pieejamību par izdevīgāku cenu, ko BAV normālos tirgus apstākļos, iespējams, nebūtu ieguvusi; |
| --- | --- |

b)

LfA ieguldījums varēja radīt BAV ekonomiskas priekšrocības, proti, pārmērīgi kompensējot administratīvos izdevumus, piešķirot priekšrocības BFH daļu iegādē ar nepamatoti izdevīgiem nosacījumiem salīdzinājumā ar LfA, bez nosacījumiem pārņemot studiju īpašumā pēc 25 gadiem un, visbeidzot, radot priekšrocības attiecībā uz studijas pieejamību, kā arī pieejamību par izdevīgāku cenu, ko BAV normālos tirgus apstākļos, iespējams, nebūtu ieguvusi;

| c) | tā kā priekšrocības selektīvā kārtībā bija piešķirtas BAV, nevis tās konkurentiem, LfA ieguldījums varēja radīt konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

c)

tā kā priekšrocības selektīvā kārtībā bija piešķirtas BAV, nevis tās konkurentiem, LfA ieguldījums varēja radīt konkurences izkropļojumus;

| d) | tā kā BAV starptautiskajā tirgū konkurē ar citiem uzņēmumiem, jaunās studijas ekspluatācija galu galā varēja ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

tā kā BAV starptautiskajā tirgū konkurē ar citiem uzņēmumiem, jaunās studijas ekspluatācija galu galā varēja ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.   Atbalsta esamība – jaunā risinājuma izpausme

6.1.1.   Turpmāk

| (18) | Vācija ir sagatavojusi visas izmaiņas jaunā risinājuma piemērošanai, likvidējusi visus iespējamos agrākos un turpmāk iespējamos atbalsta elementus un apņēmusies īstenot jauno risinājumu, kolīdz būs saņemts Komisijas lēmums. |
| --- | --- |

(18)

Vācija ir sagatavojusi visas izmaiņas jaunā risinājuma piemērošanai, likvidējusi visus iespējamos agrākos un turpmāk iespējamos atbalsta elementus un apņēmusies īstenot jauno risinājumu, kolīdz būs saņemts Komisijas lēmums.

| (19) | LfA atpirks no BAV 30 % daļu sabiedrībā BFH par EUR 15 000. Šī cena ir paredzēta BFH dibināšanas līgumā un precīzi atbilst cenai, ko Bavaria sākumā samaksāja par savām daļām. Par sabiedrības BFH daļu pārdošanu BAV neiegūst nekādas priekšrocības, ko varētu novērtēt kā atbalstu. LfA piederēs 100 % daļu, un līdz ar to tā saņems 100 % no BFH peļņas. |
| --- | --- |

(19)

LfA atpirks no BAV 30 % daļu sabiedrībā BFH par EUR 15 000. Šī cena ir paredzēta BFH dibināšanas līgumā un precīzi atbilst cenai, ko Bavaria sākumā samaksāja par savām daļām. Par sabiedrības BFH daļu pārdošanu BAV neiegūst nekādas priekšrocības, ko varētu novērtēt kā atbalstu. LfA piederēs 100 % daļu, un līdz ar to tā saņems 100 % no BFH peļņas.

| (20) | Turpmāk BAV ik gadu izrakstīs rēķinu BFH par sabiedrības vadības izmaksām atbilstoši “faktiskajiem izdevumiem”. Saskaņā ar ziņām, ko Vācija sniedza 2006. gada novembrī, šie izdevumi 2006. gadā bija EUR 106 405. Ik gadu tiks aprēķināti faktiskie izdevumi, par tiem izrakstīs rēķinu, un tos pārbaudīs neatkarīgs eksperts. Tiks nodrošināts, lai BAV saņemtu apmaksu tikai par faktiski sniegtiem pakalpojumiem, novēršot pārmērīgas kompensācijas iespēju. Līdz ar to BAV negūs priekšrocības, kas izpaustos kā pārmērīga kompensācija par uzņēmuma pārvaldi un tādējādi līdzinātos atbalstam. |
| --- | --- |

(20)

Turpmāk BAV ik gadu izrakstīs rēķinu BFH par sabiedrības vadības izmaksām atbilstoši “faktiskajiem izdevumiem”. Saskaņā ar ziņām, ko Vācija sniedza 2006. gada novembrī, šie izdevumi 2006. gadā bija EUR 106 405. Ik gadu tiks aprēķināti faktiskie izdevumi, par tiem izrakstīs rēķinu, un tos pārbaudīs neatkarīgs eksperts. Tiks nodrošināts, lai BAV saņemtu apmaksu tikai par faktiski sniegtiem pakalpojumiem, novēršot pārmērīgas kompensācijas iespēju. Līdz ar to BAV negūs priekšrocības, kas izpaustos kā pārmērīga kompensācija par uzņēmuma pārvaldi un tādējādi līdzinātos atbalstam.

| (21) | Līdz 2024. gadam BFH maksās sabiedrībai BAV tirgus cenām atbilstošu nomas maksu par teritorijas izīrēšanu. Tā ir vienāda ar 5 % no objekta/teritorijas vērtības (10), ko novērtējis neatkarīgs eksperts. Tādējādi to var uzskatīt par tirgus cenām atbilstošu nomas maksu, jo tā nodrošina BAV piemērotu peļņu par minētajai sabiedrībai piederošo zemesgabalu. Tomēr BFH nemaksās šo nomas maksu reizi mēnesī skaidrā naudā, bet atlīdzība par lietošanu, ieskaitot procentus, uzkrāsies (11). Tiks nodrošināts, lai BAV saņemtu apmaksu tikai par teritorijas lietošanu, lai novērstu pārmērīgas kompensācijas iespēju. |
| --- | --- |

(21)

Līdz 2024. gadam BFH maksās sabiedrībai BAV tirgus cenām atbilstošu nomas maksu par teritorijas izīrēšanu. Tā ir vienāda ar 5 % no objekta/teritorijas vērtības (10), ko novērtējis neatkarīgs eksperts. Tādējādi to var uzskatīt par tirgus cenām atbilstošu nomas maksu, jo tā nodrošina BAV piemērotu peļņu par minētajai sabiedrībai piederošo zemesgabalu. Tomēr BFH nemaksās šo nomas maksu reizi mēnesī skaidrā naudā, bet atlīdzība par lietošanu, ieskaitot procentus, uzkrāsies (11). Tiks nodrošināts, lai BAV saņemtu apmaksu tikai par teritorijas lietošanu, lai novērstu pārmērīgas kompensācijas iespēju.

| (22) | Pēc 25 gadu termiņa beigām, proti, 2024. gadā, jaunās studijas tirgus vērtību novērtēs neatkarīgs eksperts, un BAV varēs no BFH iegādāties jauno studiju par šo cenu ar iespēju ieskaita kārtībā ierēķināt uzkrāto nomas maksu ar procentiem. Ja ēkas vērtība 2024. gadā pārsniegs pret BAV uzkrātā prasījuma vērtību, tad BAV apmaksās starpību. Tādējādi ir pilnīgi izslēgts, ka BAV, iegādājoties studiju, baudītu jebkādas priekšrocības (12). No tā var secināt, ka jaunais risinājums garantē, ka BAV nākotnē negūs nekādas priekšrocības EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē no jaunās studijas ekspluatācijas, un tādējādi tiek izslēgta iespēja, ka nākotnē BAV saņemtu valsts atbalstu. BAV atteiksies no savas 30 % lielās daļas, un BFH izrakstīs rēķinu par jaunās studijas pārvaldības un teritorijas iznomāšanas faktiskajām izmaksām. Pēc 25 gadiem BAV turklāt būs jāmaksā tirgus cena, iegādājoties filmu studiju. Sākotnēji bija paredzēts, ka īpašuma tiesības uz jauno BFH ēku un tās ierīkojumu pēc 25 gadiem bez maksas iegūst BAV. |
| --- | --- |

(22)

Pēc 25 gadu termiņa beigām, proti, 2024. gadā, jaunās studijas tirgus vērtību novērtēs neatkarīgs eksperts, un BAV varēs no BFH iegādāties jauno studiju par šo cenu ar iespēju ieskaita kārtībā ierēķināt uzkrāto nomas maksu ar procentiem. Ja ēkas vērtība 2024. gadā pārsniegs pret BAV uzkrātā prasījuma vērtību, tad BAV apmaksās starpību. Tādējādi ir pilnīgi izslēgts, ka BAV, iegādājoties studiju, baudītu jebkādas priekšrocības (12). No tā var secināt, ka jaunais risinājums garantē, ka BAV nākotnē negūs nekādas priekšrocības EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē no jaunās studijas ekspluatācijas, un tādējādi tiek izslēgta iespēja, ka nākotnē BAV saņemtu valsts atbalstu. BAV atteiksies no savas 30 % lielās daļas, un BFH izrakstīs rēķinu par jaunās studijas pārvaldības un teritorijas iznomāšanas faktiskajām izmaksām. Pēc 25 gadiem BAV turklāt būs jāmaksā tirgus cena, iegādājoties filmu studiju. Sākotnēji bija paredzēts, ka īpašuma tiesības uz jauno BFH ēku un tās ierīkojumu pēc 25 gadiem bez maksas iegūst BAV.

6.1.2.   Raugoties pagātnē – pasākuma ietekme, kas parādījusies jau pirms jaunā risinājuma piemērošanas

| (23) | Maksājumi, ko BAV saņēma 1999.–2005. gadā, ir uzskaitīti 1. un 2. tabulā. Šos maksājumus var iedalīt divās kategorijās: atlīdzība par uzņēmuma vadību un līgumā paredzētā BAV peļņas daļa. To kopsavilkums ir šāds.
  4.   tabula

  BAV saņemtie maksājumi. Atlīdzība par vadību un peļņa












  (EUR) |
| --- | --- |
| | No 1999. gada oktobra | 2000 gadā | 2001 gadā | 2002 gadā | 2003 gadā | 2004 gadā | 2005 gadā |
| A. | Ieņēmumi kopā |

(23)

Maksājumi, ko BAV saņēma 1999.–2005. gadā, ir uzskaitīti 1. un 2. tabulā. Šos maksājumus var iedalīt divās kategorijās: atlīdzība par uzņēmuma vadību un līgumā paredzētā BAV peļņas daļa. To kopsavilkums ir šāds.

4.   tabula

BAV saņemtie maksājumi. Atlīdzība par vadību un peļņa

(EUR)

No 1999. gada oktobra

2000 gadā

2001 gadā

2002 gadā

2003 gadā

2004 gadā

2005 gadā

A.

Ieņēmumi kopā

61 000

333 000

250 000

205 000

252 000

258 000

181 000

| B. | Garantētie maksājumi sabiedrībai BFH |
| --- | --- |

B.

Garantētie maksājumi sabiedrībai BFH

38 000

153 000

153 000

115 000

| C. | Ekspluatācijas izdevumi (maksāti sabiedrībai BAV) |
| --- | --- |

C.

Ekspluatācijas izdevumi (maksāti sabiedrībai BAV)

23 000

103 000

97 000

84 000

79 000

103 000

92 000

D.

| D. | Apkope, ūdens, elektrība, apkure utt. |
| --- | --- |

Apkope, ūdens, elektrība, apkure utt.

7 000

53 000

66 000

62 000

18 000

42 000

31 000

| E. | Drošība, mārketings, pieskaitāmās izmaksas un pārvaldība |
| --- | --- |

E.

Drošība, mārketings, pieskaitāmās izmaksas un pārvaldība

16 000

50 000

31 000

22 000

61 000

61 000

61 000

F = A – B – C. Peļņa

0

77 000

0

6 000

173 000

155 000

89 000

G.

| G. | BFH peļņa |
| --- | --- |

BFH peļņa

39 000

4 200

121 100

108 500

62 300

| H. | BAV peļņa |
| --- | --- |

H.

BAV peļņa

38 000

1 800

51 900

46 500

26 700

Maksājumi sabiedrībai kopā I = C + H

23 000

141 000

97 000

85 800

130 900

149 500

118 700

| (24) | Maksājumus, ko BAV saņēma par objekta pārvaldību (skatīt 4. tabulas C rindu un sīkākus datus D un E rindā), veido divas daļas: atlīdzība par faktiskajiem pakalpojumiem un uzņēmuma vadības līgumā iepriekš noteiktā nemainīgas likmes summa. Pat 2000. un 2004. gadā, kas bija “labākie gadi”, kad BAV saņēma EUR 103 000, šie maksājumi nesasniedza plānoto līmeni, kas 2006. gadā bija EUR 106 405 (skatīt 3. tabulu), un BAV neguva nekādas nepamatotas priekšrocības. |
| --- | --- |

(24)

Maksājumus, ko BAV saņēma par objekta pārvaldību (skatīt 4. tabulas C rindu un sīkākus datus D un E rindā), veido divas daļas: atlīdzība par faktiskajiem pakalpojumiem un uzņēmuma vadības līgumā iepriekš noteiktā nemainīgas likmes summa. Pat 2000. un 2004. gadā, kas bija “labākie gadi”, kad BAV saņēma EUR 103 000, šie maksājumi nesasniedza plānoto līmeni, kas 2006. gadā bija EUR 106 405 (skatīt 3. tabulu), un BAV neguva nekādas nepamatotas priekšrocības.

| (25) | BAV peļņas daļa bija paredzēta kā kompensācija par bezmaksas lietošanā nodoto objektu. Šie maksājumi ir mazāki nekā tirgus cena par teritorijas nomu, kas pašlaik ir apmēram EUR 183 500 gadā (skatīt 15. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |

(25)

BAV peļņas daļa bija paredzēta kā kompensācija par bezmaksas lietošanā nodoto objektu. Šie maksājumi ir mazāki nekā tirgus cena par teritorijas nomu, kas pašlaik ir apmēram EUR 183 500 gadā (skatīt 15. zemsvītras piezīmi).

| (26) | No 4. tabulas izriet, ka pat tad, ja saskaita visus BAV ieņēmumus (gan no pārvaldības, gan no peļņas, skatīt I rindu), visu BAV 1999.–2005. gadā saņemto maksājumu summa ir zemāka nekā tirgus cena par teritorijas lietošanu (tā pašlaik ir apmēram EUR 183 500 gadā). Pamatojums šādai situācijai ir ietverts sākotnējā plānā, saskaņā ar kuru īpašuma tiesības uz jauno BFH ēku un tās iekārtojumu pēc 25 gadu termiņa bez atlīdzības pāriet BAV, un tas nozīmētu “papildu” priekšrocības BAV. Jaunajā risinājumā tomēr paredzēts, ka BAV iegādājas studiju par tirgus cenu. No tā visa izriet, ka BAV 1999.–2005. gadā no pasākuma nav guvusi priekšrocības EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(26)

No 4. tabulas izriet, ka pat tad, ja saskaita visus BAV ieņēmumus (gan no pārvaldības, gan no peļņas, skatīt I rindu), visu BAV 1999.–2005. gadā saņemto maksājumu summa ir zemāka nekā tirgus cena par teritorijas lietošanu (tā pašlaik ir apmēram EUR 183 500 gadā). Pamatojums šādai situācijai ir ietverts sākotnējā plānā, saskaņā ar kuru īpašuma tiesības uz jauno BFH ēku un tās iekārtojumu pēc 25 gadu termiņa bez atlīdzības pāriet BAV, un tas nozīmētu “papildu” priekšrocības BAV. Jaunajā risinājumā tomēr paredzēts, ka BAV iegādājas studiju par tirgus cenu. No tā visa izriet, ka BAV 1999.–2005. gadā no pasākuma nav guvusi priekšrocības EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (27) | Tāpēc var konstatēt, ka BAV saistībā ar līdzšinējo jaunās studijas ekspluatāciju nav saņēmusi valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(27)

Tāpēc var konstatēt, ka BAV saistībā ar līdzšinējo jaunās studijas ekspluatāciju nav saņēmusi valsts atbalstu.

6.2.   Iespējamais atbalsts saistībā ar studijas lietošanu

| (28) | Papildus iespējai, ka sabiedrība BAV būtu saņēmusi pārmērīgi lielu maksu par studijas pārvaldību (skatīt iepriekš 4. tabulu), nav izslēdzams, ka BAV varēja iegūt privileģētu statusu attiecībā uz studijas izmantošanu. |
| --- | --- |

(28)

Papildus iespējai, ka sabiedrība BAV būtu saņēmusi pārmērīgi lielu maksu par studijas pārvaldību (skatīt iepriekš 4. tabulu), nav izslēdzams, ka BAV varēja iegūt privileģētu statusu attiecībā uz studijas izmantošanu.

| (29) | Saskaņā ar Vācijas sniegtajām ziņām studijā lielāko daļu filmu uzņēma sabiedrības, kas nekādi nav saistītas ar BAV
   (13). Vācija apstiprināja, ka BAV nebaudīja privileģētu statusu attiecībā uz piekļuvi studijai. Turklāt visi filmu ražotāji gan toreiz, gan tagad varēja izmantot studiju ar tieši tādiem pašiem nosacījumiem un tādu pašu cenu kā BAV. Komisijai tika apliecināts, ka uz BAV attiecas tādi paši noteikumi kā uz visiem pārējiem konkurentiem un ka tā nesaņēma un arī tagad nesaņem nekādas privilēģijas, tā ka no jaunās studijas lietošanas tai nav radušās un arī neradīsies nekādas priekšrocības EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Vācijas sniegtajām ziņām studijā lielāko daļu filmu uzņēma sabiedrības, kas nekādi nav saistītas ar BAV
   (13). Vācija apstiprināja, ka BAV nebaudīja privileģētu statusu attiecībā uz piekļuvi studijai. Turklāt visi filmu ražotāji gan toreiz, gan tagad varēja izmantot studiju ar tieši tādiem pašiem nosacījumiem un tādu pašu cenu kā BAV. Komisijai tika apliecināts, ka uz BAV attiecas tādi paši noteikumi kā uz visiem pārējiem konkurentiem un ka tā nesaņēma un arī tagad nesaņem nekādas privilēģijas, tā ka no jaunās studijas lietošanas tai nav radušās un arī neradīsies nekādas priekšrocības EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

6.3.   Jaunā risinājuma saderība ar principu, ka privāts ieguldītājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas principiem

| (30) | Attiecībā uz principu, ka privāts ieguldītājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas principiem, jānorāda, ka runa ir par faktu, ka LfA un BAV neveica ieguldījumus BFH ar vienādiem nosacījumiem, un tas tika uzskatīts par atbalstu sabiedrībai BAV. Jaunais risinājums novērš šo problēmu, jo LfA kļūst par vienīgo BFH īpašnieci. Jaunajā risinājumā paredzēts, ka BFH (kas visiem studijas lietotājiem izraksta rēķinus par tirgus cenu) ieņēmumi 100 % apmērā pieder LfA un visu BFH peļņu iegūst LfA. Visbeidzot, LfA 2024. gadā, pārdodot studiju, iegūs samaksu par tirgus cenu. Tāpēc prima facie jākonstatē, ka LfA ieguldījums sabiedrībā BFH atbilst principam, ka privāts ieguldītājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas principiem. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz principu, ka privāts ieguldītājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas principiem, jānorāda, ka runa ir par faktu, ka LfA un BAV neveica ieguldījumus BFH ar vienādiem nosacījumiem, un tas tika uzskatīts par atbalstu sabiedrībai BAV. Jaunais risinājums novērš šo problēmu, jo LfA kļūst par vienīgo BFH īpašnieci. Jaunajā risinājumā paredzēts, ka BFH (kas visiem studijas lietotājiem izraksta rēķinus par tirgus cenu) ieņēmumi 100 % apmērā pieder LfA un visu BFH peļņu iegūst LfA. Visbeidzot, LfA 2024. gadā, pārdodot studiju, iegūs samaksu par tirgus cenu. Tāpēc prima facie jākonstatē, ka LfA ieguldījums sabiedrībā BFH atbilst principam, ka privāts ieguldītājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas principiem.

7.   SECINĀJUMI

| (31) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija konstatē, ka izmeklējamais pasākums jaunajā risinājumā nesniedz BAV nekādas priekšrocības un tāpēc EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē tas nav atbalsts, kas īstenots attiecībā uz BAV, |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija konstatē, ka izmeklējamais pasākums jaunajā risinājumā nesniedz BAV nekādas priekšrocības un tāpēc EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē tas nav atbalsts, kas īstenots attiecībā uz BAV,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

LfA Förderbank Bayern ieguldījums sabiedrībā Bayerische Filmhallen GmbH saskaņā ar Vācijas paziņotajām izmaiņām nav valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē attiecībā uz Bavaria Film GmbH.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2007. gada 21. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 249, 17.10.2003., 2. lpp.

1

(2)  Bavaria Film tika nodibināta 1919. gadā kā vienkārša studija, taču šobrīd tai ir vairāk nekā 30 meitasuzņēmumu un kopuzņēmumu Vācijā, Austrijā, Itālijā un Čehijā. Bavaria grupa darbojas visā pasaulē visās audiovizuālās rūpniecības nozarēs. Vairāk nekā 50 % sabiedrības BAV kapitāla pieder reģionālajām raidorganizācijām, kas ir publisko tiesību subjekti.

2

Bavaria Film

Bavari

BAV

(3)  Sākotnējais plāns bija tāds, ka LfA iegūs 70 %. Juridisku apsvērumu dēļ (tika pārsniegta Kredītu likumā paredzētā atsevišķa lielapjoma kredīta augšējā robeža) advokātam Lothar Wedel piešķīra 21 % daļu.

3

LfA

Lothar Wedel

(4)  Pretēji tam, kas tika konstatēts lēmumā sākt procedūru, 3,1 miljonu euro varēja pārveidot par dotāciju tikai daļēji: tā kā Komisija bija sākusi procedūru, pēdējā aizdevuma daļa 1,345 miljonu euro vērtībā netika pārveidota par dotāciju, bet tai tika pagarināts aizdevuma termiņš, tostarp procentu maksājumi.

4

euro

(5)  Šo pēc nemainīgas likmes 50 % : 50 % noteikto sadalījumu, kas neatbilst faktiskajai daļu vērtībai 30 % : 70 %, var izskaidrot ar to, ka infrastruktūras pakalpojumi un BAV darbība (tostarp teritorijas izmantošana bez atlīdzības) ievērojami pārsniedz daļu, ko tā saņem no ieņēmumiem par iznomāšanu (t. i., ne vairāk kā EUR 103 000).

5

BAV

(6)  Nav ietverti papildus radušies netiešie administratīvie izdevumi kā drošības un pieskaitāmās izmaksas (mārketings, klientu piesaiste utt.).

6

(7)  Vienošanās paredz, ka norēķinu kārtība pēc trim gadiem jāpārskata, jo pirmie trīs BFH darbības gadi uzskatāmi par sākumposmu, kurā uzņēmums jāstabilizē.

7

(8)  No 14 filmām, kas 1999.–2005. gadā tika uzņemtas šajā studijā, divas uzņēma BAV un vēl divas – Odeon Film AG vai Odeon Pictures GmbH. Šo filmu uzņemšanas laikā (2000. gadā) BAV piederēja 32,75 % līdz 38,4 % no sabiedrības Odeon Film AG kapitāla daļām, bet tai savukārt pieder 100 % no Odeon Pictures.

8

BAV

Odeon Film AG

Odeon Pictures GmbH

BAV

Odeon Film AG

Odeon Pictures

(9)  LfA pārņem arī Lothar Wedel daļas par to nominālvērtību, kas atbilst EUR 10 500.

9

Lothar Wedel

(10)  Teritorijas vērtība tiek lēsta EUR 3 670 000 apmērā. Gada nomas maksa ir EUR 183 000, tādējādi tiek garantēta tirgus nosacījumiem atbilstošā nominālā peļņa 5 % apmērā.

10

(11)  BAV piemēros tirgus cenām atbilstošu procentu likmi. Tā būs vienāda ar pamata procentu likmi, kam pieskaitīti 4 %, un tā nepārprotami atbilst procentu likmei, ko maksātu BFH līdzvērtīgs uzņēmums, saņemot kredītu.

11

BAV

BFH

(12)  Tā kā atlīdzībai par lietošanu samaksas termiņš tiek atlikts uz vēlāku laiku, Vācija uzskata par pilnīgi neiespējamu, ka BFH varētu bankrotēt un BAV minētā uzņēmuma maksātnespējas gadījumā iegūtu priekšrocības no tā, ka studija atrodas uz BAV zemesgabala.

12

BFH

BAV

BAV

(13)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

13

---

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 19. jūlijs)

par Kopienas finansiālo atbalstu dalībvalstīs plānotam pētījumam attiecībā uz Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci un Campylobacter spp. un Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3440)

(2007/516/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 90/424/EEK noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finanšu atbalstu īpašiem veterināriem pasākumiem, tostarp tehniskiem un zinātniskiem pasākumiem. Lēmumā paredzēts, ka Kopiena uzņemas vai palīdz dalībvalstīm izpildīt tehniskos vai zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā un attīstītu veterināro izglītību vai apmācību. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 90/424/EEK noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finanšu atbalstu īpašiem veterināriem pasākumiem, tostarp tehniskiem un zinātniskiem pasākumiem. Lēmumā paredzēts, ka Kopiena uzņemas vai palīdz dalībvalstīm izpildīt tehniskos vai zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā un attīstītu veterināro izglītību vai apmācību.

| (2) | Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) ziņojumu par zoonožu un zoonožu ierosinātāju tendencēm un avotiem Kopienā un antimikrobiālo rezistenci 2005. gadā (2) pavisam tika ziņots par 194 695 kampilobakteriozes gadījumiem cilvēkiem 22 dalībvalstīs. Broileru gaļa tiek uzskatīta par izplatītāko infekcijas avotu. Ziņojumā norādīts, ka 66,4 % gadījumu broileru gaļas paraugos infekcija tika apstiprināta. Broileru saimēs infekciju apstiprināja 0,2 līdz 86 % paziņoto paraugu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) ziņojumu par zoonožu un zoonožu ierosinātāju tendencēm un avotiem Kopienā un antimikrobiālo rezistenci 2005. gadā (2) pavisam tika ziņots par 194 695 kampilobakteriozes gadījumiem cilvēkiem 22 dalībvalstīs. Broileru gaļa tiek uzskatīta par izplatītāko infekcijas avotu. Ziņojumā norādīts, ka 66,4 % gadījumu broileru gaļas paraugos infekcija tika apstiprināta. Broileru saimēs infekciju apstiprināja 0,2 līdz 86 % paziņoto paraugu.

| (3) | Turklāt saskaņā ar EPNI ziņojumu 2005. gadā pavisam tika ziņots par 168 929 cilvēku salmonelozes gadījumiem 22 dalībvalstīs. Parasti infekcijas biežums svaigā putnu gaļā svārstās no 4 līdz 10 %, kas ir visaugstākais rādītājs no visiem analizētajiem pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt saskaņā ar EPNI ziņojumu 2005. gadā pavisam tika ziņots par 168 929 cilvēku salmonelozes gadījumiem 22 dalībvalstīs. Parasti infekcijas biežums svaigā putnu gaļā svārstās no 4 līdz 10 %, kas ir visaugstākais rādītājs no visiem analizētajiem pārtikas produktiem.

| (4) | EPNI savā ziņojumā arī norāda, ka salīdzinoši liela daļa no kampilobaktēriju un salmonellu izolātiem, kas iegūti no dzīvniekiem un pārtikas, bija rezistenti attiecībā uz pretmikrobu līdzekļiem, ko parasti izmanto cilvēku slimību ārstēšanā. Jo īpaši to novēro no putnu gaļas iegūto kampilobaktēriju izolātu rezistences gadījumā pret fluorohinoloniem; 94 % gadījumu šādi izolāti ir rezistenti pret ciprofloksacīnu. Šādu rezistentu baktēriju izraisītas pārtikā sastopamas infekcijas ir īpaši bīstamas cilvēkiem, jo iespējams, ka ārstēšana var neizdoties. |
| --- | --- |

(4)

EPNI savā ziņojumā arī norāda, ka salīdzinoši liela daļa no kampilobaktēriju un salmonellu izolātiem, kas iegūti no dzīvniekiem un pārtikas, bija rezistenti attiecībā uz pretmikrobu līdzekļiem, ko parasti izmanto cilvēku slimību ārstēšanā. Jo īpaši to novēro no putnu gaļas iegūto kampilobaktēriju izolātu rezistences gadījumā pret fluorohinoloniem; 94 % gadījumu šādi izolāti ir rezistenti pret ciprofloksacīnu. Šādu rezistentu baktēriju izraisītas pārtikā sastopamas infekcijas ir īpaši bīstamas cilvēkiem, jo iespējams, ka ārstēšana var neizdoties.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 1. septembra Lēmumu 2005/636/EK par Kopienas finansiālo līdzdalību dalībvalstīs plānotā bāzlīnijas pētījumā attiecībā uz Salmonella spp. izplatību Gallus gallus broileru saimēs (3) tika vākta salīdzināma informācija attiecībā uz salmonellu izplatību šādās saimēs. Tomēr ir ļoti sarežģīti salīdzināt kampilobaktēriju izplatību broileru saimēs un broileru gaļā un salmonellu izplatību broileru gaļā, kas iegūta dažādās dalībvalstīs, jo nav saskaņotas uzraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 1. septembra Lēmumu 2005/636/EK par Kopienas finansiālo līdzdalību dalībvalstīs plānotā bāzlīnijas pētījumā attiecībā uz Salmonella spp. izplatību Gallus gallus broileru saimēs (3) tika vākta salīdzināma informācija attiecībā uz salmonellu izplatību šādās saimēs. Tomēr ir ļoti sarežģīti salīdzināt kampilobaktēriju izplatību broileru saimēs un broileru gaļā un salmonellu izplatību broileru gaļā, kas iegūta dažādās dalībvalstīs, jo nav saskaņotas uzraudzības sistēmas.

| (6) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (4), var izveidot koordinētas uzraudzības programmas, lai dalībvalstu līmenī novērtētu riskus un noteiktu pamatvērtības, kas saistītas ar zoonozēm un zoonožu ierosinātājiem, jo īpaši – ja ir konstatētas īpašas vajadzības. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (4), var izveidot koordinētas uzraudzības programmas, lai dalībvalstu līmenī novērtētu riskus un noteiktu pamatvērtības, kas saistītas ar zoonozēm un zoonožu ierosinātājiem, jo īpaši – ja ir konstatētas īpašas vajadzības.

| (7) | Zinātniskie eksperti sadarbībā ar EPNI sagatavoja tehniskās specifikācijas pamatpētījumam par kampilobaktēriju izplatības broileru saimēs saskaņotu uzraudzību. 2006. gadā visās dalībvalstīs tika organizētas apmācības laboratoriju darbiniekiem par kampilobaktēriju noteikšanas metodēm šādās saimēs, un 2007. gadā ir paredzētas apmācības par kampilobaktēriju uzskaitīšanas metodi uz liemeņiem. |
| --- | --- |

(7)

Zinātniskie eksperti sadarbībā ar EPNI sagatavoja tehniskās specifikācijas pamatpētījumam par kampilobaktēriju izplatības broileru saimēs saskaņotu uzraudzību. 2006. gadā visās dalībvalstīs tika organizētas apmācības laboratoriju darbiniekiem par kampilobaktēriju noteikšanas metodēm šādās saimēs, un 2007. gadā ir paredzētas apmācības par kampilobaktēriju uzskaitīšanas metodi uz liemeņiem.

| (8) | 2006. gada 16. un 17. oktobra sanāksmē EPNI darba grupa jautājumos par zoonožu datu vākšanas uzraudzību apstiprināja ziņojumu par ierosinātajām tehniskajām specifikācijām koordinētai salmonellu un kampilobaktēriju uzraudzības programmai broileru gaļā ES (5). |
| --- | --- |

(8)

2006. gada 16. un 17. oktobra sanāksmē EPNI darba grupa jautājumos par zoonožu datu vākšanas uzraudzību apstiprināja ziņojumu par ierosinātajām tehniskajām specifikācijām koordinētai salmonellu un kampilobaktēriju uzraudzības programmai broileru gaļā ES (5).

| (9) | Turklāt 2007. gada 20. februārī darba grupa pieņēma ziņojumu, kas ietver priekšlikumu saskaņotai uzraudzības sistēmai attiecībā uz salmonellu antimikrobiālo rezistenci vistās (Gallus gallus), tītaros un cūkās un Campylobacter jejuni un C. coli antimikrobiālo rezistenci broileros (6). Ziņojumā sniegti ieteikumi attiecībā uz saskaņoto uzraudzības sistēmu un saskaņotu uzņēmības pārbaužu metodiku. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt 2007. gada 20. februārī darba grupa pieņēma ziņojumu, kas ietver priekšlikumu saskaņotai uzraudzības sistēmai attiecībā uz salmonellu antimikrobiālo rezistenci vistās (Gallus gallus), tītaros un cūkās un Campylobacter jejuni un C. coli antimikrobiālo rezistenci broileros (6). Ziņojumā sniegti ieteikumi attiecībā uz saskaņoto uzraudzības sistēmu un saskaņotu uzņēmības pārbaužu metodiku.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 7. panta 3. punktu un II pielikuma B daļu ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz Campylobacter jejuni un Campylobacter coli antimikrobiālās rezistences uzraudzību putnu gaļā. Lai izstrādātu šādus noteikumus, vajadzīgi dati. Tādēļ pētījumā ir jāiekļauj antimikrobiālās rezistences pārbaudes, lai iegūtu vajadzīgos datus. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 7. panta 3. punktu un II pielikuma B daļu ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz Campylobacter jejuni un Campylobacter coli antimikrobiālās rezistences uzraudzību putnu gaļā. Lai izstrādātu šādus noteikumus, vajadzīgi dati. Tādēļ pētījumā ir jāiekļauj antimikrobiālās rezistences pārbaudes, lai iegūtu vajadzīgos datus.

| (11) | Ņemot vērā to, ka salmonellu un kampilobaktēriju gadījumi cilvēkiem ir bieži, kā arī broileru un broileru gaļas kā infekcijas avota nozīmīgumu un pieaugošās bažas par antimikrobiālās rezistences attīstību, ir jāvāc salīdzināmi dati par kampilobaktēriju izplatību broileros un broileru gaļā un salmonellu izplatību broileru gaļā dalībvalstīs, lai apsvērtu Kopienas mēroga kontroles pasākumu nepieciešamību, īstenošanas iespējas, izmaksas un ieguvumus no tiem. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka salmonellu un kampilobaktēriju gadījumi cilvēkiem ir bieži, kā arī broileru un broileru gaļas kā infekcijas avota nozīmīgumu un pieaugošās bažas par antimikrobiālās rezistences attīstību, ir jāvāc salīdzināmi dati par kampilobaktēriju izplatību broileros un broileru gaļā un salmonellu izplatību broileru gaļā dalībvalstīs, lai apsvērtu Kopienas mēroga kontroles pasākumu nepieciešamību, īstenošanas iespējas, izmaksas un ieguvumus no tiem.

| (12) | Pētījums nodrošinās tehnisko informāciju, kas vajadzīga Kopienas veterināro tiesību aktu izstrādei, tostarp to, kas attiecas uz pretmikrobu līdzekļu izmantošanu mājputnu zoonožu kontroles programmās. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir vākt salīdzināmus datus par salmonellu un kampilobaktēriju izplatību broileros un broileru gaļā un kampilobaktēriju antimikrobiālo rezistenci broileru saimēs dalībvalstīs, tām jāpiešķir Kopienas finansiālais atbalsts īpašo prasību izpildei attiecībā uz pētījumu. Tādēļ izmaksas, kas radušās, veicot testus laboratorijās, jākompensē 100 % apmērā, nosakot šāda maksājuma griestus. Kopienas finansiālo atbalstu nevar saņemt attiecībā uz jebkādām citām izmaksām, piemērām, izmaksām saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem un pārvaldību. |
| --- | --- |

(12)

Pētījums nodrošinās tehnisko informāciju, kas vajadzīga Kopienas veterināro tiesību aktu izstrādei, tostarp to, kas attiecas uz pretmikrobu līdzekļu izmantošanu mājputnu zoonožu kontroles programmās. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir vākt salīdzināmus datus par salmonellu un kampilobaktēriju izplatību broileros un broileru gaļā un kampilobaktēriju antimikrobiālo rezistenci broileru saimēs dalībvalstīs, tām jāpiešķir Kopienas finansiālais atbalsts īpašo prasību izpildei attiecībā uz pētījumu. Tādēļ izmaksas, kas radušās, veicot testus laboratorijās, jākompensē 100 % apmērā, nosakot šāda maksājuma griestus. Kopienas finansiālo atbalstu nevar saņemt attiecībā uz jebkādām citām izmaksām, piemērām, izmaksām saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem un pārvaldību.

| (13) | Kopienas finansiālais atbalsts jāpiešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši Kopienas tiesību aktiem un tas atbilst dažiem citiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Kopienas finansiālais atbalsts jāpiešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši Kopienas tiesību aktiem un tas atbilst dažiem citiem nosacījumiem.

| (14) | Kopienas finansējumu piešķir, ja paredzētās darbības tiek veiktas efektīvi un ja kompetentās iestādes šajā lēmumā noteiktajā termiņā sniedz visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(14)

Kopienas finansējumu piešķir, ja paredzētās darbības tiek veiktas efektīvi un ja kompetentās iestādes šajā lēmumā noteiktajā termiņā sniedz visu nepieciešamo informāciju.

| (15) | Efektīvas pārvaldības labad visi izdevumi Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai jāizsaka euro. Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (7) uz izdevumiem, kas nav euro, attiecas pēdējais valūtas maiņas kurss, kuru Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu. |
| --- | --- |

(15)

Efektīvas pārvaldības labad visi izdevumi Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai jāizsaka euro. Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (7) uz izdevumiem, kas nav euro, attiecas pēdējais valūtas maiņas kurss, kuru Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā lēmumā paredzēti noteikumi par Kopienas finansiālo atbalstu dalībvalstīs veicamam pētījumam par:

| a) | Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci; un |
| --- | --- |

a)

Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci; un

| b) | Campylobacter spp. un Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos. |
| --- | --- |

b)

Campylobacter spp. un Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā ir spēkā šādas definīcijas:

| a) | “saime” ir visi vienā telpā vai aplokā turēti mājputni (piemēram, broileri), kam ir vienāds veselības stāvoklis un kas ir atsevišķa epidemioloģiska vienība; ja mājputnus tur iekštelpās, tajā ietilpst visi putni, kas ir vienā gaisa telpā; |
| --- | --- |

a)

“saime” ir visi vienā telpā vai aplokā turēti mājputni (piemēram, broileri), kam ir vienāds veselības stāvoklis un kas ir atsevišķa epidemioloģiska vienība; ja mājputnus tur iekštelpās, tajā ietilpst visi putni, kas ir vienā gaisa telpā;

| b) | “kaušanas partija” ir visi broileri, kas audzēti vienā saimē un nogādāti kautuvē vienā dienā; |
| --- | --- |

b)

“kaušanas partija” ir visi broileri, kas audzēti vienā saimē un nogādāti kautuvē vienā dienā;

| c) | “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts iestāde vai iestādes, kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2160/2003 (8) 3. pantā. |
| --- | --- |

c)

“kompetentā iestāde” ir dalībvalsts iestāde vai iestādes, kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2160/2003 (8) 3. pantā.

3. pants

Pētījumā iekļautās zoonozes un zoonožu ierosinātāji

Dalībvalstis veic pētījumu, lai paraugos, kas ņemti pēc nejaušības principa izraudzītās kautuvēs saskaņā ar I pielikumu, novērtētu šādu zoonožu un zoonožu ierosinātāju izplatību Kopienā:

| a) | Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci; |
| --- | --- |

a)

Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci;

| b) | Campylobacter spp. izplatību broileru liemeņos; |
| --- | --- |

b)

Campylobacter spp. izplatību broileru liemeņos;

| c) | Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos. |
| --- | --- |

c)

Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos.

Pētījumu veic tikai attiecībā uz tiem broileriem, kas audzēti dalībvalstī, sākot no pirmās dienas.

4. pants

Paraugu ņemšana un analīzes

1.   Paraugus ņem kompetentā iestāde, vai to veic iestādes uzraudzībā saskaņā ar I pielikumā izklāstītajām specifikācijām.

2.   Valsts references laboratorijas (VRL) Salmonella spp., Campylobacter spp. un antimikrobiālās rezistences testēšanai veic attiecīgās analīžu daļas paraugiem un izolātiem.

3.   Tomēr kompetentā iestāde paraugu un izolātu analīžu veikšanai var nolemt izraudzīties citas laboratorijas, kas piedalās oficiālajās Salmonella spp., Campylobacter spp. kontrolēs un antimikrobiālās rezistences testos.

Šādos gadījumos VRL palīdz izraudzītajām laboratorijām un apmāca tās, kā arī nodrošina, ka tās ievēro kvalitātes kontroles noteikumus, organizējot regulārus starplaboratoriju testus.

Saskaņā ar šā panta trešā punkta pirmo daļu izraudzītajām laboratorijām, kas veic testus, jāievēro šādi nosacījumi:

| a) | jābūt pierādītai pieredzei šiem testiem vajadzīgo metožu izmantošanā; |
| --- | --- |

a)

jābūt pierādītai pieredzei šiem testiem vajadzīgo metožu izmantošanā;

| b) | jābūt EN/ISO standartam 17025 atbilstošai kvalitātes nodrošināšanas sistēmai; |
| --- | --- |

b)

jābūt EN/ISO standartam 17025 atbilstošai kvalitātes nodrošināšanas sistēmai;

| c) | tām jābūt attiecīgās VLR pārraudzībā. |
| --- | --- |

c)

tām jābūt attiecīgās VLR pārraudzībā.

5. pants

Kopienas finansiālā atbalsta izmaksas noteikumi

1.   Kopienas finansiālo atbalstu paraugu ņemšanas un analīžu izmaksu segšanai izmaksā dalībvalstīm, ņemot vērā kopējo maksimālo līdzfinansējuma summu, kas minēta II pielikumā.

2.   Kopienas finansiālo atbalstu, kas minēts 1. punktā, dalībvalstīm izmaksā ar noteikumu, ka pētījumu veic, ievērojot Kopienas tiesību aktu attiecīgos noteikumus, tostarp noteikumus par konkurenci un publiskā iepirkuma līgumiem, kā arī atbilstīgi šādiem nosacījumiem:

| a) | ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. decembrim stājas spēkā pētījuma veikšanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. decembrim stājas spēkā pētījuma veikšanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti;

| b) | ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. maijam Komisijai iesniedz darba ziņojumu, kurā iekļauta I pielikuma E daļas 1. punktā uzskaitītā informācija attiecībā uz pētījuma pirmajiem trim mēnešiem; |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. maijam Komisijai iesniedz darba ziņojumu, kurā iekļauta I pielikuma E daļas 1. punktā uzskaitītā informācija attiecībā uz pētījuma pirmajiem trim mēnešiem;

| c) | ne vēlāk kā līdz 2009. gada 28. februārim Komisijai iesniedz galīgo ziņojumu par pētījuma īstenošanu, kurā ietverta visa I pielikuma E daļas 1. un 2. punktā minētā informācija, pievienojot dokumentus par izmaksām, kas dalībvalstīm radušās saistībā ar paraugu ņemšanu un analīzēm, un laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim panāktajiem rezultātiem; dokumentos, kas apstiprina izmaksas, obligāti jābūt visai III pielikumā minētajai informācijai; |
| --- | --- |

c)

ne vēlāk kā līdz 2009. gada 28. februārim Komisijai iesniedz galīgo ziņojumu par pētījuma īstenošanu, kurā ietverta visa I pielikuma E daļas 1. un 2. punktā minētā informācija, pievienojot dokumentus par izmaksām, kas dalībvalstīm radušās saistībā ar paraugu ņemšanu un analīzēm, un laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim panāktajiem rezultātiem; dokumentos, kas apstiprina izmaksas, obligāti jābūt visai III pielikumā minētajai informācijai;

| d) | pētījumu veic efektīvi. |
| --- | --- |

d)

pētījumu veic efektīvi.

3.   Ja līdz 2009. gada 28. februārim netiek iesniegts galīgais ziņojums, kas minēts 2. punkta c) apakšpunktā, finansiālā atbalsta apjomu pakāpeniski samazina: līdz 2009. gada 30. martam – par 25 % no kopējās summas, līdz 2009. gada 30. aprīlim – par 50 % un līdz 2009. gada 30. maijam – par 100 %.

6. pants

Kopienas finansiālā atbalsta maksimālās summas

Kopienas finansiālā atbalsta, ko dalībvalstīm piešķir paraugu ņemšanas un analīžu izmaksu segšanai, maksimālās summas nedrīkst pārsniegt:

| a) | EUR 20 par katru Campylobacter un Salmonella spp. noteikšanas testu; |
| --- | --- |

a)

EUR 20 par katru Campylobacter un Salmonella spp. noteikšanas testu;

| b) | EUR 30 par katru Campylobacter spp. izolāta apstiprināšanu, speciāciju un uzskaitīšanu un Salmonella spp. izolāta serotipizēšanu; |
| --- | --- |

b)

EUR 30 par katru Campylobacter spp. izolāta apstiprināšanu, speciāciju un uzskaitīšanu un Salmonella spp. izolāta serotipizēšanu;

| c) | EUR 30 par kampilobaktēriju izolātu, kas iegūti no broileru saimēm, antimikrobiālo testēšanu. |
| --- | --- |

c)

EUR 30 par kampilobaktēriju izolātu, kas iegūti no broileru saimēm, antimikrobiālo testēšanu.

7. pants

Datu vākšana, novērtēšana un ziņojumu sniegšana

1.   Kompetentā iestāde, kas saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. panta 1. punktu atbildīga par ikgadējā valsts ziņojuma sagatavošanu, apkopo un novērtē saskaņā ar šā lēmuma 4. pantu veiktās paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus saistībā ar salmonellu un kampilobaktēriju izplatību; un vēlākais līdz 2009. gada 28. februārim paziņo Komisijai visus vajadzīgos datus un dalībvalstu vērtējumu attiecībā uz šiem datiem. Līdz 2009. gada maija beigām saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. panta 1. punktu paziņo antimikrobiālās rezistences testu rezultātus, iekļaujot tos ikgadējā ziņojumā.

2.   Šos rezultātus, kas iegūti pētījuma īstenošanas laikā, kopā ar valstu apkopotajiem datiem un dalībvalstu vērtējumiem Komisija nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei izskatīšanai.

Lai dalībvalstu iesniegtos datus izmantotu nolūkos, kas nav šā pētījuma mērķi, iepriekš jāsaņem dalībvalstu piekrišana.

3.   Valsts apkopotie dati un rezultāti tiek publiskoti tā, lai nodrošinātu konfidencialitāti.

8. pants

Valūtas maiņas kurss izdevumiem

Ja dalībvalsts izdevumi ir valūtā, kas nav euro, attiecīgā dalībvalsts tos konvertē euro, piemērojot pēdējo valūtas maiņas kursu, ko Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms pirmās tā mēneša dienas, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu.

9. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no 2008. gada 1. janvāra.

10. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/965/EK (OV L 397, 30.12.2006., 22. lpp.).

1

(2)  EPNI Vēstnesis (2006) 94.

2

EPNI Vēstnesis

(3)  OV L 228, 3.9.2005., 14. lpp.

3

(4)  OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

4

(5)  EPNI Vēstnesis (2007) 96, 1.–46. lpp.

5

EPNI Vēstnesis

(6)  EPNI Vēstnesis (2006) 403, 1.–62. lpp.

6

EPNI Vēstnesis

(7)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 378/2007 (OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS, KAS MINĒTAS 4. PANTĀ

A   DAĻA

Paraugu ņemšanas kārtība

Lai izvairītos no faktoriem, kas saistīti ar vecumu, kaušanas partijām uzraudzību veic kautuvē.

Tā kā ir pierādīts, ka Campylobacter spp. izplatību būtiski ietekmē gadalaiks, ir ieteicama stratifikācija. Šajā nolūkā 12 mēnešu laikposmu sadala 12 periodos, kas ir vienu mēnesi ilgi. Katrā no šiem laikposmiem jāpaņem viena divpadsmitā daļa no kopēja paraugu skaita.

Paraugu ņemšanu veic pēc nejaušas izlases principa; šo principu piemēro gan attiecībā uz kautuvēm, gan paraugu ņemšanas dienām katru mēnesi, gan attiecībā uz to, kuras partijas izraudzītajā paraugu ņemšanas dienā ņem kā paraugus. Konkrētāk, nejaušības princips garantē to, ka kaušanas partijas izvēlētas proporcionāli saimju skaitam, ko nobaro saskaņā ar dažādiem ražošanas veidiem (tradicionālo, neiežogoto, bioloģisko). Turklāt, ja kaušanas brīdī ir zināms Salmonella spp. vai Campylobacter spp. statuss, tas nedrīkst ietekmēt nejaušības principu. Kompetentā iestāde uzņemas atbildību par nejaušības principa izstrādi un tā pareizas piemērošanas nodrošināšanu. Nejaušības principa procedūras piemērs ir aprakstīts EPNI darba grupas jautājumos par zoonožu datu vākšanas uzraudzību ziņojumā par ierosinātajām tehniskajām specifikācijām koordinētai salmonellu un kampilobaktēriju uzraudzības programmai broileru gaļā ES. Komisijai jāsniedz sīkāks nejaušības principa apraksts.

B   DAĻA

Parauga lielums

1.   Primārā parauga lielums

| a) | No primārā parauga lieluma ir atkarīgs testējamo kaušanas partiju skaits. |
| --- | --- |

a)

No primārā parauga lieluma ir atkarīgs testējamo kaušanas partiju skaits.

| b) | Kā paraugu ņem vismaz 384 kaušanas partijas. Ja neviens paraugs nav pozitīvs, papildus ņem vēl 10 % no sākotnēja paraugu skaita. |
| --- | --- |

b)

Kā paraugu ņem vismaz 384 kaušanas partijas. Ja neviens paraugs nav pozitīvs, papildus ņem vēl 10 % no sākotnēja paraugu skaita.

| c) | Atkāpjoties no b) apakšpunkta, Igaunijā, Latvijā un Luksemburgā paraugu lielums ir šāds (1):






  i) | Igaunijā – ne mazāk kā 96 kaušanas partijas; |
| --- | --- | --- |

c)

Atkāpjoties no b) apakšpunkta, Igaunijā, Latvijā un Luksemburgā paraugu lielums ir šāds (1):

i)

Igaunijā – ne mazāk kā 96 kaušanas partijas;

| ii) | Latvijā – ne mazāk kā 120 kaušanas partijas; |
| --- | --- |

ii)

Latvijā – ne mazāk kā 120 kaušanas partijas;

| iii) | Luksemburgā – ne mazāk kā 12 kaušanas partijas. |
| --- | --- |

iii)

Luksemburgā – ne mazāk kā 12 kaušanas partijas.

2.   Sekundārā parauga lielums

No sekundārā parauga lieluma ir atkarīgs tas, cik atsevišķus broilera cāļus ņem kā paraugus no katras kaušanas sērijas. Lai noteiktu kampilobaktērijas aklajā zarnā, ņem desmit putnus, un, lai noteiktu kampilobaktērijas un salmonellas liemeņos, ņem vienu putnu. Šiem aklās zarnas paraugiem un liemeņa paraugam jābūt no vienas kaušanas sērijas.

C   DAĻA

Paraugu ņemšana, apstrāde un analīze Campylobacter spp. noteikšanai broileru saimēs un antimikrobiālajai testēšanai

1.   Paraugu ņemšana un transportēšana

Kampilobaktērijas ir salīdzinoši trausli organismi, kas ārpus saimniekzarnas ātri iet bojā. Tādēļ jāpieliek pūles, lai nodrošinātu, ka paraugi tiek ņemti pareizi un analīzes tiek veiktas nekavējoties. Jāizvairās no ekstrēmām temperatūrām, un transportēšanai jānotiek pēc iespējas ātri.

Aklās zarnas, kas paņemtas kā paraugi, ir neskartas. Aklo zarnu paraugus ņem ķidāšanas laikā.

Paraugu ņemšanu veic tikai personāls, kas apmācīts standarta paraugu ņemšanas procedūrās. Galvenais ir samazināt ārējas inficēšanās iespējas no zarnu satura paraugu ņemšanas laikā. Vislabāk to var panākt, ar roku uzmanīgi velkot pie savienojuma vietas ar zarnām. No katra putna ņem vienu neskartu aklo zarnu, un paraugu ņemšanas personāls pārbauda, vai aklā zarna ir tukša, pretējā gadījumā to neņem kā paraugu. Putnus ieteicams izraudzīties pēc nejaušības principa no visas partijas (nevis kaušanas partijas pirmo daļu), neņemot paraugus no putniem pēc kārtas. Desmit paņemtās aklās zarnas var ievietot vienā sterilā maisiņā/iepakojumā, lai transportētu.

Visu būtisko informāciju, ko var iegūt no parauga, reģistrē kompetentās iestādes izsniegtajā paraugu ņemšanas veidlapā, lai varētu izpildīt ziņošanas prasības E daļā. Katrs paraugs un tā parauga veidlapa ir jāmarķē ar unikālu numuru, ko izmanto no paraugu ņemšanas līdz testēšanai. Kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek izveidota un izmantota unikāla numurēšanas sistēma. Izmanto to pašu kaušanas partijas identifikatoru, kas lietots liemeņu paraugiem.

Aklās zarnas paraugus transportē uz laboratoriju neskartā veidā 24 stundu laikā (piemēram, ar steidzamo pastu vai kurjeru) un tur nekavējoties veic analīzes. Gadījumos, kad tas nav iespējams, paraugus glabā ledusskapī vismaz līdz transportēšanai uz laboratoriju un tos analizē ne vēlāk kā 72 līdz 80 stundas pēc paraugu ņemšanas. Paraugus, kuriem nevar veikt testus to atvešanas dienā, laboratorijā līdz analīžu veikšanai uzglabā ledusskapī.

Aklās zarnas saturu laboratorijā aseptiski izņem un apkopo vienā kopējā paraugā.

2.   Diagnostikas metode

2.1.   Kultivēšana

Tiešā kultivēšana uz selektīvās barotnes ļauj spriest par kampilobaktēriju izplatību. Parauga tiešo kultivēšanu veic uz kampilobaktērijām piemērotas selektīvās barotnes (piemēram, kampilobaktēriju selektīvās barotnes bez asinīm (CCDA); Karmali vai Preston Agar).

Uzsējumus inkubē 41,5 ± 1 oC temperatūrā mikroaerobā atmosfērā vismaz 48 ± 2 stundas. Baktēriju augšanu novēro pēc 24 stundām.

Mikroaerobo atmosfēru var panākt mikroaerobajos inkubatoros (gāzu maisījums 10 % CO2/6 % O2), kas ir pārdošanā. Ja šāda inkubatora nav, var izmantot mikroaerobās kultivēšanas sistēmas, t. i., gāzes tvertnes. Pārdošanā ir pieejamas gāzi veidojošas sistēmas, kas nodrošina piemērotu mikroaerobo atmosfēru.

Katrai paraugu partijai, ko kultivē, veic atbilstošus pozitīvus un negatīvus kontroles testus.

2.2.   Kampilobaktēriju ģints apstiprināšana un speciācija

Kampilobaktēriju organismu izolācija un apstiprināšana jāveic saskaņā ar ISO 10272-1:2006(E). No katras partijas vismaz vienam kampilobaktēriju izolātam veic speciāciju, izmantojot fenotipiskas metodes, kā aprakstīts ISO 10272-1:2006(E), vai publicētas molekulārās metodes, piemēram, polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metodes. Ir jānorāda izmantotā metode. Izolātu, kam veikta speciācija, izmanto turpmākai antimikrobiālai testēšanai.

Ja laboratorijai nav pieredzes speciācijas jautājumos, tā glabā izolātu saskaņā ar 2.4. punkta prasībām, kamēr iziet papildu apmācības, vai pēc apspriešanās ar Kopienas references laboratoriju kampilobaktēriju noteikšanai nosūta to laboratorijai ar lielāku pieredzi.

2.3.   Kvalitātes kontrole

Lai nodrošinātu kvalitāti, daļu no Campylobacter spp. izolātiem (ne vairāk kā astoņus izolātus) nosūta Kopienas references laboratorijai kampilobaktēriju noteikšanai, lai tā veiktu apstiprināšanu un speciāciju.

Daļu no šiem izolātiem nosūta uz minēto laboratoriju vai nu vienā partijā, vai reizi ceturksnī. Ja izolāti jātransportē no vienas laboratorijas uz citu, jānodrošina piemēroti apstākļi (piemēram, aktivētās ogles uztriepes tamponi).

2.4.   Glabāšana

No katra pozitīvā parauga vismaz vienu izolātu, izmantojot VRL parasto metodi kultūru savākšanai, glabā VRL tā, lai nodrošinātu celmu dzīvotspēju vismaz divus gadus.

2.5.   Antimikrobiālās rezistences testi

Antimikrobiālās rezistences uzraudzībai no katras dalībvalsts pārbauda 170 kampilobaktēriju izolātus. Uzraudzības mērķiem no vienas kaušanas partijas ņem ne vairāk kā vienu izolātu no katras kampilobaktēriju sugas.

Tajās dalībvalstīs, kurās attiecīgajā gadā ir pieejams mazāks izolātu skaits, nekā to paredz mērķa parauga lielums, antimikrobiālās rezistences uzraudzību veic visiem pieejamiem izolātiem.

Tajās dalībvalstīs, kurās pieejams lielāks skaits izolātu, uzraudzību veic attiecībā uz visiem izolātiem vai nejaušu reprezentatīvu izlasi, kas atbilst mērķa parauga lielumam vai ir lielāka par to.

Dalībvalstis veic testus vismaz attiecībā uz 1. tabulā minētajiem pretmikrobu līdzekļiem, izmantojot dotās robežvērtības un piemērotu koncentrācijas diapazonu, lai noteiktu kampilobaktēriju uzņēmību.

1.   tabula

| | Pretmikrobu līdzeklis | Robežvērtība (mg/L) R > |
| --- | --- | --- |
| Campylobacter Jejuni | Eritromicīns | 4 |
| Ciprofloksacīns | 1 |
| Tetraciklīns | 2 |
| Streptomicīns | 2 |
| Gentamicīns | 1 |
| Campylobacter Coli | Eritromicīns | 16 |
| Ciprofloksacīns | 1 |
| Tetraciklīns | 2 |
| Streptomicīns | 4 |
| Gentamicīns | 2 |

Pretmikrobu līdzeklis

Robežvērtība (mg/L) R >

Campylobacter Jejuni

Eritromicīns

4

Ciprofloksacīns

1

Tetraciklīns

2

Streptomicīns

2

Gentamicīns

1

Campylobacter Coli

Eritromicīns

16

Ciprofloksacīns

1

Tetraciklīns

2

Streptomicīns

4

Gentamicīns

2

Atšķaidīšanas metodes piemēro saskaņā ar metodēm, kas aprakstītas CLSI vadlīnijās M31–A3 – trešais izdevums, “Antimikrobiālā diska un atšķaidījuma uzņēmības testu veikšanas standarti baktērijām, kas izolētas no dzīvniekiem” un M100–S16 – “Antimikrobiālās uzņēmības testu veikšanas standarti”, sešpadsmitais starptautiskais pielikums.

D   DAĻA

Paraugu ņemšana, apstrāde un analīze Campylobacter spp. un Salmonella spp. noteikšanai broileru liemeņos

1.   Paraugu ņemšana un transportēšana

No katras kaušanas partijas tūlīt pēc atdzesēšanas, bet pirms turpmākas apstrādes, piemēram, sasaldēšanas, sadalīšanas vai iepakošanas, ņem vienu veselu liemeni. Iespējams, ka dažās kautuvēs būs jāņem paraugi pēc apstrādes pirms atdzesēšanas, jo uzreiz pēc tam tiek sākta turpmāka apstrāde.

Paņemtais paraugs jāieliek atsevišķā sterilā plastmasas maisiņā, nepieļaujot savstarpēju inficēšanos, un jānosūta uz laboratoriju, kurā veic ādas paraugu ņemšanu.

Liemeņu paraugu ņemšanas laikā nedrīkst pieļaut savstarpēju inficēšanos no citiem liemeņiem vai aklās zarnas paraugiem. Tādēļ visā procesa norises laikā jāievēro piesardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka paraugu ņemšanas, transportēšanas un glabāšanas laikā izmantotās ierīces nav inficētas ar patogēniem, kas ir pētījuma objekts.

Visu būtisko informāciju, ko var iegūt no parauga, reģistrē kompetentās iestādes izsniegtajā paraugu ņemšanas veidlapā, lai varētu izpildīt ziņošanas prasības E daļā.

Katru paraugu un attiecīgo parauga veidlapu marķē ar unikālu numuru, ko izmanto no paraugu ņemšanas līdz testēšanai. Kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek izveidota un izmantota unikāla numurēšanas sistēma. Izmanto to pašu kaušanas partijas identifikatoru, kas lietots aklās zarnas paraugiem.

Transportēšanas laikā paraugiem nodrošina + 2 līdz 8 oC temperatūru un nepieļauj ārēju inficēšanos.

Ideālā gadījumā paraugiem jānonāk laboratorijā 24 stundu laikā no paraugu ņemšanas brīža. Izņēmuma gadījumos (piemēram, gari pārbraucieni, nedēļas nogale un valsts svētki) šo laikposmu var pagarināt līdz 80 stundām.

Gadījumā, ja kampilobaktēriju un salmonellu testus veic dažādās laboratorijās, ir svarīgāk vispirms nogādāt laboratorijas testiem kampilobaktēriju paraugus.

2.   Paraugu ņemšana laboratorijā un analītiskās metodes

2.1.   Paraugu saņemšana

Saņemot paraugus, laboratorijas pārbauda paraugu ņemšanas speciālista pierakstīto informāciju un aizpilda attiecīgās sadaļas paraugu veidlapā.

Laboratorijā paraugus tur + 2 līdz 8 oC temperatūrā un laboratorijas paraugu ņemšanas procedūru sāk pēc iespējas drīz pēc paraugu saņemšanas laboratorijā, taču ne vēlāk kā 72 līdz 80 stundas no paraugu ņemšanas brīža.

2.2.   Paraugu sagatavošana

Visus saņemtos paraugus pārbauda, lai pārliecinātos, ka pirms testu veikšanas transportēšanas iepakojums ir neskarts.

Darbinieki, kas veic sagatavošanu, visā procesa norises laikā nepieļauj inficēšanos no citiem paraugiem un no apkārtējās vides.

Ar gumijas cimdiem rokās cāli izņem no parauga maisiņa, rūpīgi sekojot tam, lai neinficētu cāļa ārējo virsmu.

Izmantojot sterilu instrumentu un aseptisku metodi, noņem kakla ādu, ja tāda ir, kopā ar ādu no liemeņa vienas puses, cenšoties neņemt taukus, lai iegūtu testējamo daudzumu – 27 g, un ievietojot to Stomacher maisiņā.

2.3.   Sākotnējā suspensija

Testējamam daudzumam (27 g) pievieno 9. daļas (243 ml) buferēta peptona ūdens (BPW), kas pirms tam ir uzsildīts līdz istabas temperatūrai. Apmēram vienu minūti maisījumu apstrādā Stomacher maisiņā (lai vienam paraugam paralēli veiktu Salmonella spp. un Campylobacter spp. analīzes, ir vajadzīgi 27 g). Lai neveidotos putas, no Stomacher maisiņa mēģina izspiest visu gaisu.

Sākotnējo suspensiju turpmāk izmanto šādi:

| a) | Campylobacter spp. noteikšanai 10 ml (~1 g) pārvieto uz 90 ml bagātinošās barotnes; |
| --- | --- |

a)

Campylobacter spp. noteikšanai 10 ml (~1 g) pārvieto uz 90 ml bagātinošās barotnes;

| b) | 10 ml (~1 g) ielej tukšā sterilā mēģenē; 1 ml izmanto Campylobacter spp. uzskaitīšanas metodei ar selektīvo uzsējumu. |
| --- | --- |

b)

10 ml (~1 g) ielej tukšā sterilā mēģenē; 1 ml izmanto Campylobacter spp. uzskaitīšanas metodei ar selektīvo uzsējumu.

Pārējo sākotnējās suspensijas daudzumu (250 ml ~25 g) izmanto Salmonella spp. noteikšanai.

2.4.   Salmonella spp. noteikšanas un identifikācijas metodes

2.4.1.   Salmonella spp. noteikšana

Salmonella spp. noteikšanu veic saskaņā ar ISO 6579-2002(E) – “Pārtikas un dzīvnieku barības mikrobioloģija – horizontālā metode Salmonella spp. noteikšanai”.

2.4.2.   Salmonella spp. serotipizēšana

No katra pozitīvā parauga vismaz vienu izolātu ar Kaufmana-Vaita shēmu tipizē valsts references laboratorijā salmonellu noteikšanai.

Lai nodrošinātu kvalitāti, daļu no netipizējamiem izolātiem (bet ne vairāk kā 16 netipizējamus izolātus) nosūta uz Kopienas references laboratoriju salmonellu noteikšanai. Daļu no šiem izolātiem nosūta uz minēto laboratoriju reizi ceturksnī.

2.4.3.   Salmonella spp. fāgu tipizēšana

Attiecībā uz S. enteritidis un S. typhimurium vismaz vienam izolātam no katra pozitīvā parauga ieteicams veikt fāgu tipizēšanu saskaņā ar protokolu, ko pieņēmusi Veselības aizsardzības aģentūra (VAA), Colindale, Londonā.

2.5.   Campylobacter spp. noteikšanas, identifikācijas un kvantitatīvās noteikšanas metodes

2.5.1.   Campylobacter spp. noteikšana

Kampilobaktēriju organismu izolācija un apstiprināšana jāveic saskaņā ar ISO 10272-1:2006(E). No katras partijas vismaz vienam kampilobaktēriju izolātam veic speciāciju, izmantojot fenotipiskas metodes, kā aprakstīts ISO 10272-1:2006(E), vai publicētas molekulārās metodes, piemēram, polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metodes. Ir jānorāda izmantotā metode.

Lai nodrošinātu kvalitāti, daļu no Campylobacter spp. izolātiem (ne vairāk kā astoņus izolātus) nosūta Kopienas references laboratorijai kampilobaktēriju noteikšanai, lai tā veiktu apstiprināšanu un speciāciju.

Daļu no šiem izolātiem nosūta uz minēto laboratoriju reizi ceturksnī. Ja izolāti jātransportē no vienas laboratorijas uz citu, jānodrošina piemēroti apstākļi (piemēram, aktivētās ogles uztriepes tamponi).

2.5.2.   Campylobacter spp. kvantitatīvā noteikšana

Campylobacter spp. kvantitatīvo noteikšanu veic saskaņā ar ISO/TS 10272-2:2006“Pārtikas un dzīvnieku barības mikrobioloģija – horizontālā metode Campylobacter spp. noteikšanai un uzskaitīšanai. 2. daļa – Koloniju skaitīšanas metode”. Ja ir 10 ml sākotnējās suspensijas, 0,1 ml no šīs sākotnējās suspensijas un turpmākiem tās atšķaidījumiem pārbauda tā, lai varētu uzskaitīt 106 KVV/g. Turklāt 1 ml neatšķaidītas sākotnējās suspensijas pārbauda, lai panāktu uzskaitīšanas robežvērtību 10 KVV/g. Visus uzsējumu testus veic dubultā.

Lai nodrošinātu datu pareizu salīdzināšanu un izvērtēšanu (turpmākajos riska novērtējumos), katrai laboratorijai jānovērtē mērījumu neprecizitāte (MN) attiecībā uz kvantitatīvo noteikšanu.

MN noteikšanai izmanto tehniskās specifikācijas ISO/TS 19036:2006, izņemot to, ka MN noteikšanai lieto paralēlus sākotnējās suspensijas atšķaidījumus.

MN nosaka, ņemot vērā laboratorijas iekšējo reproducējamības standarta pielaidi. Datus par MN novērtējumiem apkopo no maija līdz septembrim, lai nodrošinātu pozitīvu paraugu iegūšanu. Pavisam pārbauda 12 pozitīvus paraugus (katru dubultā) un sagatavo paralēlus atšķaidījumus no 10 ml sākotnējās suspensijas. Neapstrādātus datus par MN noteikšanu paziņo atsevišķi kā daļu no kopējā pētījuma īstenošanas apraksta, kā norādīts E daļā.

3.   Izolātu uzglabāšana

Lai vēlāk varētu veikt, piemēram, antimikrobiālās uzņēmības testus, ir ieteicams uzglabāt reprezentatīvu izolātu apakšgrupu. No katra pozitīvā parauga uzglabā vienu izolātu. Ieteicamāks uzglabāšanai ir kampilobaktēriju izolāts, kas iegūts ar kvantitatīvās noteikšanas analīzēm. Izolātus, izmantojot VRL parasto metodi kultūru savākšanai, glabā VRL tā, lai nodrošinātu celmu dzīvotspēju vismaz divus gadus.

E   DAĻA

Ziņošana

Ziņojumos obligāti iekļauj vismaz šādas ziņas.

| 1. | Vispārīgs pētījuma īstenošanas apraksts:






  — | kautuves – kopējais skaits katrā valstī un to kautuvju skaits, kurās ņemti paraugi, |
| --- | --- | --- |

1.

Vispārīgs pētījuma īstenošanas apraksts:

—

kautuves – kopējais skaits katrā valstī un to kautuvju skaits, kurās ņemti paraugi,

| — | faktiskais primārā parauga lielums, |
| --- | --- |

—

faktiskais primārā parauga lielums,

| — | stratificēšanas un nejaušības principa procedūru apraksts, |
| --- | --- |

—

stratificēšanas un nejaušības principa procedūru apraksts,

| — | kvalitātes nodrošināšanas pasākumu apraksts, tostarp 12 MN vērtējumi katrai kampilobaktēriju kvantitatīvās noteikšanas laboratorijai, |
| --- | --- |

—

kvalitātes nodrošināšanas pasākumu apraksts, tostarp 12 MN vērtējumi katrai kampilobaktēriju kvantitatīvās noteikšanas laboratorijai,

| — | vispārīgie rezultāti. |
| --- | --- |

—

vispārīgie rezultāti.

| 2. | Konkrēta informācija attiecībā uz izplatību.
  Dalībvalstis iesniedz pētījuma rezultātus neapstrādātu datu veidā, izmantojot Komisijas nodrošināto datu vārdnīcu un datu vākšanas veidlapas.
  Šie dati ietver vismaz šādu informāciju:






  — | kautuves nosaukums/kods, |
| --- | --- | --- |

2.

Konkrēta informācija attiecībā uz izplatību.

Dalībvalstis iesniedz pētījuma rezultātus neapstrādātu datu veidā, izmantojot Komisijas nodrošināto datu vārdnīcu un datu vākšanas veidlapas.

Šie dati ietver vismaz šādu informāciju:

—

kautuves nosaukums/kods,

| — | kaušanas partijas identifikācijas numurs, |
| --- | --- |

—

kaušanas partijas identifikācijas numurs,

| — | kaušanas partijas izcelsmes saimniecības (fermas) nosaukums/kods, |
| --- | --- |

—

kaušanas partijas izcelsmes saimniecības (fermas) nosaukums/kods,

| — | saimniecības nosaukums (ja zināms), |
| --- | --- |

—

saimniecības nosaukums (ja zināms),

| — | saimes vakcinācijas pret salmonellu statuss (ja zināms), |
| --- | --- |

—

saimes vakcinācijas pret salmonellu statuss (ja zināms),

| — | broileru vecums paraugu ņemšanas (kaušanas) laikā, |
| --- | --- |

—

broileru vecums paraugu ņemšanas (kaušanas) laikā,

| — | informācija par to, vai konkrētā partija ir pirmā kaušanas partija no attiecīgās saimes vai arī ir bijušas agrākas kaušanas partijas no attiecīgās saimes, |
| --- | --- |

—

informācija par to, vai konkrētā partija ir pirmā kaušanas partija no attiecīgās saimes vai arī ir bijušas agrākas kaušanas partijas no attiecīgās saimes,

| — | ražošanas veids (t. i., tradicionālais, neiežogotais, bioloģiskais), |
| --- | --- |

—

ražošanas veids (t. i., tradicionālais, neiežogotais, bioloģiskais),

| — | agrāku salmonellu un kampilobaktēriju noteikšanas testu rezultāti attiecīgajā saimē, |
| --- | --- |

—

agrāku salmonellu un kampilobaktēriju noteikšanas testu rezultāti attiecīgajā saimē,

| — | paraugu ņemšanas datums, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas datums,

| — | putnu skaits, ko attiecīgajā kautuvē nokauj gadā, |
| --- | --- |

—

putnu skaits, ko attiecīgajā kautuvē nokauj gadā,

| — | izmantotā atdzesēšanas metode (gaiss, iegremdēšana, smidzināšana), |
| --- | --- |

—

izmantotā atdzesēšanas metode (gaiss, iegremdēšana, smidzināšana),

| — | transportēšanas protokola dati (kā norādīts: JĀ/NĒ), |
| --- | --- |

—

transportēšanas protokola dati (kā norādīts: JĀ/NĒ),

| — | datums, kad paraugi saņemti laboratorijā, |
| --- | --- |

—

datums, kad paraugi saņemti laboratorijā,

| — | testu veikšanas datums, |
| --- | --- |

—

testu veikšanas datums,

| — | laboratorijas identifikācijas numurs, |
| --- | --- |

—

laboratorijas identifikācijas numurs,

| — | parauga veids, |
| --- | --- |

—

parauga veids,

| — | izmantotās kultivēšanas metodes apraksts, jo īpaši – izmantotā selektīvā barotne/barotnes, |
| --- | --- |

—

izmantotās kultivēšanas metodes apraksts, jo īpaši – izmantotā selektīvā barotne/barotnes,

| — | kampilobaktēriju izolāts – speciācijas metode, |
| --- | --- |

—

kampilobaktēriju izolāts – speciācijas metode,

| — | kampilobaktērijas – bakterioloģisko testu rezultāts, tostarp aklās zarnas parauga speciācija, |
| --- | --- |

—

kampilobaktērijas – bakterioloģisko testu rezultāts, tostarp aklās zarnas parauga speciācija,

| — | kampilobaktērijas – bakterioloģisko testu rezultāts, tostarp liemeņa parauga speciācija un kvantitatīvā noteikšana, |
| --- | --- |

—

kampilobaktērijas – bakterioloģisko testu rezultāts, tostarp liemeņa parauga speciācija un kvantitatīvā noteikšana,

| — | salmonellas – bakterioloģisko testu un serotipizēšanas rezultāts, |
| --- | --- |

—

salmonellas – bakterioloģisko testu un serotipizēšanas rezultāts,

| — | laiks starp paraugu ņemšanu un analīzēm (ar 12 h precizitāti). |
| --- | --- |

—

laiks starp paraugu ņemšanu un analīzēm (ar 12 h precizitāti).

| 3. | Konkrēta informācija attiecībā uz kampilobaktēriju izolātu, kas iegūti no aklās zarnas paraugiem, antimikrobiālo rezistenci.
  Antimikrobiālās rezistences uzraudzības rezultātus novērtē un paziņo saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. pantu, kā daļu no ikgadējā ziņojuma par zoonožu un zoonožu ierosinātāju tendencēm un avotiem un antimikrobiālo rezistenci.
  Neskarot Direktīvas 2003/99/EK IV pielikuma noteikumus, paziņo šādu informāciju:






  — | izolātu izcelsme, t. i., pamatpētījums, kontroles programma, pasīvā uzraudzība, |
| --- | --- | --- |

3.

Konkrēta informācija attiecībā uz kampilobaktēriju izolātu, kas iegūti no aklās zarnas paraugiem, antimikrobiālo rezistenci.

Antimikrobiālās rezistences uzraudzības rezultātus novērtē un paziņo saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. pantu, kā daļu no ikgadējā ziņojuma par zoonožu un zoonožu ierosinātāju tendencēm un avotiem un antimikrobiālo rezistenci.

Neskarot Direktīvas 2003/99/EK IV pielikuma noteikumus, paziņo šādu informāciju:

—

izolātu izcelsme, t. i., pamatpētījums, kontroles programma, pasīvā uzraudzība,

| — | katrā kampilobaktēriju sugā pārbaudīto izolātu skaits attiecībā uz uzņēmību, |
| --- | --- |

—

katrā kampilobaktēriju sugā pārbaudīto izolātu skaits attiecībā uz uzņēmību,

| — | to izolātu skaits, kas katrā kampilobaktēriju sugā izrādījies rezistents, veicot antimikrobiālo testu, un |
| --- | --- |

—

to izolātu skaits, kas katrā kampilobaktēriju sugā izrādījies rezistents, veicot antimikrobiālo testu, un

| — | pilnībā uzņēmīgu izolātu skaits un rezistentu izolātu skaits katrā kampilobaktēriju sugā attiecībā uz 1, 2, 3, 4 un > 4 pretmikrobu līdzekļiem, kas minēti 1. tabulā. |
| --- | --- |

—

pilnībā uzņēmīgu izolātu skaits un rezistentu izolātu skaits katrā kampilobaktēriju sugā attiecībā uz 1, 2, 3, 4 un > 4 pretmikrobu līdzekļiem, kas minēti 1. tabulā.

---

(1)  Aplēse: saimniecību skaits (Igaunijā – 4; Latvijā – 5) × 2 saimes katrā saimniecībā × 2 kaušanas partijas no katras saimes × 6 piegājieni gadā. Luksemburgā kauj broilerus tikai no trim nelielām saimēm. Reizi trimestrī ņem paraugus no kaušanas sērijas katrā saimē.

---

II PIELIKUMS

Kopienas finansiālā atbalsta maksimālā summa, ko piešķir dalībvalstīm

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Maksimālā līdzfinansējuma summa paraugu ņemšanai un analīžu veikšanai |
| Beļģija – BE | 58 092 |
| Bulgārija – BG | 58 092 |
| Čehija – CZ | 58 092 |
| Dānija – DK | 58 092 |
| Vācija – DE | 58 092 |
| Igaunija – EE | 14 688 |
| Īrija – IE | 58 092 |
| Grieķija – EL | 58 092 |
| Spānija – ES | 58 092 |
| Francija – FR | 58 092 |
| Itālija – IT | 58 092 |
| Kipra – CY | 58 092 |
| Latvija – LV | 18 360 |
| Lietuva – LT | 58 092 |
| Luksemburga – LU | 1 836 |
| Ungārija – HU | 58 092 |
| Malta – MT | 58 092 |
| Nīderlande – NL | 58 092 |
| Austrija – AT | 58 092 |
| Polija – PL | 58 092 |
| Portugāle – PT | 58 092 |
| Rumānija – RO | 58 092 |
| Slovēnija – SI | 58 092 |
| Slovākija – SK | 58 092 |
| Somija – FI | 58 092 |
| Zviedrija – SE | 58 092 |
| Apvienotā Karaliste – UK | 58 092 |
| Kopā | 1 429 092 |

(EUR)

Dalībvalsts

Maksimālā līdzfinansējuma summa paraugu ņemšanai un analīžu veikšanai

Beļģija – BE

58 092

Bulgārija – BG

58 092

Čehija – CZ

58 092

Dānija – DK

58 092

Vācija – DE

58 092

Igaunija – EE

14 688

Īrija – IE

58 092

Grieķija – EL

58 092

Spānija – ES

58 092

Francija – FR

58 092

Itālija – IT

58 092

Kipra – CY

58 092

Latvija – LV

18 360

Lietuva – LT

58 092

Luksemburga – LU

1 836

Ungārija – HU

58 092

Malta – MT

58 092

Nīderlande – NL

58 092

Austrija – AT

58 092

Polija – PL

58 092

Portugāle – PT

58 092

Rumānija – RO

58 092

Slovēnija – SI

58 092

Slovākija – SK

58 092

Somija – FI

58 092

Zviedrija – SE

58 092

Apvienotā Karaliste – UK

58 092

Kopā

1 429 092

---

III PIELIKUMS

Apstiprināts finanšu pārskats par pētījuma īstenošanu attiecībā uz Campylobacter spp. izplatību broileru saimēs un to antimikrobiālo rezistenci un Campylobacter spp. un Salmonella spp. izplatību broileru liemeņos

Pārskata periods: ... līdz ...

Paziņojums par izmaksām, kas radušās pētījuma veikšanas laikā un atbilst Kopienas finansējuma piešķiršanas nosacījumiem

Atsauces numurs Komisijas lēmumam, ar kuru piešķir Kopienas finansiālo atbalstu:

...

...

| Ar darbu saistītās izmaksas attiecībā uz | Testu skaits | Kopējās testēšanas izmaksas pārskata periodā
  (valsts valūtā) |
| --- | --- | --- |
| Campylobacter spp. bakterioloģiskā noteikšana | | |
| Salmonella spp. bakterioloģiskā noteikšana | | |
| Campylobacter spp. apstiprināšana | | |
| Kampilobaktēriju izolātu speciācija | | |
| Kampilobaktēriju izolātu uzskaitījuma testi | | |
| Salmonellu izolātu serotipizēšana | | |
| Kampilobaktēriju izolātu antimikrobiālās rezistences testi | | |

Ar darbu saistītās izmaksas attiecībā uz

Testu skaits

Kopējās testēšanas izmaksas pārskata periodā

(valsts valūtā)

Campylobacter spp. bakterioloģiskā noteikšana

Salmonella spp. bakterioloģiskā noteikšana

Campylobacter spp. apstiprināšana

Kampilobaktēriju izolātu speciācija

Kampilobaktēriju izolātu uzskaitījuma testi

Salmonellu izolātu serotipizēšana

Kampilobaktēriju izolātu antimikrobiālās rezistences testi

Saņēmēja deklarācija

Mēs apliecinām, ka:

| — | iepriekšminētās izmaksas ir patiesas, radušās, veicot šajā lēmumā noteiktos uzdevumus, un bija nepieciešamas, lai nodrošinātu pareizu šo uzdevumu izpildi, |
| --- | --- |

—

iepriekšminētās izmaksas ir patiesas, radušās, veicot šajā lēmumā noteiktos uzdevumus, un bija nepieciešamas, lai nodrošinātu pareizu šo uzdevumu izpildi,

| — | visi apliecinājuma dokumenti, ar kuriem izmaksas tiek pamatotas, ir pieejami revīzijai, |
| --- | --- |

—

visi apliecinājuma dokumenti, ar kuriem izmaksas tiek pamatotas, ir pieejami revīzijai,

| — | šai programmai nav pieprasīts cits Kopienas finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

—

šai programmai nav pieprasīts cits Kopienas finansiālais atbalsts.

Datums:
  ...

Par finansēm atbildīgā persona:
  ...

Paraksts:
  ...

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/38

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2007/517/KĀDP

(2007. gada 16. jūlijs),

ar ko groza un pagarina Padomes Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP par ES grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 15. septembrī pieņēma Padomes Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP (1), kuras termiņš beidzas 2007. gada 31. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 15. septembrī pieņēma Padomes Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP (1), kuras termiņš beidzas 2007. gada 31. jūlijā.

| (2) | Ņemot vērā 2007. gada 26. marta vispārējo priekšlikumu Kosovas statusa noregulējumam, ar ko paredz uz Kosovu nosūtīt starptautisku civilu pārstāvi, kas būs arī Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis un ko atbalstīs Starptautisks civils birojs (SCB) Kosovā, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu, SCM/ESĪP Plānošanas grupa būtu jāpārdēvē par SCB/ESĪP Plānošanas grupu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā 2007. gada 26. marta vispārējo priekšlikumu Kosovas statusa noregulējumam, ar ko paredz uz Kosovu nosūtīt starptautisku civilu pārstāvi, kas būs arī Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis un ko atbalstīs Starptautisks civils birojs (SCB) Kosovā, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu, SCM/ESĪP Plānošanas grupa būtu jāpārdēvē par SCB/ESĪP Plānošanas grupu.

| (3) | SCM/ESĪP Plānošanas grupas pilnvaras būtu jāgroza un jāpagarina līdz 2007. gada 30. novembrim vai uz 30 dienām pēc tam, kad pieņemta jaunās ANO Drošības padomes Rezolūcija (ANO DPR), ar ko aizstāj ANO DPR 1244 un apstiprina starptautiska civila pārstāvja iecelšanu, ja šādu jaunu ANO DPR pieņem pirms 2007. gada 1. novembra. |
| --- | --- |

(3)

SCM/ESĪP Plānošanas grupas pilnvaras būtu jāgroza un jāpagarina līdz 2007. gada 30. novembrim vai uz 30 dienām pēc tam, kad pieņemta jaunās ANO Drošības padomes Rezolūcija (ANO DPR), ar ko aizstāj ANO DPR 1244 un apstiprina starptautiska civila pārstāvja iecelšanu, ja šādu jaunu ANO DPR pieņem pirms 2007. gada 1. novembra.

| (4) | Vienotā rīcība 2006/623/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza un jāpagarina, |
| --- | --- |

(4)

Vienotā rīcība 2006/623/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza un jāpagarina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP groza šādi:

| 1) | Atsauces uz “starptautisku civilu misiju”, “SCM” un “SCM/ESĪP plānošanas grupu” lasa, attiecīgi, kā atsauces uz “Starptautisku civilu biroju”, “SCB” un “SCB/ESĪP Plānošanas grupu”. |
| --- | --- |

1)

Atsauces uz “starptautisku civilu misiju”, “SCM” un “SCM/ESĪP plānošanas grupu” lasa, attiecīgi, kā atsauces uz “Starptautisku civilu biroju”, “SCB” un “SCB/ESĪP Plānošanas grupu”.

| 2) | 2. pantam pievieno šādu punktu:






  “5) | Strādāt ar Kosovas iestādēm, UNMIK un citiem galvenajiem starptautiskajiem partneriem, plānojot UNMIK pilnvaru nodošanu un gatavojoties īstenot statusa noregulējumu.” |
| --- | --- | --- |

2)

2. pantam pievieno šādu punktu:

“5)

Strādāt ar Kosovas iestādēm, UNMIK un citiem galvenajiem starptautiskajiem partneriem, plānojot UNMIK pilnvaru nodošanu un gatavojoties īstenot statusa noregulējumu.”

| 3) | 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ar šo Jonas Jonsson kungs tiek iecelts par SCB/ESĪP Plānošanas grupas vadītāju.” |
| --- | --- |

3)

4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ar šo Jonas Jonsson kungs tiek iecelts par SCB/ESĪP Plānošanas grupas vadītāju.”

| 4) | 9. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Ar SCB/ESĪP Plānošanas grupu saistītajiem izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2007. gada 1. augusta līdz 2007. gada 30. novembrim ir EUR 1 875 000.” |
| --- | --- |

4)

9. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Ar SCB/ESĪP Plānošanas grupu saistītajiem izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2007. gada 1. augusta līdz 2007. gada 30. novembrim ir EUR 1 875 000.”

| 5) | 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Tā zaudē spēku 2007. gada 30. novembrī vai 30 dienas pēc tam, kad pieņemta ANO DPR, ar ko aizstāj ANO DPR 1244 un apstiprina Starptautiskā civilā pārstāvja iecelšanu, ja šāda jauna ANO DPR ir pieņemta pirms 2007. gada 1. novembra.” |
| --- | --- |

5)

14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Tā zaudē spēku 2007. gada 30. novembrī vai 30 dienas pēc tam, kad pieņemta ANO DPR, ar ko aizstāj ANO DPR 1244 un apstiprina Starptautiskā civilā pārstāvja iecelšanu, ja šāda jauna ANO DPR ir pieņemta pirms 2007. gada 1. novembra.”

2. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

Tās 1. panta 3. punktu piemēro no 2007. gada 1. augusta.

3. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 16. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. SILVA

---

(1)  OV L 253, 16.9.2006., 29. lpp. Vienotā rīcība pagarināta ar Vienoto rīcību 2007/203/KĀDP (OV L 90, 30.3.2007., 94. lpp.).

1

---

21.7.2007

| 21.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Sakarā ar ES paplašināšanās izraisīto situāciju dažus 2006. gada 27., 29. un 30. decembraOficiālā Vēstneša izdevumus publicēja vienkāršotā salikumā un uz to brīdi spēkā esošajās oficiālajās valodās.

Tika nolemts tiesību aktus, kas atrodami šajos Oficiālajos Vēstnešos, publicēt atkārtoti – kā labojumu un Oficiālā Vēstneša tradicionālajā salikumā.

Šā iemesla dēļ Oficiālā Vēstneša izdevumi, kas satur tikai šos labojumus, ir publicēti valodās, kuras bija spēkā pirms paplašināšanās. Tiesību aktu tulkojumi jauno dalībvalstu valodās tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša īpašajā izdevumā, kurā būs atrodami institūciju un Eiropas Centrālās bankas teksti, kas pieņemti pirms 2007. gada 1. janvāra.

Turpmāk sarakstā ir norādīti Oficiālā Vēstneša izdevumi, kas tika publicēti 2006. gada 27., 29. un 30. decembrī, un to attiecīgie labojumi.

| 2006. gada 27. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

2006. gada 27. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| 2006. gada 29. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

2006. gada 29. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 387

L 34

| 2006. gada 30. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

2006. gada 30. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---