# Uradni list L 219/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 219 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5024. avgust 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 219

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5024. avgust 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 986/2007 z dne 23. avgusta 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 987/2007 z dne 22. avgusta 2007 o prepovedi ribolova na krilate rombe v vodah ES con IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 988/2007 z dne 22. avgusta 2007 o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah con ICES I in II za plovila, ki plujejo pod zastavo Španije | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 989/2007 z dne 23. avgusta 2007 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Barèges-Gavarnie (ZOP) – Hořické trubičky (ZGO)) | 7 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 986/2007 z dne 23. avgusta 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 987/2007 z dne 22. avgusta 2007 o prepovedi ribolova na krilate rombe v vodah ES con IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 988/2007 z dne 22. avgusta 2007 o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah con ICES I in II za plovila, ki plujejo pod zastavo Španije

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 989/2007 z dne 23. avgusta 2007 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Barèges-Gavarnie (ZOP) – Hořické trubičky (ZGO))

7

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/580/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. aprila 2007 o shemi državne pomoči, ki jo izvaja Slovenija v okviru svoje zakonodaje o kvalificiranih proizvajalcih energije zadeva št. C 7/2005
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1181)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2007/581/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. aprila 2007 o državni pomoči C 26/2006 (ex N 110/2006), Začasni obrambni mehanizem za ladjedelništvo – Portugalska
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1756)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/582/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 10. maja 2007 o državni pomoči C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalska – Pomoč za podjetje Djebel
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1959)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/583/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. junija 2007 o državni pomoči C 17/2006 (ex N 3/2006) – pomoč za usposabljanje podjetju Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalska
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3130)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/584/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. avgusta 2007 o spremembi Odločbe Komisije 2004/558/ES o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3905)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/580/ES

*

Odločba Komisije z dne 24. aprila 2007 o shemi državne pomoči, ki jo izvaja Slovenija v okviru svoje zakonodaje o kvalificiranih proizvajalcih energije zadeva št. C 7/2005
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1181)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1181)

1

9

2007/581/ES

*

Odločba Komisije z dne 24. aprila 2007 o državni pomoči C 26/2006 (ex N 110/2006), Začasni obrambni mehanizem za ladjedelništvo – Portugalska
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1756)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1756)

1

25

2007/582/ES

*

Odločba Komisije z dne 10. maja 2007 o državni pomoči C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalska – Pomoč za podjetje Djebel
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1959)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1959)

1

30

2007/583/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. junija 2007 o državni pomoči C 17/2006 (ex N 3/2006) – pomoč za usposabljanje podjetju Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalska
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3130)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3130)

1

36

2007/584/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. avgusta 2007 o spremembi Odločbe Komisije 2004/558/ES o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3905)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3905)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 986/2007

z dne 23. avgusta 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. avgusta 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. avgusta 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 55,1 |
| TR | 56,2 |
| XK | 48,8 |
| XS | 36,3 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,3 |
| UY | 49,5 |
| ZA | 62,2 |
| ZZ | 58,7 |
| 0806 10 10 | EG | 236,6 |
| TR | 99,3 |
| US | 164,8 |
| ZZ | 166,9 |
| 0808 10 80 | AR | 46,1 |
| BR | 77,5 |
| CL | 73,5 |
| CN | 72,8 |
| NZ | 88,2 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,0 |
| ZZ | 77,5 |
| 0808 20 50 | AR | 43,8 |
| CN | 21,3 |
| TR | 121,2 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 69,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 41,3 |
| IL | 153,7 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

55,1

TR

56,2

XK

48,8

XS

36,3

ZZ

49,1

0707 00 05

TR

106,4

ZZ

106,4

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

64,3

UY

49,5

ZA

62,2

ZZ

58,7

0806 10 10

EG

236,6

TR

99,3

US

164,8

ZZ

166,9

0808 10 80

AR

46,1

BR

77,5

CL

73,5

CN

72,8

NZ

88,2

US

100,4

ZA

84,0

ZZ

77,5

0808 20 50

AR

43,8

CN

21,3

TR

121,2

ZA

89,6

ZZ

69,0

0809 30 10, 0809 30 90

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

41,3

IL

153,7

TR

78,6

ZZ

91,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 987/2007

z dne 22. avgusta 2007

o prepovedi ribolova na krilate rombe v vodah ES con IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) ter zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto, dodeljeno za leto 2007, za ulov staležev iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto, dodeljeno za leto 2007, za ulov staležev iz navedene priloge.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2007 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz navedene priloge ali so v njej registrirana, se prepove z datumom iz navedene priloge. Od tega datuma naprej je prepovedano tudi shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. avgusta 2007

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11. Popravljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 898/2007 (UL L 196, 28.7.2007, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 26 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | LEZ/2AC4-C |
| Vrsta | krilati rombi (Lepidorhombus spp.) |
| Cona | vode ES con IIa in IV |
| Datum | 19. julija 2007 |

Št.

26

Država članica

Nemčija

Stalež

LEZ/2AC4-C

Vrsta

krilati rombi (Lepidorhombus spp.)

Cona

vode ES con IIa in IV

Datum

19. julija 2007

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 988/2007

z dne 22. avgusta 2007

o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah con ICES I in II za plovila, ki plujejo pod zastavo Španije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) ter zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3) določa kvote za leto 2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3) določa kvote za leto 2007.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto, dodeljeno za leto 2007, za ulov staležev iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto, dodeljeno za leto 2007, za ulov staležev iz navedene priloge.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2007 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepoved

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz navedene priloge ali so v njej registrirana, se prepove z datumom iz navedene priloge. Od tega datuma naprej je prepovedano tudi shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. avgusta 2007

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11. Popravljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 898/2007 (UL L 196, 28.7.2007, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 25 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | COD/1N2AB. |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Cona | norveške vode con ICES I in II |
| Datum | 20. julija 2007 |

Št.

25

Država članica

Španija

Stalež

COD/1N2AB.

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Cona

norveške vode con ICES I in II

Datum

20. julija 2007

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 989/2007

z dne 23. avgusta 2007

o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Barèges-Gavarnie (ZOP) – Hořické trubičky (ZGO))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 sta bili vloga Francije za registracijo imena „Barèges-Gavarnie“ in vloga Češke za registracijo imena „Hořické trubičky“ objavljeni v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 sta bili vloga Francije za registracijo imena „Barèges-Gavarnie“ in vloga Češke za registracijo imena „Hořické trubičky“ objavljeni v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeni imeni registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeni imeni registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Imeni iz Priloge k tej uredbi se registrirata.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. avgusta 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL C 279, 17.11.2006, str. 9 (Barèges-Gavarnie); UL C 280, 18.11.2006, str. 10 (Hořické trubičky).

2

---

PRILOGA

1.   Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi

Skupina 1.3 –   Siri

FRANCIJA

Barèges-Gavarnie (ZOP)

2.   Živila iz Priloge I k Uredbi

Skupina 2.4 –   Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ČEŠKA

Hořické trubičky (ZGO)

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/9

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. aprila 2007

o shemi državne pomoči, ki jo izvaja Slovenija v okviru svoje zakonodaje o kvalificiranih proizvajalcih energije zadeva št. C 7/2005

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1181)

(Besedilo v slovenskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/580/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedeno(-imi) določbo(-ami) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 1. oktobra 2003, je Slovenija predložila program reševanja nasedlih investicij v podjetjih proizvodnje električne energije v Republiki Sloveniji v skladu z začasnim postopkom iz pododstavka 1(c) odstavka 3 Priloge IV k Pogodbi o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji. Ta priglasitev je bila evidentirana pod številko primera državne pomoči SI 7/03. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 1. oktobra 2003, je Slovenija predložila program reševanja nasedlih investicij v podjetjih proizvodnje električne energije v Republiki Sloveniji v skladu z začasnim postopkom iz pododstavka 1(c) odstavka 3 Priloge IV k Pogodbi o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji. Ta priglasitev je bila evidentirana pod številko primera državne pomoči SI 7/03.

| (2) | Med izmenjavo dopisov, ki je sledila, sta dve elektrarni, navedeni v opisu ozadja priglašenega ukrepa, domnevno prejemali pomoč iz druge sheme državne podpore. To drugo shemo državne pomoči (v nadaljnjem besedilu „shema“) je Komisija evidentirala 6. decembra 2004 pod številko primera državne pomoči NN 80/04. |
| --- | --- |

(2)

Med izmenjavo dopisov, ki je sledila, sta dve elektrarni, navedeni v opisu ozadja priglašenega ukrepa, domnevno prejemali pomoč iz druge sheme državne podpore. To drugo shemo državne pomoči (v nadaljnjem besedilu „shema“) je Komisija evidentirala 6. decembra 2004 pod številko primera državne pomoči NN 80/04.

| (3) | Na podlagi dostopnih podatkov je Komisija dvomila o združljivosti nekaterih delov sheme s skupnim trgom. Zato je 2. februarja 2005 sprejela odločitev, s katero je sprožila formalni postopek preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (v nadaljnjem besedilu „odločitev o sprožitvi postopka“), in pozvala Slovenijo, da predloži svoje pripombe. Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena 15. marca 2005 v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Vse zainteresirane stranke so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v enem mesecu od dneva objave odločitve. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi dostopnih podatkov je Komisija dvomila o združljivosti nekaterih delov sheme s skupnim trgom. Zato je 2. februarja 2005 sprejela odločitev, s katero je sprožila formalni postopek preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (v nadaljnjem besedilu „odločitev o sprožitvi postopka“), in pozvala Slovenijo, da predloži svoje pripombe. Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena 15. marca 2005 v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Vse zainteresirane stranke so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v enem mesecu od dneva objave odločitve.

| (4) | Slovenija je z dopisom z dne 11. marca 2005, evidentiranim dne 14. marca 2005, predložila svoje pripombe glede dvomov, izraženih v odločitvi o sprožitvi postopka. Komisija je 25. aprila 2005, 11. julija 2005, 23. novembra 2005 in 22. junija 2006 Sloveniji poslala dodatna vprašanja, na katera je Slovenija odgovorila z dopisi z dne 14. junija 2005, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, 20. septembra 2005, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, 31. januarja 2006, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, in 7. julija 2006, ki ga je Komisija evidentirala 14. julija 2006. |
| --- | --- |

(4)

Slovenija je z dopisom z dne 11. marca 2005, evidentiranim dne 14. marca 2005, predložila svoje pripombe glede dvomov, izraženih v odločitvi o sprožitvi postopka. Komisija je 25. aprila 2005, 11. julija 2005, 23. novembra 2005 in 22. junija 2006 Sloveniji poslala dodatna vprašanja, na katera je Slovenija odgovorila z dopisi z dne 14. junija 2005, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, 20. septembra 2005, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, 31. januarja 2006, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, in 7. julija 2006, ki ga je Komisija evidentirala 14. julija 2006.

| (5) | Komisija ni prejela nikakršnih pripomb drugih zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ni prejela nikakršnih pripomb drugih zainteresiranih strank.

| (6) | Tehnični sestanek med Komisijo in slovenskimi organi je potekal 25. oktobra 2006 in na podlagi sestanka je Slovenija Komisiji zagotovila dodatne podatke z dopisom z dne 23. novembra 2006, ki ga je Komisija evidentirala 24. novembra 2006. |
| --- | --- |

(6)

Tehnični sestanek med Komisijo in slovenskimi organi je potekal 25. oktobra 2006 in na podlagi sestanka je Slovenija Komisiji zagotovila dodatne podatke z dopisom z dne 23. novembra 2006, ki ga je Komisija evidentirala 24. novembra 2006.

2.   OPIS SHEME

| (7) | Shema je bila vzpostavljena leta 2001 z namenom podpore proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov ter sočasne proizvodnje toplote in električne energije v Sloveniji ter z namenom zagotovitve zanesljive dobave energije iz domačih virov. |
| --- | --- |

(7)

Shema je bila vzpostavljena leta 2001 z namenom podpore proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov ter sočasne proizvodnje toplote in električne energije v Sloveniji ter z namenom zagotovitve zanesljive dobave energije iz domačih virov.

| (8) | Za prejemanje pomoči iz sheme mora Ministrstvo za okolje, prostor in energijo proizvajalcu električne energije dodeliti status „kvalificiranega proizvajalca“ (3). |
| --- | --- |

(8)

Za prejemanje pomoči iz sheme mora Ministrstvo za okolje, prostor in energijo proizvajalcu električne energije dodeliti status „kvalificiranega proizvajalca“ (3).

| (9) | Status kvalificiranega proizvajalca se lahko dodeli trem vrstam proizvajalcev električne energije:






  (i) | elektrarnam, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, razen hidroelektrarn z zmogljivostjo več kot 10 MW; |
| --- | --- | --- |

(9)

Status kvalificiranega proizvajalca se lahko dodeli trem vrstam proizvajalcev električne energije:

(i)

elektrarnam, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, razen hidroelektrarn z zmogljivostjo več kot 10 MW;

| (ii) | proizvajalcem električne energije s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije z nadpovprečno učinkovitostjo razen komunalnih ogrevalnih postaj z zmogljivostjo več kot 10 MW in industrijskih ogrevalnih postaj z zmogljivostjo več kot 1 MW; |
| --- | --- |

(ii)

proizvajalcem električne energije s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije z nadpovprečno učinkovitostjo razen komunalnih ogrevalnih postaj z zmogljivostjo več kot 10 MW in industrijskih ogrevalnih postaj z zmogljivostjo več kot 1 MW;

| (iii) | termoelektrarni Trbovlje (v nadaljnjem besedilu „elektrarna Trbovlje“), in sicer za delež njene proizvodnje, ki uporablja do 15 % domače primarne energije, potrebne za kritje porabe električne energije v Sloveniji. |
| --- | --- |

(iii)

termoelektrarni Trbovlje (v nadaljnjem besedilu „elektrarna Trbovlje“), in sicer za delež njene proizvodnje, ki uporablja do 15 % domače primarne energije, potrebne za kritje porabe električne energije v Sloveniji.

| (10) | Leta 2003 so kvalificirani proizvajalci imeli približno 11,2 % delež na trgu proizvodnje električne energije v Sloveniji. Brez elektrarne Trbovlje in elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije v Ljubljani ta delež pade na približno 2,7 %. |
| --- | --- |

(10)

Leta 2003 so kvalificirani proizvajalci imeli približno 11,2 % delež na trgu proizvodnje električne energije v Sloveniji. Brez elektrarne Trbovlje in elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije v Ljubljani ta delež pade na približno 2,7 %.

| (11) | Kvalificirani proizvajalci imajo pravico, da upravljavec omrežja, na katerega so priključeni, od njih odkupi celotno proizvodnjo po ceni, ki jo vsako leto določi in prilagodi država. Ta cena je višja od tržne cene. Kvalificirani proizvajalci se lahko tudi odločijo svojo električno energijo prodati neposredno na trgu, pri čemer so v tem primeru upravičeni do državne premije, ki je enaka razliki med prihodki, ki bi jih prejeli, če bi se odločili, da svojo električno energijo prodajo upravljavcu omrežja, in prihodki, ki so jih prejeli od trga. |
| --- | --- |

(11)

Kvalificirani proizvajalci imajo pravico, da upravljavec omrežja, na katerega so priključeni, od njih odkupi celotno proizvodnjo po ceni, ki jo vsako leto določi in prilagodi država. Ta cena je višja od tržne cene. Kvalificirani proizvajalci se lahko tudi odločijo svojo električno energijo prodati neposredno na trgu, pri čemer so v tem primeru upravičeni do državne premije, ki je enaka razliki med prihodki, ki bi jih prejeli, če bi se odločili, da svojo električno energijo prodajo upravljavcu omrežja, in prihodki, ki so jih prejeli od trga.

| (12) | Upravljavci omrežja izgube, ki nastanejo zaradi obveznega odkupa, pokrijejo s plačili iz sklada, ustanovljenega na podlagi zakona. Z denarjem iz sklada se poplačajo tudi premije kvalificiranim proizvajalcem, ki se odločijo svojo električno energijo prodati na trgu. Sklad se napaja iz prilivov od davku podobne dajatve za porabo električne energije, ki jih morajo plačevati vsi porabniki električne energije v Sloveniji. |
| --- | --- |

(12)

Upravljavci omrežja izgube, ki nastanejo zaradi obveznega odkupa, pokrijejo s plačili iz sklada, ustanovljenega na podlagi zakona. Z denarjem iz sklada se poplačajo tudi premije kvalificiranim proizvajalcem, ki se odločijo svojo električno energijo prodati na trgu. Sklad se napaja iz prilivov od davku podobne dajatve za porabo električne energije, ki jih morajo plačevati vsi porabniki električne energije v Sloveniji.

3.   DVOMI, IZRAŽENI V ODLOČITVI O SPROŽITVI POSTOPKA

| (13) | Po analizi dostopnih podatkov je Komisija prišla do predhodne ugotovitve, da podpora pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, saj izpolnjuje vsa štiri kumulativna merila iz ustrezne opredelitve. |
| --- | --- |

(13)

Po analizi dostopnih podatkov je Komisija prišla do predhodne ugotovitve, da podpora pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, saj izpolnjuje vsa štiri kumulativna merila iz ustrezne opredelitve.

| (14) | Komisija je dvomila tudi, da bi bila lahko shema združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je dvomila tudi, da bi bila lahko shema združljiva s skupnim trgom.

| (15) | Komisija je najprej analizirala pomoč z vidika Smernic skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (4) (v nadaljnjem besedilu „okoljske smernice“). Ta analiza je vzbudila dvome glede združljivosti pomoči z okoljskimi smernicami, zlasti kar zadeva opredelitev proizvajalcev, ki uporabljajo obnovljive vire energije ter učinkovito sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, in kar zadeva raven pomoči v primerjavi z dejanskimi presežnimi stroški proizvajalcev. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je najprej analizirala pomoč z vidika Smernic skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (4) (v nadaljnjem besedilu „okoljske smernice“). Ta analiza je vzbudila dvome glede združljivosti pomoči z okoljskimi smernicami, zlasti kar zadeva opredelitev proizvajalcev, ki uporabljajo obnovljive vire energije ter učinkovito sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, in kar zadeva raven pomoči v primerjavi z dejanskimi presežnimi stroški proizvajalcev.

| (16) | Potem je analizirala pomoč ob upoštevanju Sporočila Komisije o metodologiji za analiziranje državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški (5) (v nadaljnjem besedilu „metodologija“). Ta analiza je privedla do dvomov glede združljivosti sheme z metodologijo. Komisija zlasti ni mogla ugotoviti, ali je bila pomoč izračunana dovolj natančno, da bi se zagotovil izračun po posameznih elektrarnah, ki je po tej metodologiji potreben. |
| --- | --- |

(16)

Potem je analizirala pomoč ob upoštevanju Sporočila Komisije o metodologiji za analiziranje državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški (5) (v nadaljnjem besedilu „metodologija“). Ta analiza je privedla do dvomov glede združljivosti sheme z metodologijo. Komisija zlasti ni mogla ugotoviti, ali je bila pomoč izračunana dovolj natančno, da bi se zagotovil izračun po posameznih elektrarnah, ki je po tej metodologiji potreben.

| (17) | Nato je analizirala pomoč kot nadomestilo za stroške, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Ta analiza je vzbudila dvome glede združljivosti pomoči, saj Komisija za večino upravičencev ni mogla dovolj natančno opredeliti storitev splošnega gospodarskega pomena, ki naj bi jim bila zaupana, za edinega upravičenca, za katerega bi bila lahko ta storitev natančno opredeljena, pa ni mogla presoditi sorazmernost nadomestila. |
| --- | --- |

(17)

Nato je analizirala pomoč kot nadomestilo za stroške, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Ta analiza je vzbudila dvome glede združljivosti pomoči, saj Komisija za večino upravičencev ni mogla dovolj natančno opredeliti storitev splošnega gospodarskega pomena, ki naj bi jim bila zaupana, za edinega upravičenca, za katerega bi bila lahko ta storitev natančno opredeljena, pa ni mogla presoditi sorazmernost nadomestila.

| (18) | Komisija je prav tako dvomila, da je pomoč, ki se financira z davku podobno dajatvijo, ki jo morajo plačevati porabniki električne energije, združljiva s členoma 25 in 90 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je prav tako dvomila, da je pomoč, ki se financira z davku podobno dajatvijo, ki jo morajo plačevati porabniki električne energije, združljiva s členoma 25 in 90 Pogodbe ES.

4.   PRIPOMBE DRUGIH ZAINTERESIRANIH STRANK

| (19) | Komisija po objavi odločitve o sprožitvi postopka ni prejela nikakršnih pripomb drugih zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(19)

Komisija po objavi odločitve o sprožitvi postopka ni prejela nikakršnih pripomb drugih zainteresiranih strank.

5.   ZAČETNE PRIPOMBE DRŽAVE ČLANICE

| (20) | Slovenija je z dopisom z dne 11. marca 2005, evidentiranim dne 14. marca 2005, predložila svoje pripombe glede dvomov, izraženih v odločitvi o sprožitvi postopka. Te pripombe so se nanašale le na problem opredelitve državne pomoči in pojem davku podobne dajatve. |
| --- | --- |

(20)

Slovenija je z dopisom z dne 11. marca 2005, evidentiranim dne 14. marca 2005, predložila svoje pripombe glede dvomov, izraženih v odločitvi o sprožitvi postopka. Te pripombe so se nanašale le na problem opredelitve državne pomoči in pojem davku podobne dajatve.

5.1   Obstoj državne pomoči

| (21) | Slovenija je poudarila, da slovenske distribucijske družbe niso v 100 % državni lasti. Slovenija navaja, da je lastništvo upravljavcev dejansko razdeljeno med državo (približno 80 %) ter zasebne naložbene sklade in druge (približno 20 %). Poleg tega slovenska zakonodaja v shemi obveznega odkupa ne razlikuje med upravljavci v državni lasti in upravljavci v zasebni lasti. Energetski zakon (6) ne uvaja pogoja, po katerem bi moral biti upravljavec subjekt v državni lasti, in omogoča, da je subjekt v zasebni ali državni lasti. |
| --- | --- |

(21)

Slovenija je poudarila, da slovenske distribucijske družbe niso v 100 % državni lasti. Slovenija navaja, da je lastništvo upravljavcev dejansko razdeljeno med državo (približno 80 %) ter zasebne naložbene sklade in druge (približno 20 %). Poleg tega slovenska zakonodaja v shemi obveznega odkupa ne razlikuje med upravljavci v državni lasti in upravljavci v zasebni lasti. Energetski zakon (6) ne uvaja pogoja, po katerem bi moral biti upravljavec subjekt v državni lasti, in omogoča, da je subjekt v zasebni ali državni lasti.

| (22) | Po mnenju Slovenije dejstvo, da je določen subjekt v shemi obveznega odkupa v lasti države, ne pomeni, da gre zgolj zaradi tega za državno pomoč. Pri tem se sklicuje na sodbo Evropskega sodišča z dne 13. marca 2001 v zadevi C-379/98. |
| --- | --- |

(22)

Po mnenju Slovenije dejstvo, da je določen subjekt v shemi obveznega odkupa v lasti države, ne pomeni, da gre zgolj zaradi tega za državno pomoč. Pri tem se sklicuje na sodbo Evropskega sodišča z dne 13. marca 2001 v zadevi C-379/98.

| (23) | Nadalje Slovenija navaja, da je sistem odkupa električne energije od kvalificiranih proizvajalcev, kot ga ureja slovenska zakonodaja, zelo podobna drugim shemam, ki jih je Komisija že obravnavala, npr. v zadevah NN 27/2000 in NN 68/2000 (7), pri katerih je Komisija ugotovila, da ne predstavljata državne pomoči. Slovenija navaja, da je Komisija v odločitvi o obeh primerih ugotovila, da se obveznost nanaša na številne zasebne in na nekatere javne upravljavce omrežij, zato se zadevna zakona oziroma primera ne moreta obravnavati, kot da vključujeta državna sredstva. |
| --- | --- |

(23)

Nadalje Slovenija navaja, da je sistem odkupa električne energije od kvalificiranih proizvajalcev, kot ga ureja slovenska zakonodaja, zelo podobna drugim shemam, ki jih je Komisija že obravnavala, npr. v zadevah NN 27/2000 in NN 68/2000 (7), pri katerih je Komisija ugotovila, da ne predstavljata državne pomoči. Slovenija navaja, da je Komisija v odločitvi o obeh primerih ugotovila, da se obveznost nanaša na številne zasebne in na nekatere javne upravljavce omrežij, zato se zadevna zakona oziroma primera ne moreta obravnavati, kot da vključujeta državna sredstva.

| (24) | Glede na navedene pomisleke in ob upoštevanju veljavnega sistema Slovenija meni, da zgolj vprašanje lastništva vpletenih subjektov samo po sebi ne more spreminjati narave sredstev, če ta po svoji naravi ne prihajajo iz državnih virov. |
| --- | --- |

(24)

Glede na navedene pomisleke in ob upoštevanju veljavnega sistema Slovenija meni, da zgolj vprašanje lastništva vpletenih subjektov samo po sebi ne more spreminjati narave sredstev, če ta po svoji naravi ne prihajajo iz državnih virov.

| (25) | Nadalje Slovenija navaja, da sredstva v obliki obveznih prispevkov, ki jih pridobi javno podjetje, ne predstavljajo državne pomoči, če podjetje nima pravice z njimi prosto razpolagati. Pri obveznem odkupu je vir financiranja sheme cena za uporabo omrežij, ki jo plačujejo vsi porabniki električne energije in katere del se zbira pri upravljavcih omrežij na ločenih računih za v naprej predviden namen. |
| --- | --- |

(25)

Nadalje Slovenija navaja, da sredstva v obliki obveznih prispevkov, ki jih pridobi javno podjetje, ne predstavljajo državne pomoči, če podjetje nima pravice z njimi prosto razpolagati. Pri obveznem odkupu je vir financiranja sheme cena za uporabo omrežij, ki jo plačujejo vsi porabniki električne energije in katere del se zbira pri upravljavcih omrežij na ločenih računih za v naprej predviden namen.

5.2   Davku podobna dajatev

| (26) | Slovenija je poudarila, da se shema obveznega odkupa financira iz dela cene za uporabo omrežij, ki jo plačujejo vsi porabniki električne energije pod enakimi in v naprej znanimi pogoji. Sestavne dele cene za uporabo omrežij določata Agencija za energijo (regulator energetskega trga) in vlada. Pokrivanje razlike v ceni poteka tako, da upravljavci omrežij odkupijo električno energijo po fiksni ceni in jo prodajo po tržni ceni. Če imajo ob tem izgubo, jo pokrijejo iz dela cene za uporabo omrežij. Upravljavci, ki jim je naložen odkup, torej ne dobijo sredstev od države temveč iz dela cene za uporabo omrežij. |
| --- | --- |

(26)

Slovenija je poudarila, da se shema obveznega odkupa financira iz dela cene za uporabo omrežij, ki jo plačujejo vsi porabniki električne energije pod enakimi in v naprej znanimi pogoji. Sestavne dele cene za uporabo omrežij določata Agencija za energijo (regulator energetskega trga) in vlada. Pokrivanje razlike v ceni poteka tako, da upravljavci omrežij odkupijo električno energijo po fiksni ceni in jo prodajo po tržni ceni. Če imajo ob tem izgubo, jo pokrijejo iz dela cene za uporabo omrežij. Upravljavci, ki jim je naložen odkup, torej ne dobijo sredstev od države temveč iz dela cene za uporabo omrežij.

| (27) | Upravljavci morajo ta sredstva voditi na posebnem računu. Sredstva so tudi vir plačila dodatne premije, če kvalificirani proizvajalci del svoje električne energije prodajo samostojno ali preko posrednika. |
| --- | --- |

(27)

Upravljavci morajo ta sredstva voditi na posebnem računu. Sredstva so tudi vir plačila dodatne premije, če kvalificirani proizvajalci del svoje električne energije prodajo samostojno ali preko posrednika.

| (28) | Slovenija je trdila tudi, da shema ne vključuje nikakršnega državnega ali kakršnega koli drugega sklada, preko katerega se prelivajo sredstva. Sredstev za financiranje sheme se torej ne da obravnavati, kot da izhajajo iz davku podobne dajatve, saj ne izhajajo iz državnega proračuna in se ne morejo pripisati državi. |
| --- | --- |

(28)

Slovenija je trdila tudi, da shema ne vključuje nikakršnega državnega ali kakršnega koli drugega sklada, preko katerega se prelivajo sredstva. Sredstev za financiranje sheme se torej ne da obravnavati, kot da izhajajo iz davku podobne dajatve, saj ne izhajajo iz državnega proračuna in se ne morejo pripisati državi.

6.   DODATNI PODATKI, KI JIH JE PREDLOŽILA SLOVENIJA

| (29) | Slovenija je v nadaljnji korespondenci s Komisijo predložila dodatne podatke in zaveze glede sheme. |
| --- | --- |

(29)

Slovenija je v nadaljnji korespondenci s Komisijo predložila dodatne podatke in zaveze glede sheme.

| (30) | Slovenija je zagotovila nove podatke s podrobnostmi o okoljevarstvenih ciljih sheme. Prvič, shema je bila vzpostavljena kot prispevek k splošnima ciljema okoljske politike:






  (i) | učinkovitejši porabi energije; |
| --- | --- | --- |

(30)

Slovenija je zagotovila nove podatke s podrobnostmi o okoljevarstvenih ciljih sheme. Prvič, shema je bila vzpostavljena kot prispevek k splošnima ciljema okoljske politike:

(i)

učinkovitejši porabi energije;

| (ii) | povečanju deleža obnovljivih virov energije v primarni energetski bilanci Skupnosti z 8,8 % v letu 2001 na 12 % do leta 2010. |
| --- | --- |

(ii)

povečanju deleža obnovljivih virov energije v primarni energetski bilanci Skupnosti z 8,8 % v letu 2001 na 12 % do leta 2010.

| (31) | Navedena cilja vključujeta cilje za soproizvodnjo in obnovljive vire, ki oba spadata v shemo odkupa električne energije. Ta cilja se skladata s cilji, določenimi za Slovenijo med drugim z Direktivo 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (8). Direktiva 2001/77/ES določa okvirne cilje za posamezne države članice. Ciljni delež porabe električne energije iz obnovljivih virov za Slovenijo znaša 32,6 % do leta 2010. |
| --- | --- |

(31)

Navedena cilja vključujeta cilje za soproizvodnjo in obnovljive vire, ki oba spadata v shemo odkupa električne energije. Ta cilja se skladata s cilji, določenimi za Slovenijo med drugim z Direktivo 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (8). Direktiva 2001/77/ES določa okvirne cilje za posamezne države članice. Ciljni delež porabe električne energije iz obnovljivih virov za Slovenijo znaša 32,6 % do leta 2010.

| (32) | Skupno število elektrarn, od katerih se električna energija odkupuje v skladu s shemo, je 434, od teh jih je 430 priključenih na distribucijsko omrežje, 4 pa so priključene na prenosno omrežje. Več kot 90 % elektrarn, priključenih na distribucijsko omrežje, je hidroelektrarn, preostale pa so elektrarne na biomaso, sončne elektrarne in elektrarne za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije. |
| --- | --- |

(32)

Skupno število elektrarn, od katerih se električna energija odkupuje v skladu s shemo, je 434, od teh jih je 430 priključenih na distribucijsko omrežje, 4 pa so priključene na prenosno omrežje. Več kot 90 % elektrarn, priključenih na distribucijsko omrežje, je hidroelektrarn, preostale pa so elektrarne na biomaso, sončne elektrarne in elektrarne za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije.

| (33) | Shema velja od Uredbe o pravilih za določitev cen in za odkup električne energije od kvalificiranih proizvajalcev električne energije (9) ki je začela veljati 4. aprila 2002. |
| --- | --- |

(33)

Shema velja od Uredbe o pravilih za določitev cen in za odkup električne energije od kvalificiranih proizvajalcev električne energije (9) ki je začela veljati 4. aprila 2002.

| (34) | Pogodbe o odkupu električne energije, ki trenutno veljajo za kvalificirane elektrarne in upravljavce omrežij ali sistemov, so bile sklenjene za obdobje desetih let. |
| --- | --- |

(34)

Pogodbe o odkupu električne energije, ki trenutno veljajo za kvalificirane elektrarne in upravljavce omrežij ali sistemov, so bile sklenjene za obdobje desetih let.

| (35) | Slovenija je pojasnila, da so v skladu s členom 4 Energetskega zakona iz leta 1999 obnovljivi viri energije opredeljeni tako, kot jih določa Direktiva 2001/77/ES. |
| --- | --- |

(35)

Slovenija je pojasnila, da so v skladu s členom 4 Energetskega zakona iz leta 1999 obnovljivi viri energije opredeljeni tako, kot jih določa Direktiva 2001/77/ES.

| (36) | Glavni cilj sheme je zagotoviti primerne gospodarske razmere za razvoj in izvajanje novih projektov kvalificiranih elektrarn. Za določitev odkupnih cen po posameznih vrstah kvalificiranih elektrarn, ki bi zagotovile vsaj minimalni donos, potreben za nove naložbe, je bila uporabljena analiza stroškov posameznih kvalificiranih elektrarn (glede na primarni vir energije in velikost). Višina pomoči ali premije se določi kot razlika med enotno letno odkupno ceno in povprečno tržno ceno električne energije. Če se tržna cena zviša, se premije ustrezno znižajo. |
| --- | --- |

(36)

Glavni cilj sheme je zagotoviti primerne gospodarske razmere za razvoj in izvajanje novih projektov kvalificiranih elektrarn. Za določitev odkupnih cen po posameznih vrstah kvalificiranih elektrarn, ki bi zagotovile vsaj minimalni donos, potreben za nove naložbe, je bila uporabljena analiza stroškov posameznih kvalificiranih elektrarn (glede na primarni vir energije in velikost). Višina pomoči ali premije se določi kot razlika med enotno letno odkupno ceno in povprečno tržno ceno električne energije. Če se tržna cena zviša, se premije ustrezno znižajo.

| (37) | V spodnji razpredelnici so navedeni proizvodni stroški kvalificiranih proizvajalcev glede na kategorijo tehnologije in velikosti v primerjavi s premijo, ki jo nudi shema. Razpredelnica je zasnovana na domnevni povprečni tržni ceni 8 SIT/kWh. Ta znesek lahko služi le kot vodilo, saj se premije ustrezno znižajo, če se tržne cene zvišajo. |
| --- | --- |

(37)

V spodnji razpredelnici so navedeni proizvodni stroški kvalificiranih proizvajalcev glede na kategorijo tehnologije in velikosti v primerjavi s premijo, ki jo nudi shema. Razpredelnica je zasnovana na domnevni povprečni tržni ceni 8 SIT/kWh. Ta znesek lahko služi le kot vodilo, saj se premije ustrezno znižajo, če se tržne cene zvišajo.

| (38) | V vseh primerih so proizvodni stroški višji od povprečne tržne cene in od zagotovljene enotne odkupne cene v skladu s shemo kvalificiranih proizvajalcev.
  Razpredelnica 1
  Primerjava proizvodnih stroškov kvalificiranih elektrarn z odkupno ceno v skladu s shemo










  Vrsta kvalificirane elektrarne (KE) glede na primarni vir energije | Moč | Proizvodni stroški | Razlika | Premija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Velikost | [kW] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] | [SIT/kWh] |
| Hidroelektrarne | do 1 MW | 100 | 15,53 | 7,53 | 6,75 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 14,33 | 6,33 | 6,23 |
| Elektrarne na biomaso | do 1 MW | 600 | 24,80 | 16,80 | 8,69 |
| nad 1 MW | 1 500 | 18,18 | 10,18 | 8,17 |
| Vetrne elektrarne | do 1 MW | 100 | 23,28 | 15,28 | 6,55 |
| nad 1 MW | 20 000 | 15,49 | 7,49 | 6,05 |
| Geotermalne elektrarne | | 3 000 | 14,59 | 6,59 | 6,05 |
| Sončne elektrarne | do 36 kW | 36 | 175,26 | 167,26 | 81,67 |
| nad 36 kW | 100 | 122,58 | 114,58 | 7,46 |
| Druge KE (bioplin) | | 120 | 30,39 | 22,39 | 20,97 |
| KE ali toplotne elektrarne, ki uporabljajo komunalne odpadke | do 1 MW | 100 | 13,97 | 5,97 | 4,74 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 12,08 | 4,08 | 3,87 |
| Toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije za daljinsko ogrevanje | do 1 MW | 700 | 16,54 | 8,54 | 5,9 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 14,56 | 6,56 | 5,38 |
| Industrijske toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije | do 1 MW | 700 | 14,95 | 6,95 | 4,83 |
| Opomba: Ob predvideni tržni ceni 8 SIT/kWh. |

(38)

V vseh primerih so proizvodni stroški višji od povprečne tržne cene in od zagotovljene enotne odkupne cene v skladu s shemo kvalificiranih proizvajalcev.

Razpredelnica 1

Primerjava proizvodnih stroškov kvalificiranih elektrarn z odkupno ceno v skladu s shemo

Vrsta kvalificirane elektrarne (KE) glede na primarni vir energije

Moč

Proizvodni stroški

Razlika

Premija

Velikost

[kW]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

[SIT/kWh]

Hidroelektrarne

do 1 MW

100

15,53

7,53

6,75

od 1 MW do 10 MW

3 000

14,33

6,33

6,23

Elektrarne na biomaso

do 1 MW

600

24,80

16,80

8,69

nad 1 MW

1 500

18,18

10,18

8,17

Vetrne elektrarne

do 1 MW

100

23,28

15,28

6,55

nad 1 MW

20 000

15,49

7,49

6,05

Geotermalne elektrarne

3 000

14,59

6,59

6,05

Sončne elektrarne

do 36 kW

36

175,26

167,26

81,67

nad 36 kW

100

122,58

114,58

7,46

Druge KE (bioplin)

120

30,39

22,39

20,97

KE ali toplotne elektrarne, ki uporabljajo komunalne odpadke

do 1 MW

100

13,97

5,97

4,74

od 1 MW do 10 MW

3 000

12,08

4,08

3,87

Toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije za daljinsko ogrevanje

do 1 MW

700

16,54

8,54

5,9

od 1 MW do 10 MW

3 000

14,56

6,56

5,38

Industrijske toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije

do 1 MW

700

14,95

6,95

4,83

Opomba: Ob predvideni tržni ceni 8 SIT/kWh.

| (39) | Kot je prikazano v spodnji razpredelnici, iz analize stroškov in ekonomskega izračuna po kategorijah enot kvalificiranih elektrarn sledi, da neto sedanja vrednost (NSV) odkupnih cen, uporabljena v skladu s shemo, ne presega NSV vseh naložbenih stroškov v kateri koli kvalificirani elektrarni.
  Razpredelnica 2
  Primerjava NSV odkupnih cen z naložbenimi stroški posameznih kvalificiranih elektrarn












  Vrsta kvalificirane elektrarne (KE) glede na primarni vir energije | Zmogljivost | Predvidena letna prodaja | Posebni naložbeni stroški | Naložba | Letna premija | Premija – naložbeni stroški (NSV) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Velikost | [kW] | [MWh] | [SIT/kW] | [v milijonih SIT] | [v milijonih SIT na leto] | [v milijonih SIT] |
| Hidroelektrarne | do 1 MW | 100 | 456 | 480 000 | 48 | 2,9 | –21,0 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 10 656 | 380 000 | 1 140 | 63,1 | – 549,1 |
| Elektrarne na biomaso | do 1 MW | 600 | 2 725 | 990 000 | 594 | 22,5 | – 369,3 |
| nad 1 MW | 1 500 | 6 813 | 660 000 | 990 | 52,9 | – 492,1 |
| Vetrne elektrarne | do 1 MW | 100 | 187 | 341 000 | 34 | 1,2 | –22,2 |
| nad 1 MW | 20 000 | 40 800 | 253 000 | 5 060 | 234,5 | –2 802,2 |
| Geotermalne elektrarne | | 3 000 | 20 736 | 715 000 | 2 145 | 119,2 | –1 029,1 |
| Sončne elektrarne | do 36 kW | 36 | 34 | 1 430 000 | 52 | 2,7 | –26,2 |
| nad 36 kW | 100 | 116 | 1 210 000 | 121 | 0,8 | – 105,4 |
| Druge KE (bioplin) | | 120 | 628 | 913 000 | 110 | 12,5 | –1,0 |
| KE ali toplotne elektrarne, ki uporabljajo komunalne odpadke | do 1 MW | 100 | 624 | 319 000 | 32 | 2,8 | –7,0 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 19 728 | 286 000 | 858 | 72,5 | – 212,0 |
| Toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije za daljinsko ogrevanje | od 1 MW do 10 MW | 700 | 2 496 | 198 000 | 139 | 16,1 | –16,0 |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 10 698 | 165 000 | 495 | 63,0 | –19,3 |
| Industrijske toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije | do 1 MW | 700 | 3 135 | 187 000 | 131 | 2,5 | –5,0 |
| Opomba: Z uporabljeno diskontno stopnjo 8 %, obdobjem 15 let in znižanjem odkupne cene ali premije za 5 % po petih letih in 10 % po desetih letih, v skladu z Uredbo o odkupu. |

(39)

Kot je prikazano v spodnji razpredelnici, iz analize stroškov in ekonomskega izračuna po kategorijah enot kvalificiranih elektrarn sledi, da neto sedanja vrednost (NSV) odkupnih cen, uporabljena v skladu s shemo, ne presega NSV vseh naložbenih stroškov v kateri koli kvalificirani elektrarni.

Razpredelnica 2

Primerjava NSV odkupnih cen z naložbenimi stroški posameznih kvalificiranih elektrarn

Vrsta kvalificirane elektrarne (KE) glede na primarni vir energije

Zmogljivost

Predvidena letna prodaja

Posebni naložbeni stroški

Naložba

Letna premija

Premija – naložbeni stroški (NSV)

Velikost

[kW]

[MWh]

[SIT/kW]

[v milijonih SIT]

[v milijonih SIT na leto]

[v milijonih SIT]

Hidroelektrarne

do 1 MW

100

456

480 000

48

2,9

–21,0

od 1 MW do 10 MW

3 000

10 656

380 000

1 140

63,1

– 549,1

Elektrarne na biomaso

do 1 MW

600

2 725

990 000

594

22,5

– 369,3

nad 1 MW

1 500

6 813

660 000

990

52,9

– 492,1

Vetrne elektrarne

do 1 MW

100

187

341 000

34

1,2

–22,2

nad 1 MW

20 000

40 800

253 000

5 060

234,5

–2 802,2

Geotermalne elektrarne

3 000

20 736

715 000

2 145

119,2

–1 029,1

Sončne elektrarne

do 36 kW

36

34

1 430 000

52

2,7

–26,2

nad 36 kW

100

116

1 210 000

121

0,8

– 105,4

Druge KE (bioplin)

120

628

913 000

110

12,5

–1,0

KE ali toplotne elektrarne, ki uporabljajo komunalne odpadke

do 1 MW

100

624

319 000

32

2,8

–7,0

od 1 MW do 10 MW

3 000

19 728

286 000

858

72,5

– 212,0

Toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije za daljinsko ogrevanje

od 1 MW do 10 MW

700

2 496

198 000

139

16,1

–16,0

od 1 MW do 10 MW

3 000

10 698

165 000

495

63,0

–19,3

Industrijske toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije

do 1 MW

700

3 135

187 000

131

2,5

–5,0

Opomba: Z uporabljeno diskontno stopnjo 8 %, obdobjem 15 let in znižanjem odkupne cene ali premije za 5 % po petih letih in 10 % po desetih letih, v skladu z Uredbo o odkupu.

| (40) | Premije za posamezne kvalificirane elektrarne vključujejo tudi donos kapitala, ki ga predpisuje slovenska zakonodaja – ta znaša najmanj diskontno stopnjo 8 % na naložbe javnih skladov. Ker se odkupne cene in premije niso usklajevale, je trenutni donos za vse kvalificirane elektrarne, ki uporabljajo obnovljive energije, nižji od 8 %, kot je razvidno iz spodnje razpredelnice. Sončnim elektrarnam premija ne dovoljuje nikakršnega donosa kapitala (negativni donos), zlasti v primeru majhnih in srednje velikih elektrarn.
  Razpredelnica 3
  Donos kapitala za posamezne kvalificirane elektrarne









  Vrsta kvalificirane elektrarne (KE) glede na primarni vir energije | Moč | Premija | Donos kapitala, vključen v premijo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Velikost | [kW] | [SIT/kWh] | |
| Hidroelektrarne | do 1 MW | 100 | 6,75 | 6,95 % |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 6,23 | 7,90 % |
| Elektrarne na biomaso | do 1 MW | 600 | 8,69 | 2,30 % |
| nad 1 MW | 1 500 | 8,17 | 6,00 % |
| Vetrne elektrarne | do 1 MW | 100 | 6,55 | 0,40 % |
| nad 1 MW | 20 000 | 6,05 | 6,35 % |
| Geotermalne elektrarne | | 3 000 | 6,05 | 7,30 % |
| Sončne elektrarne | do 36 kW | 36 | 81,67 | –1,4 % |
| nad 36 kW | 100 | 7,46 | –15,0 % |
| Druge KE (bioplin) | | 120 | 20,97 | 6,80 % |
| KE ali toplotne elektrarne, ki uporabljajo komunalne odpadke | do 1 MW | 100 | 4,74 | 4,40 % |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 3,87 | 7,30 % |
| Toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije za daljinsko ogrevanje | do 1 MW | 700 | 5,9 | 0,49 % |
| od 1 MW do 10 MW | 3 000 | 5,38 | 4,20 % |
| Industrijske toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije | do 1 MW | 700 | 4,83 | –0,1 % |
| Opomba: Donos kapitala, izračunan na naložbe v KE (glej Razpredelnico 2), glede na trenutno vrednost premij. |

(40)

Premije za posamezne kvalificirane elektrarne vključujejo tudi donos kapitala, ki ga predpisuje slovenska zakonodaja – ta znaša najmanj diskontno stopnjo 8 % na naložbe javnih skladov. Ker se odkupne cene in premije niso usklajevale, je trenutni donos za vse kvalificirane elektrarne, ki uporabljajo obnovljive energije, nižji od 8 %, kot je razvidno iz spodnje razpredelnice. Sončnim elektrarnam premija ne dovoljuje nikakršnega donosa kapitala (negativni donos), zlasti v primeru majhnih in srednje velikih elektrarn.

Razpredelnica 3

Donos kapitala za posamezne kvalificirane elektrarne

Vrsta kvalificirane elektrarne (KE) glede na primarni vir energije

Moč

Premija

Donos kapitala, vključen v premijo

Velikost

[kW]

[SIT/kWh]

Hidroelektrarne

do 1 MW

100

6,75

6,95 %

od 1 MW do 10 MW

3 000

6,23

7,90 %

Elektrarne na biomaso

do 1 MW

600

8,69

2,30 %

nad 1 MW

1 500

8,17

6,00 %

Vetrne elektrarne

do 1 MW

100

6,55

0,40 %

nad 1 MW

20 000

6,05

6,35 %

Geotermalne elektrarne

3 000

6,05

7,30 %

Sončne elektrarne

do 36 kW

36

81,67

–1,4 %

nad 36 kW

100

7,46

–15,0 %

Druge KE (bioplin)

120

20,97

6,80 %

KE ali toplotne elektrarne, ki uporabljajo komunalne odpadke

do 1 MW

100

4,74

4,40 %

od 1 MW do 10 MW

3 000

3,87

7,30 %

Toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije za daljinsko ogrevanje

do 1 MW

700

5,9

0,49 %

od 1 MW do 10 MW

3 000

5,38

4,20 %

Industrijske toplotne elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije

do 1 MW

700

4,83

–0,1 %

Opomba: Donos kapitala, izračunan na naložbe v KE (glej Razpredelnico 2), glede na trenutno vrednost premij.

| (41) | Slovenija pojasnjuje, da so nove enote za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije večinoma opremljene s plinskimi turbinami, ki med delovanjem dosegajo električno učinkovitost med 37 % in 40 % ter skupno učinkovitost nad 80 %. Nove manjše turbine dosegajo električno učinkovitost nad 30 % in prav tako skupno učinkovitost nad 80 %. Ker je povprečna električna učinkovitost običajnih toplotnih elektrarn v Sloveniji približno 31 %, to kaže na velike prihranke primarne energije (med 15 % in 25 %), ustvarjene s proizvodnjo električne energije v enotah za soproizvodnjo in koristno porabo toplote. |
| --- | --- |

(41)

Slovenija pojasnjuje, da so nove enote za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije večinoma opremljene s plinskimi turbinami, ki med delovanjem dosegajo električno učinkovitost med 37 % in 40 % ter skupno učinkovitost nad 80 %. Nove manjše turbine dosegajo električno učinkovitost nad 30 % in prav tako skupno učinkovitost nad 80 %. Ker je povprečna električna učinkovitost običajnih toplotnih elektrarn v Sloveniji približno 31 %, to kaže na velike prihranke primarne energije (med 15 % in 25 %), ustvarjene s proizvodnjo električne energije v enotah za soproizvodnjo in koristno porabo toplote.

| (42) | Učinkovitost delovanja kvalificiranih elektrarn za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije je določena tako, da izpolnjuje merila učinkovitosti iz Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/42/EGS (10) |
| --- | --- |

(42)

Učinkovitost delovanja kvalificiranih elektrarn za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije je določena tako, da izpolnjuje merila učinkovitosti iz Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/42/EGS (10)

| (43) | Slovenija je dokazala, da so proizvodni stroški električne energije v kvalificiranih elektrarnah za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije v vseh primerih višji od odkupne cene sheme, da je NSV premij nižja od naložbenih stroškov in da znaša donos naložb manj kot 4,20 % (glej zadnje tri vrstice vseh zgornjih razpredelnic). V izračunih so všteti dobički iz porabe toplote. |
| --- | --- |

(43)

Slovenija je dokazala, da so proizvodni stroški električne energije v kvalificiranih elektrarnah za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije v vseh primerih višji od odkupne cene sheme, da je NSV premij nižja od naložbenih stroškov in da znaša donos naložb manj kot 4,20 % (glej zadnje tri vrstice vseh zgornjih razpredelnic). V izračunih so všteti dobički iz porabe toplote.

| (44) | Slovenija je uvedla storitev splošnega gospodarskega pomena na področju zanesljivosti oskrbe z električno energijo. V skladu s členom 11(4) Direktive 2003/54/ES ta storitev splošnega gospodarskega pomena temelji na proizvodnji električne energije z uporabo domačih virov fosilnega goriva. V ta namen se letno za proizvodnjo električne energije porabi 600 000 ton slovenskega rjavega premoga. Rjavi premog je edini vir fosilnega goriva, ki je na voljo v Sloveniji. Ker je rjavi premog najučinkovitejše porabljen v eni od enot elektrarne Trbovlje (TET 2, ki se nahaja blizu rudnika rjavega premoga), je za izpolnitev te zaveze zadolžena ta elektrarna. Bilo je določeno, da se lahko ta količina električne energije odkupi v sistemu zagotovljenega odkupa. |
| --- | --- |

(44)

Slovenija je uvedla storitev splošnega gospodarskega pomena na področju zanesljivosti oskrbe z električno energijo. V skladu s členom 11(4) Direktive 2003/54/ES ta storitev splošnega gospodarskega pomena temelji na proizvodnji električne energije z uporabo domačih virov fosilnega goriva. V ta namen se letno za proizvodnjo električne energije porabi 600 000 ton slovenskega rjavega premoga. Rjavi premog je edini vir fosilnega goriva, ki je na voljo v Sloveniji. Ker je rjavi premog najučinkovitejše porabljen v eni od enot elektrarne Trbovlje (TET 2, ki se nahaja blizu rudnika rjavega premoga), je za izpolnitev te zaveze zadolžena ta elektrarna. Bilo je določeno, da se lahko ta količina električne energije odkupi v sistemu zagotovljenega odkupa.

| (45) | Ustrezna električna energija se odkupi po ceni, ki jo vsako leto določijo organi, in glede na proizvodne stroške električne energije v elektrarni Trbovlje. V odkupno ceno ni vključen noben delež dobička. |
| --- | --- |

(45)

Ustrezna električna energija se odkupi po ceni, ki jo vsako leto določijo organi, in glede na proizvodne stroške električne energije v elektrarni Trbovlje. V odkupno ceno ni vključen noben delež dobička.

| (46) | Slovenija je pripravila naslednjo razpredelnico, v kateri je naveden predviden znesek podpore za podjetje v prejšnjih letih:
  Razpredelnica 4
  Predviden znesek podpore | 7–12.2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (GWh) | 254,3 | 562,2 | 563,4 | 563,0 |
| Odkupna cena (SIT/kWh) | 17,00 | 15,36 | 15,34 | 16,59 |
| Stroški odkupa (v tisoč SIT) | 4 323 943 | 8 636 245 | 8 644 855 | 9 339 836 |
| Prodajna cena (SIT/kWh) | 7,13 | 5,97 | 7,60 | 7,71 |
| Stroški prodane energije (v tisoč SIT) | 1 813 111 | 3 357 073 | 4 281 840 | 4 340 040 |
| Znesek pomoči (v tisoč SIT) | 2 510 832 | 5 279 172 | 4 363 015 | 4 999 795 |
| Višina pomoči (SIT/kWh) | 9,87 | 9,39 | 7,74 | 8,88 |

(46)

Slovenija je pripravila naslednjo razpredelnico, v kateri je naveden predviden znesek podpore za podjetje v prejšnjih letih:

Razpredelnica 4

Predviden znesek podpore

7–12.2001

2002

2003

2004

Količina (GWh)

254,3

562,2

563,4

563,0

Odkupna cena (SIT/kWh)

17,00

15,36

15,34

16,59

Stroški odkupa (v tisoč SIT)

4 323 943

8 636 245

8 644 855

9 339 836

Prodajna cena (SIT/kWh)

7,13

5,97

7,60

7,71

Stroški prodane energije (v tisoč SIT)

1 813 111

3 357 073

4 281 840

4 340 040

Znesek pomoči (v tisoč SIT)

2 510 832

5 279 172

4 363 015

4 999 795

Višina pomoči (SIT/kWh)

9,87

9,39

7,74

8,88

| (47) | Uporaba domačega rjavega premoga je načeloma mogoča tudi v elektrarni Šoštanj, ki obsega pet enot, od katerih sta dve novejši in opremljeni s čistilnimi napravami dimnih plinov, tri pa so starejše in nimajo čistilnih naprav. V teh enotah se sežiga premog iz bližnjega premogovnika, v določenih razmerah pa bi se tam lahko sežigal tudi rjavi premog. Novejši enoti sta polno obremenjeni s sežiganjem lignita iz bližnjega premogovnika. Zmogljivost tega premogovnika zadošča okvirno za ti dve enoti. Sežiganje rjavega premoga bi bilo možno le v treh starejših enotah, ki niso polno obremenjene in imajo še nekaj obratovalne rezerve. Vendar so s to možnostjo povezane naslednje težave:






  (i) | železniški prevoz rjavega premoga iz Trbovelj v Šoštanj bi stal približno 5 EUR/t; glede na planirano proizvodnjo rjavega premoga iz nacionalne energetske bilance (600 000 t/leto) bi to znašalo 3 milijone EUR/leto; |
| --- | --- | --- |

(47)

Uporaba domačega rjavega premoga je načeloma mogoča tudi v elektrarni Šoštanj, ki obsega pet enot, od katerih sta dve novejši in opremljeni s čistilnimi napravami dimnih plinov, tri pa so starejše in nimajo čistilnih naprav. V teh enotah se sežiga premog iz bližnjega premogovnika, v določenih razmerah pa bi se tam lahko sežigal tudi rjavi premog. Novejši enoti sta polno obremenjeni s sežiganjem lignita iz bližnjega premogovnika. Zmogljivost tega premogovnika zadošča okvirno za ti dve enoti. Sežiganje rjavega premoga bi bilo možno le v treh starejših enotah, ki niso polno obremenjene in imajo še nekaj obratovalne rezerve. Vendar so s to možnostjo povezane naslednje težave:

(i)

železniški prevoz rjavega premoga iz Trbovelj v Šoštanj bi stal približno 5 EUR/t; glede na planirano proizvodnjo rjavega premoga iz nacionalne energetske bilance (600 000 t/leto) bi to znašalo 3 milijone EUR/leto;

| (ii) | s sežiganjem premoga bi se povečala emisija SO2 za 30 000 t/leto, kajti enote 1, 2 in 3 elektrarne Šoštanj ne razpolagajo s čistilnimi napravami dimnih plinov, slovenski rjavi premog pa vsebuje od 2,2 % do 2,5 % žvepla; |
| --- | --- |

(ii)

s sežiganjem premoga bi se povečala emisija SO2 za 30 000 t/leto, kajti enote 1, 2 in 3 elektrarne Šoštanj ne razpolagajo s čistilnimi napravami dimnih plinov, slovenski rjavi premog pa vsebuje od 2,2 % do 2,5 % žvepla;

| (iii) | ker imajo enote 1, 2 in 3 elektrarne Šoštanj bistveno slabši termodinamični izkoristek od elektrarne Trbovlje, bi s sežiganjem enakih količin rjavega premoga v treh šoštanjskih enotah namesto v elektrarni Trbovlje pri proizvodnji električne energije povečali emisije CO2 za približno 15 %. |
| --- | --- |

(iii)

ker imajo enote 1, 2 in 3 elektrarne Šoštanj bistveno slabši termodinamični izkoristek od elektrarne Trbovlje, bi s sežiganjem enakih količin rjavega premoga v treh šoštanjskih enotah namesto v elektrarni Trbovlje pri proizvodnji električne energije povečali emisije CO2 za približno 15 %.

Iz navedenih dejstev izhaja, da sežiganje rjavega premoga v enotah v Šoštanju z gospodarskega stališča ni upravičeno.

| (48) | Edina druga možnost za sežiganje rjavega premoga je v Termoelektrarni toplarni v Ljubljani (TE-TOL), ki je uporabljala rjavi premog kot glavni vir energije do leta 2000. Ker enote v TE-TOL nimajo vgrajenih čistilnih naprav dimnih plinov, se v njih ne da več sežigati slovenskega rjavega premoga, saj vsebuje od 2,2 % do 2,5 % žvepla. Iz tega razloga je TE-TOL prenehala sežigati domači rjavi premog in danes sežiga izključno uvožen indonezijski premog, ki vsebuje bistveno nižji delež žvepla (manj kot 0,5 %), za katerega elektrarna ne potrebuje desulfurizacijskih čistilnih naprav dimnih plinov. Namestitev čistilnih naprav dimnih plinov v enote TE-TOL ne bi bilo gospodarno. |
| --- | --- |

(48)

Edina druga možnost za sežiganje rjavega premoga je v Termoelektrarni toplarni v Ljubljani (TE-TOL), ki je uporabljala rjavi premog kot glavni vir energije do leta 2000. Ker enote v TE-TOL nimajo vgrajenih čistilnih naprav dimnih plinov, se v njih ne da več sežigati slovenskega rjavega premoga, saj vsebuje od 2,2 % do 2,5 % žvepla. Iz tega razloga je TE-TOL prenehala sežigati domači rjavi premog in danes sežiga izključno uvožen indonezijski premog, ki vsebuje bistveno nižji delež žvepla (manj kot 0,5 %), za katerega elektrarna ne potrebuje desulfurizacijskih čistilnih naprav dimnih plinov. Namestitev čistilnih naprav dimnih plinov v enote TE-TOL ne bi bilo gospodarno.

| (49) | Slovenija se je zavezala zagotoviti, da se državna podpora za zanesljivost oskrbe dodeli največ 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo energije, ki se porabi v Sloveniji v vsakem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(49)

Slovenija se je zavezala zagotoviti, da se državna podpora za zanesljivost oskrbe dodeli največ 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo energije, ki se porabi v Sloveniji v vsakem koledarskem letu.

| (50) | Shema obveznega odkupa zagotavlja le pokrivanje dela stroškov amortizacije kvalificiranih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(50)

Shema obveznega odkupa zagotavlja le pokrivanje dela stroškov amortizacije kvalificiranih proizvajalcev.

| (51) | Pravilnik o dodeljevanju sredstev za spodbujanje izrabe obnovljivih virov energije, učinkovite rabe energije in kogeneracije (11) je dovolil naložbeno pomoč za elektrarne, ki uporabljajo obnovljive vire ter elektrarne za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije. Toda naložbena pomoč za te elektrarne je bila ukinjena v novem Pravilniku o dodeljevanju sredstev za spodbujanje učinkovite rabe energije in izrabe obnovljivih virov energije (12). Določene so bile izjeme za elektrarne, ki niso priključene na javno omrežje in ne dobivajo pomoči iz sheme, ter za elektrarne z zmogljivostjo do 10 MW, ki uporabljajo obnovljive vire energije in novo ali zastarelo tehnologijo, pri čemer, zaradi visoke cene stroškov proizvodnje električne energije, odkupna cena električne energije ni dovolj visoka za zagotovitev donosnosti naložbe. Vrsta tehnologije, ki je upravičena do dodelitve subvencij, se določa s periodičnimi javnimi razpisi. |
| --- | --- |

(51)

Pravilnik o dodeljevanju sredstev za spodbujanje izrabe obnovljivih virov energije, učinkovite rabe energije in kogeneracije (11) je dovolil naložbeno pomoč za elektrarne, ki uporabljajo obnovljive vire ter elektrarne za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije. Toda naložbena pomoč za te elektrarne je bila ukinjena v novem Pravilniku o dodeljevanju sredstev za spodbujanje učinkovite rabe energije in izrabe obnovljivih virov energije (12). Določene so bile izjeme za elektrarne, ki niso priključene na javno omrežje in ne dobivajo pomoči iz sheme, ter za elektrarne z zmogljivostjo do 10 MW, ki uporabljajo obnovljive vire energije in novo ali zastarelo tehnologijo, pri čemer, zaradi visoke cene stroškov proizvodnje električne energije, odkupna cena električne energije ni dovolj visoka za zagotovitev donosnosti naložbe. Vrsta tehnologije, ki je upravičena do dodelitve subvencij, se določa s periodičnimi javnimi razpisi.

| (52) | Za preprečevanje odvečne kumulacije člen 14 Uredbe o pravilih za določitev cen in za odkup električne energije od kvalificiranih proizvajalcev električne energije določa, da se kvalificiranim proizvajalcem, ki dobijo kakršno koli subvencijo za izgradnjo elektrarne, zagotovljena odkupna cena sorazmerno zniža. |
| --- | --- |

(52)

Za preprečevanje odvečne kumulacije člen 14 Uredbe o pravilih za določitev cen in za odkup električne energije od kvalificiranih proizvajalcev električne energije določa, da se kvalificiranim proizvajalcem, ki dobijo kakršno koli subvencijo za izgradnjo elektrarne, zagotovljena odkupna cena sorazmerno zniža.

| (53) | V skladu s tem členom mora kvalificirani proizvajalec električne energije ob podpisu pogodbe o odkupu električne energije z upravljavcem omrežja, na katerega je priključen, prijaviti višino subvencije, ki jo je morebiti prejel za izgradnjo elektrarne. Prijavljeni znesek se uporabi kot osnova za izračun odbitkov od zagotovljene odkupne cene. Na podlagi omenjenih določb se za vsakih 10 % zneska prejete državne subvencije glede na višino naložbe v elektrarno zagotovljena odkupna cena za elektrarno (odvisno od vrste elektrarne in nazivne moči) zniža za 5 %. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s tem členom mora kvalificirani proizvajalec električne energije ob podpisu pogodbe o odkupu električne energije z upravljavcem omrežja, na katerega je priključen, prijaviti višino subvencije, ki jo je morebiti prejel za izgradnjo elektrarne. Prijavljeni znesek se uporabi kot osnova za izračun odbitkov od zagotovljene odkupne cene. Na podlagi omenjenih določb se za vsakih 10 % zneska prejete državne subvencije glede na višino naložbe v elektrarno zagotovljena odkupna cena za elektrarno (odvisno od vrste elektrarne in nazivne moči) zniža za 5 %.

| (54) | V določilih Uredbe je uporabljena predpostavka, da celotna zagotovljena cena za električno energijo kvalificiranih proizvajalcev zajema fiksne stroške in variabilne stroške. Predpostavljeno je povprečno razmerje med fiksnimi in variabilnimi stroški 50 % : 50 %. |
| --- | --- |

(54)

V določilih Uredbe je uporabljena predpostavka, da celotna zagotovljena cena za električno energijo kvalificiranih proizvajalcev zajema fiksne stroške in variabilne stroške. Predpostavljeno je povprečno razmerje med fiksnimi in variabilnimi stroški 50 % : 50 %.

| (55) | Slovenija se je zavezala, da bo podrobneje določila pravilo odbitkov in ga s tem natančneje prilagodila razmerju med fiksnimi in variabilnimi stroški glede na tehnologijo. |
| --- | --- |

(55)

Slovenija se je zavezala, da bo podrobneje določila pravilo odbitkov in ga s tem natančneje prilagodila razmerju med fiksnimi in variabilnimi stroški glede na tehnologijo.

| (56) | Slovenija se je zavezala, da bo pripravila spremembe uredb o električni energiji iz obnovljivih virov energije in sočasne proizvodnje toplote in električne energije ter tako spremenila trenutni sistem financiranja sheme. Da se shema podpore uskladi s členoma 25 in 90 Pogodbe ES, se bodo uvedle naslednje spremembe:






  (i) | Način zbiranja sredstev za podporo se bo spremenil na pavšalne zneske po priključku, neodvisno od količine in izvora porabljene električne energije. Pri določitvi višine pavšalnega zneska bo treba upoštevati moč priključka (moč varovalk) in napetostni nivo, na katerega je priključen porabnik, ter porabniško skupino. |
| --- | --- | --- |

(56)

Slovenija se je zavezala, da bo pripravila spremembe uredb o električni energiji iz obnovljivih virov energije in sočasne proizvodnje toplote in električne energije ter tako spremenila trenutni sistem financiranja sheme. Da se shema podpore uskladi s členoma 25 in 90 Pogodbe ES, se bodo uvedle naslednje spremembe:

(i)

Način zbiranja sredstev za podporo se bo spremenil na pavšalne zneske po priključku, neodvisno od količine in izvora porabljene električne energije. Pri določitvi višine pavšalnega zneska bo treba upoštevati moč priključka (moč varovalk) in napetostni nivo, na katerega je priključen porabnik, ter porabniško skupino.

| (ii) | Za obdobje od vstopa Slovenije v Unijo do uveljavitve novega načina zbiranja sredstev bo Slovenija zagotovila, da lahko porabniki, ki so uvažali zeleno električno energijo, zaprosijo za povračilo dajatve za financiranje pomoči obnovljivih virov iz sheme, pod pogojem, da lahko dokažejo, da je njihova uvožena energija res zelenega porekla. Pogoji o dokumentaciji, ki je dokaz o zelenem poreklu uvožene električne energije, temeljijo večinoma na sistemu Skupnosti potrdil o poreklu. Da se prepreči umetno povečanje prijav, proti kateremu sistem Skupnosti potrdil o poreklu ne zagotavlja zadovoljive zaščite, bodo po potrebi vzpostavljene količinske omejitve povračil glede na distributerja. Podoben sistem bo vzpostavljen za električno energijo iz sočasne proizvodnje toplote in električne energije na podlagi sistema Skupnosti potrdil o poreklu sočasne proizvodnje toplote in električne energije. |
| --- | --- |

(ii)

Za obdobje od vstopa Slovenije v Unijo do uveljavitve novega načina zbiranja sredstev bo Slovenija zagotovila, da lahko porabniki, ki so uvažali zeleno električno energijo, zaprosijo za povračilo dajatve za financiranje pomoči obnovljivih virov iz sheme, pod pogojem, da lahko dokažejo, da je njihova uvožena energija res zelenega porekla. Pogoji o dokumentaciji, ki je dokaz o zelenem poreklu uvožene električne energije, temeljijo večinoma na sistemu Skupnosti potrdil o poreklu. Da se prepreči umetno povečanje prijav, proti kateremu sistem Skupnosti potrdil o poreklu ne zagotavlja zadovoljive zaščite, bodo po potrebi vzpostavljene količinske omejitve povračil glede na distributerja. Podoben sistem bo vzpostavljen za električno energijo iz sočasne proizvodnje toplote in električne energije na podlagi sistema Skupnosti potrdil o poreklu sočasne proizvodnje toplote in električne energije.

7.   PRESOJA

7.1   Obstoječe direktive Skupnosti o proizvodnji električne energije

| (57) | Za proizvodnjo električne energije veljajo določbe več direktiv Skupnosti, ki vključujejo zlasti Direktivo 2003/54/ES, Direktivo 2001/77/ES in Direktivo 2004/8/ES. |
| --- | --- |

(57)

Za proizvodnjo električne energije veljajo določbe več direktiv Skupnosti, ki vključujejo zlasti Direktivo 2003/54/ES, Direktivo 2001/77/ES in Direktivo 2004/8/ES.

| (58) | Člen 3(2) Direktive 2003/54/ES določa: „Ob popolnem upoštevanju ustreznih določb Pogodbe, zlasti člena 86, lahko države članice v splošnem gospodarskem interesu naložijo podjetjem, ki delujejo v elektroenergetskem sektorju, obveznosti javnih storitev, ki se lahko nanašajo na varnost, skupaj z zanesljivostjo oskrbe, na rednost, kakovost in ceno oskrbe in na varovanje okolja, skupaj z učinkovito rabo energije in varstvom podnebja.“ |
| --- | --- |

(58)

Člen 3(2) Direktive 2003/54/ES določa: „Ob popolnem upoštevanju ustreznih določb Pogodbe, zlasti člena 86, lahko države članice v splošnem gospodarskem interesu naložijo podjetjem, ki delujejo v elektroenergetskem sektorju, obveznosti javnih storitev, ki se lahko nanašajo na varnost, skupaj z zanesljivostjo oskrbe, na rednost, kakovost in ceno oskrbe in na varovanje okolja, skupaj z učinkovito rabo energije in varstvom podnebja.“

| (59) | V členu 11(4) Direktive 2003/54/ES je zapisano: „Država članica lahko zaradi zanesljivosti oskrbe odredi, da se pri razporejanju proizvodnih naprav daje prednost tistim, ki uporabljajo kot gorivo domače vire primarne energije do obsega, ki v posameznem koledarskem letu ne presega 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo električne energije, porabljene v zadevni državi članici.“ |
| --- | --- |

(59)

V členu 11(4) Direktive 2003/54/ES je zapisano: „Država članica lahko zaradi zanesljivosti oskrbe odredi, da se pri razporejanju proizvodnih naprav daje prednost tistim, ki uporabljajo kot gorivo domače vire primarne energije do obsega, ki v posameznem koledarskem letu ne presega 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo električne energije, porabljene v zadevni državi članici.“

| (60) | Direktiva 2001/77/ES določa nacionalne okvirne cilje za porabo električne energije iz obnovljivih virov energije. Njen člen 3 določa:
  „1.   Države članice sprejmejo v skladu z nacionalnimi okvirnimi cilji iz odstavka 2 ustrezne ukrepe za spodbujanje večje porabe električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov. Ti ukrepi morajo biti sorazmerni s ciljem, ki naj bi ga dosegli.
  2.   Države članice najkasneje do 27. oktobra 2002, nato pa vsakih pet let sprejmejo in objavijo poročilo, v katerem določijo nacionalne okvirne cilje za prihodnjo porabo električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, kot odstotek porabe električne energije za naslednjih deset let. Poročilo mora predstaviti tudi ukrepe, ki so bili za dosego teh nacionalnih okvirnih ciljev sprejeti ali načrtovani na nacionalni ravni. Za določitev teh ciljev do leta 2010 morajo države članice:






  — | upoštevati referenčne vrednosti v prilogi, |
| --- | --- | --- |

(60)

Direktiva 2001/77/ES določa nacionalne okvirne cilje za porabo električne energije iz obnovljivih virov energije. Njen člen 3 določa:

„1.   Države članice sprejmejo v skladu z nacionalnimi okvirnimi cilji iz odstavka 2 ustrezne ukrepe za spodbujanje večje porabe električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov. Ti ukrepi morajo biti sorazmerni s ciljem, ki naj bi ga dosegli.

2.   Države članice najkasneje do 27. oktobra 2002, nato pa vsakih pet let sprejmejo in objavijo poročilo, v katerem določijo nacionalne okvirne cilje za prihodnjo porabo električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, kot odstotek porabe električne energije za naslednjih deset let. Poročilo mora predstaviti tudi ukrepe, ki so bili za dosego teh nacionalnih okvirnih ciljev sprejeti ali načrtovani na nacionalni ravni. Za določitev teh ciljev do leta 2010 morajo države članice:

—

upoštevati referenčne vrednosti v prilogi,

| — | zagotoviti, da so cilji združljivi s kakršnimi koli nacionalnimi zavezami, sprejetimi v okviru zavez v zvezi s podnebnimi spremembami, ki jih je Skupnost sprejela po Kjotskem protokolu k okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.“ |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da so cilji združljivi s kakršnimi koli nacionalnimi zavezami, sprejetimi v okviru zavez v zvezi s podnebnimi spremembami, ki jih je Skupnost sprejela po Kjotskem protokolu k okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.“

| (61) | Priloga k Direktivi 2001/77/ES, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu, za Slovenijo določa nacionalni okvirni cilj 33,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Priloga k Direktivi 2001/77/ES, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu, za Slovenijo določa nacionalni okvirni cilj 33,6 %.

7.2   Presoja podpore zeleni električni energiji in elektrarnam za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije

7.2.1   Obstoj pomoči iz člena 87(1) Pogodbe ES

| (62) | Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, mora dajati specifično konkurenčno prednost, prizadeti ali groziti, da bo prizadel konkurenco in trgovino med državami članicami, ter vključevati državna sredstva. |
| --- | --- |

(62)

Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, mora dajati specifično konkurenčno prednost, prizadeti ali groziti, da bo prizadel konkurenco in trgovino med državami članicami, ter vključevati državna sredstva.

| (63) | Jasno je, da je shema specifična, saj so njen cilj le določene elektrarne. Očitno je tudi, da daje prednost le tem elektrarnam, saj je ves namen sistema omogočati tem elektrarnam, da svojo električno energijo prodajajo po ceni, ki je višja od tržne cene. |
| --- | --- |

(63)

Jasno je, da je shema specifična, saj so njen cilj le določene elektrarne. Očitno je tudi, da daje prednost le tem elektrarnam, saj je ves namen sistema omogočati tem elektrarnam, da svojo električno energijo prodajajo po ceni, ki je višja od tržne cene.

| (64) | Električna energija se izmenjuje med državami članicami. Direktiva 2003/54/ES zaključuje oblikovanje notranjega trga z električno energijo, ki ga je začela Direktiva 96/92/ES. Slovensko omrežje je povezano zlasti z avstrijskim in italijanskim. Slovenija s svojimi sosedami izmenjuje električno energijo. Slovenija je na primer v letu 2004 uvozila 6 314 GWh električne energije in izvozila 7 094 GWh (13). Ukrep torej vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(64)

Električna energija se izmenjuje med državami članicami. Direktiva 2003/54/ES zaključuje oblikovanje notranjega trga z električno energijo, ki ga je začela Direktiva 96/92/ES. Slovensko omrežje je povezano zlasti z avstrijskim in italijanskim. Slovenija s svojimi sosedami izmenjuje električno energijo. Slovenija je na primer v letu 2004 uvozila 6 314 GWh električne energije in izvozila 7 094 GWh (13). Ukrep torej vpliva na trgovino med državami članicami.

| (65) | Komisija opaža tudi, da Slovenija ne dvomi v izpolnjevanje nobenega od zgornjih meril. |
| --- | --- |

(65)

Komisija opaža tudi, da Slovenija ne dvomi v izpolnjevanje nobenega od zgornjih meril.

| (66) | Komisija se v zvezi s četrtim merilom, prisotnostjo državnih sredstev, ne strinja z argumenti Slovenije, da je sistem enak tistemu, ki ga je v sodbi v primeru PreussenElektra obravnavalo Sodišče. |
| --- | --- |

(66)

Komisija se v zvezi s četrtim merilom, prisotnostjo državnih sredstev, ne strinja z argumenti Slovenije, da je sistem enak tistemu, ki ga je v sodbi v primeru PreussenElektra obravnavalo Sodišče.

| (67) | Sistema se med seboj razlikujeta v mehanizmih financiranja. V primeru PreussenElektra, so nabavno tarifo neposredno financirala zasebna podjetja za dobavo električne energije, ki so morala električno energijo od proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov kupiti po ceni, ki je bila višja od tržne cene. V obravnavanem primeru pa se stroški, ki so posledica nabavne tarife, financirajo z davku podobno dajatvijo. |
| --- | --- |

(67)

Sistema se med seboj razlikujeta v mehanizmih financiranja. V primeru PreussenElektra, so nabavno tarifo neposredno financirala zasebna podjetja za dobavo električne energije, ki so morala električno energijo od proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov kupiti po ceni, ki je bila višja od tržne cene. V obravnavanem primeru pa se stroški, ki so posledica nabavne tarife, financirajo z davku podobno dajatvijo.

| (68) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da se shema financira s prilivi iz dajatve, ki jih nalaga država. Prilivi iz dajatve se nato zbirajo na računu, ki ga upravljajo javni organi, kar se razlikuje od primera PreussenElektra. Javni organi razporejajo sredstva na računu glede na shemo distribucije, ki jo določa zakon. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da se shema financira s prilivi iz dajatve, ki jih nalaga država. Prilivi iz dajatve se nato zbirajo na računu, ki ga upravljajo javni organi, kar se razlikuje od primera PreussenElektra. Javni organi razporejajo sredstva na računu glede na shemo distribucije, ki jo določa zakon.

| (69) | Ustaljena praksa Komisije je, da prilive iz takšnih dajatev šteje kot državna sredstva (14). Ta praksa sledi sodni praksi, pri kateri prilivi iz dajatev, ki jih nalaga država in se zbirajo v skladih, ki jih določi država, ter so namenjeni dajanju prednosti določenim družbam, veljajo za državna sredstva. (Glej npr. sodbo Sodišča v zadevah C-173/73 (15) in C-78/79 (16).) |
| --- | --- |

(69)

Ustaljena praksa Komisije je, da prilive iz takšnih dajatev šteje kot državna sredstva (14). Ta praksa sledi sodni praksi, pri kateri prilivi iz dajatev, ki jih nalaga država in se zbirajo v skladih, ki jih določi država, ter so namenjeni dajanju prednosti določenim družbam, veljajo za državna sredstva. (Glej npr. sodbo Sodišča v zadevah C-173/73 (15) in C-78/79 (16).)

| (70) | V sodbi v zadevi Pearle (17), je Sodišče odločilo, da prilivi iz davku podobne dajatve, ki jih odbor pod javnim nadzorom nalaga svojim članom, ne veljajo za državna sredstva. Dajatve je določilo združenje zaposlenih v sektorju optike in jih naložilo vsem članom tega sektorja. Dajatve so se porabljale za financiranje oglaševalskih akcij v dobro sektorja, tj. plačnikov samih. |
| --- | --- |

(70)

V sodbi v zadevi Pearle (17), je Sodišče odločilo, da prilivi iz davku podobne dajatve, ki jih odbor pod javnim nadzorom nalaga svojim članom, ne veljajo za državna sredstva. Dajatve je določilo združenje zaposlenih v sektorju optike in jih naložilo vsem članom tega sektorja. Dajatve so se porabljale za financiranje oglaševalskih akcij v dobro sektorja, tj. plačnikov samih.

| (71) | Sodišče je odločilo, da ukrep ni pomenil državne pomoči, ker se odločitev, da se dajatev vzpostavi, ni mogla pripisati državi in ker prilivi iz dajatve niso bili državna sredstva. |
| --- | --- |

(71)

Sodišče je odločilo, da ukrep ni pomenil državne pomoči, ker se odločitev, da se dajatev vzpostavi, ni mogla pripisati državi in ker prilivi iz dajatve niso bili državna sredstva.

| (72) | V nasprotju s sistemom, ki ga je obravnavalo Sodišče, je odgovornost države v zadevi, ki je predmet te odločbe, zelo jasna, saj je država dajatve z zakonom ustvarila sama. |
| --- | --- |

(72)

V nasprotju s sistemom, ki ga je obravnavalo Sodišče, je odgovornost države v zadevi, ki je predmet te odločbe, zelo jasna, saj je država dajatve z zakonom ustvarila sama.

| (73) | Komisija v zvezi z izvorom sredstev ugotavlja, da je drugačen kot pri izvoru sredstev iz zgoraj omenjene sodbe, saj se denar ne zbira s prispevki podjetij, ki imajo korist od ukrepa, temveč od vseh kupcev, ki odkupujejo električno energijo, ne glede na to, ali so upravičenci sheme ali njihovi konkurenti. Združenje podjetij, ki je bilo obravnavano v sodbi, takšnega mehanizma ne bi moglo vzpostaviti. To odkriva samo fiskalno naravo sheme, ki se jo da ustvariti samo z vplivom države. |
| --- | --- |

(73)

Komisija v zvezi z izvorom sredstev ugotavlja, da je drugačen kot pri izvoru sredstev iz zgoraj omenjene sodbe, saj se denar ne zbira s prispevki podjetij, ki imajo korist od ukrepa, temveč od vseh kupcev, ki odkupujejo električno energijo, ne glede na to, ali so upravičenci sheme ali njihovi konkurenti. Združenje podjetij, ki je bilo obravnavano v sodbi, takšnega mehanizma ne bi moglo vzpostaviti. To odkriva samo fiskalno naravo sheme, ki se jo da ustvariti samo z vplivom države.

| (74) | Komisija meni, da ta razlika zadošča za sklepno ugotovitev o obstoju državne pomoči v tej zadevi. |
| --- | --- |

(74)

Komisija meni, da ta razlika zadošča za sklepno ugotovitev o obstoju državne pomoči v tej zadevi.

7.2.2   Zakonitost pomoči

| (75) | Shema pomoči je bila vzpostavljena pred pristopom Slovenije k Evropski uniji. Glavna pravna podlaga za shemo je Energetski zakon iz leta 1999. Opredelitev kvalificiranih proizvajalcev, ki so upravičenci sheme, je bila določena leta 2001 z Uredbo o pogojih za pridobitev statusa kvalificiranega proizvajalca električne energije (18). |
| --- | --- |

(75)

Shema pomoči je bila vzpostavljena pred pristopom Slovenije k Evropski uniji. Glavna pravna podlaga za shemo je Energetski zakon iz leta 1999. Opredelitev kvalificiranih proizvajalcev, ki so upravičenci sheme, je bila določena leta 2001 z Uredbo o pogojih za pridobitev statusa kvalificiranega proizvajalca električne energije (18).

| (76) | Finančna izpostavljenost države zaradi sheme v času pristopa ni bila določena. Shema nima omejenega ali vnaprej določenega števila upravičencev. Vsaka elektrarna, ki izpolnjuje tehnične zahteve, določene v zgoraj omenjeni uredbi, lahko prejme pomoč. To vključuje zlasti katero koli novo kvalificirano elektrarno, priključeno na omrežje po pristopu Slovenije. Izpostavljenost države celo za vsako posamezno pomoč, odobreno v skladu s shemo, ne more biti znana vnaprej, saj je odvisna od razlike med državno fiksno odkupno ceno za elektrarno in povprečno tržno ceno, ki se nepredvidljivo dviga in spušča. Slovenija je poudarila, da je lahko dejanska obremenitev države v zvezi s shemo znana šele naknadno ob koncu vsakega leta uporabe sheme. |
| --- | --- |

(76)

Finančna izpostavljenost države zaradi sheme v času pristopa ni bila določena. Shema nima omejenega ali vnaprej določenega števila upravičencev. Vsaka elektrarna, ki izpolnjuje tehnične zahteve, določene v zgoraj omenjeni uredbi, lahko prejme pomoč. To vključuje zlasti katero koli novo kvalificirano elektrarno, priključeno na omrežje po pristopu Slovenije. Izpostavljenost države celo za vsako posamezno pomoč, odobreno v skladu s shemo, ne more biti znana vnaprej, saj je odvisna od razlike med državno fiksno odkupno ceno za elektrarno in povprečno tržno ceno, ki se nepredvidljivo dviga in spušča. Slovenija je poudarila, da je lahko dejanska obremenitev države v zvezi s shemo znana šele naknadno ob koncu vsakega leta uporabe sheme.

| (77) | Glede na navedeno Komisija meni, da se shema še vedno uporablja po pristopu Slovenije k Evropski uniji. |
| --- | --- |

(77)

Glede na navedeno Komisija meni, da se shema še vedno uporablja po pristopu Slovenije k Evropski uniji.

| (78) | Komisija opozarja, da je bila zgornja ugotovitev izražena že v odločitvi o sprožitvi postopka in da je Slovenija v svojih pripombah ni spodbijala. |
| --- | --- |

(78)

Komisija opozarja, da je bila zgornja ugotovitev izražena že v odločitvi o sprožitvi postopka in da je Slovenija v svojih pripombah ni spodbijala.

| (79) | Akt o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Akt o pristopu“) navaja kategorije pomoči, ki se ob pristopu štejejo kot obstoječa pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES:






  — | Ukrepi pomoči, ki so se začeli izvajati pred 10. decembrom 1994; shema se je začela izvajati leta 2001 in zato ne spada v to kategorijo. |
| --- | --- | --- |

(79)

Akt o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Akt o pristopu“) navaja kategorije pomoči, ki se ob pristopu štejejo kot obstoječa pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES:

—

Ukrepi pomoči, ki so se začeli izvajati pred 10. decembrom 1994; shema se je začela izvajati leta 2001 in zato ne spada v to kategorijo.

| — | Ukrepi pomoči, ki so našteti v dodatku k Prilogi IV Akta o pristopu; shema ni del tega seznama in zato ne spada v to kategorijo. |
| --- | --- |

—

Ukrepi pomoči, ki so našteti v dodatku k Prilogi IV Akta o pristopu; shema ni del tega seznama in zato ne spada v to kategorijo.

| — | Ukrepi pomoči, ki jim Komisija po posebnem postopku, običajno znanem kot „začasni postopek“, ni ugovarjala. |
| --- | --- |

—

Ukrepi pomoči, ki jim Komisija po posebnem postopku, običajno znanem kot „začasni postopek“, ni ugovarjala.

Vsa pomoč, ki se še vedno uporablja po datumu pristopa in ki ne izpolnjuje zgoraj določenih meril, bo veljala za novo pomoč ob pristopu za namene uporabe člena 88(3) Pogodbe ES.

| (80) | Shema ne spada v nobeno od zgoraj navedenih treh kategorij. Zato jo je treba obravnavati kot novo pomoč ob pristopu za namene uporabe člena 88(3) Pogodbe ES. Ta pomoč ni bila priglašena Komisiji, torej pomeni nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (19). |
| --- | --- |

(80)

Shema ne spada v nobeno od zgoraj navedenih treh kategorij. Zato jo je treba obravnavati kot novo pomoč ob pristopu za namene uporabe člena 88(3) Pogodbe ES. Ta pomoč ni bila priglašena Komisiji, torej pomeni nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (19).

7.2.3   Združljivost pomoči s Pogodbo ES

| (81) | Komisija ugotavlja, da je shema sestavljena iz treh delov, saj zagotavlja pomoč trem različnim skupinam upravičencev. V primeru prvih dveh skupin, tj. proizvajalcev zelene električne energije in učinkovitih elektrarn za soproizvodnjo, je cilj Slovenije varstvo okolja. Pomoč, ki se zagotavlja tretji skupini upravičencev, tj. elektrarni Trbovlje, je namenjena za ohranjanje določene ravni zanesljivosti oskrbe z električno energijo. |
| --- | --- |

(81)

Komisija ugotavlja, da je shema sestavljena iz treh delov, saj zagotavlja pomoč trem različnim skupinam upravičencev. V primeru prvih dveh skupin, tj. proizvajalcev zelene električne energije in učinkovitih elektrarn za soproizvodnjo, je cilj Slovenije varstvo okolja. Pomoč, ki se zagotavlja tretji skupini upravičencev, tj. elektrarni Trbovlje, je namenjena za ohranjanje določene ravni zanesljivosti oskrbe z električno energijo.

| (82) | Ob upoštevanju različnih ciljev ukrepov se bo presoja izvedla ločeno za vsak del sheme. |
| --- | --- |

(82)

Ob upoštevanju različnih ciljev ukrepov se bo presoja izvedla ločeno za vsak del sheme.

| (83) | Komisija je presodila skladnost mehanizma podpore elektrarnam proizvajalcev zelene električne energije z vidika okoljskih smernic, zlasti točke 58 in naslednjih točk smernic, ter ugotavlja naslednje. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je presodila skladnost mehanizma podpore elektrarnam proizvajalcev zelene električne energije z vidika okoljskih smernic, zlasti točke 58 in naslednjih točk smernic, ter ugotavlja naslednje.

| (84) | Komisija ugotavlja, da je opredelitev obnovljivih virov energije v shemi skladna z opredelitvijo v Direktivi 2001/77/ES. Shema je torej skladna s pododstavkom 8 točke 6 okoljskih smernic in lahko se uporabijo točka 58 in naslednje točke. |
| --- | --- |

(84)

Komisija ugotavlja, da je opredelitev obnovljivih virov energije v shemi skladna z opredelitvijo v Direktivi 2001/77/ES. Shema je torej skladna s pododstavkom 8 točke 6 okoljskih smernic in lahko se uporabijo točka 58 in naslednje točke.

| (85) | Kot je določeno v pododstavku 1 točke 59 okoljskih smernic, lahko države članice nadomestijo razliko med proizvodnimi stroški obnovljive energije in tržno ceno oblike zadevne energije. Takšno nadomestilo se lahko nanaša le na dodatne proizvodne stroške za okolju prijazno proizvodnjo električne energije v primerjavi s proizvodnjo energije na podlagi običajnih virov energije. Vsaka morebitna podpora pa lahko zajema le amortizacijo obrata in, če lahko države članice prikažejo, da je to nujno, primeren donos kapitala. |
| --- | --- |

(85)

Kot je določeno v pododstavku 1 točke 59 okoljskih smernic, lahko države članice nadomestijo razliko med proizvodnimi stroški obnovljive energije in tržno ceno oblike zadevne energije. Takšno nadomestilo se lahko nanaša le na dodatne proizvodne stroške za okolju prijazno proizvodnjo električne energije v primerjavi s proizvodnjo energije na podlagi običajnih virov energije. Vsaka morebitna podpora pa lahko zajema le amortizacijo obrata in, če lahko države članice prikažejo, da je to nujno, primeren donos kapitala.

| (86) | Slovenija je nadomestilo izračunala v obliki fiksnih tarif (tarif na dovajanje toka) za energijo, za katero je bila odobrena podpora, kot je opisano zgoraj. Zakon opisuje objektivne metode za izračun višin pomoči. Glede na zgoraj navedene podatke podpora ne bo presegla amortizacije skupaj s primernim donosom kapitala. Pomoč bo odobrena samo za obdobje 10 let, saj je takšen čas veljavnosti pogodb, podpisanih med upravljavci omrežij in proizvajalci zelene električne energije. To obdobje je krajše od običajne petnajstletne amortizacijske dobe takšnih elektrarn. Komisija potrjuje, da je v vseh primerih cena proizvodnih stroškov kvalificirane elektrarne višja od povprečne tržne cene ter od zagotovljene odkupne cene. Razlika med tržno ceno in proizvodnimi stroški zelene električne energije je torej za vse elektrarne višja od premije. |
| --- | --- |

(86)

Slovenija je nadomestilo izračunala v obliki fiksnih tarif (tarif na dovajanje toka) za energijo, za katero je bila odobrena podpora, kot je opisano zgoraj. Zakon opisuje objektivne metode za izračun višin pomoči. Glede na zgoraj navedene podatke podpora ne bo presegla amortizacije skupaj s primernim donosom kapitala. Pomoč bo odobrena samo za obdobje 10 let, saj je takšen čas veljavnosti pogodb, podpisanih med upravljavci omrežij in proizvajalci zelene električne energije. To obdobje je krajše od običajne petnajstletne amortizacijske dobe takšnih elektrarn. Komisija potrjuje, da je v vseh primerih cena proizvodnih stroškov kvalificirane elektrarne višja od povprečne tržne cene ter od zagotovljene odkupne cene. Razlika med tržno ceno in proizvodnimi stroški zelene električne energije je torej za vse elektrarne višja od premije.

| (87) | Nadalje pododstavek 2 točke 59 okoljskih smernic določa, da je treba pri določitvi višine pomoči za tekoče poslovanje upoštevati vso morebitno naložbeno pomoč, odobreno zadevnemu podjetju v zvezi z novo elektrarno. Slovenija je po odločitvi o sprožitvi postopka obvestila Komisijo, da je le omejeno število proizvajalcev obnovljive električne energije poleg zadevne pomoči za tekoče poslovanje prejelo tudi naložbeno pomoč. Slovenija je izvajala zakonodajo, ki upravičence do naložbene pomoči obvezuje, da morajo prijaviti višino odobrene pomoči, preden svojo električno energijo po fiksnih cenah dovedejo v omrežje. |
| --- | --- |

(87)

Nadalje pododstavek 2 točke 59 okoljskih smernic določa, da je treba pri določitvi višine pomoči za tekoče poslovanje upoštevati vso morebitno naložbeno pomoč, odobreno zadevnemu podjetju v zvezi z novo elektrarno. Slovenija je po odločitvi o sprožitvi postopka obvestila Komisijo, da je le omejeno število proizvajalcev obnovljive električne energije poleg zadevne pomoči za tekoče poslovanje prejelo tudi naložbeno pomoč. Slovenija je izvajala zakonodajo, ki upravičence do naložbene pomoči obvezuje, da morajo prijaviti višino odobrene pomoči, preden svojo električno energijo po fiksnih cenah dovedejo v omrežje.

| (88) | Če je bila odobrena naložbena pomoč, se cena za dovajanje toka zniža. Odbitek je sorazmeren s polovico odobrene naložbene pomoči. Čeprav bi lahko ta fiksni sorazmerni delež teoretično povzročil prekomerno nadomestilo za tehnologije z nizkimi operativnimi stroški, je Slovenija dokazala, da v praksi v izjemno redkih primerih, pri katerih se je v preteklosti s shemo pomoči naložbena pomoč kumulirala, ni prišlo do nikakršnega prekomernega nadomestila. Razlog je dejstvo, da Slovenija zaenkrat nima elektrarn na obnovljive vire z nizkimi operativnimi stroški, kot so vetrne elektrarne. |
| --- | --- |

(88)

Če je bila odobrena naložbena pomoč, se cena za dovajanje toka zniža. Odbitek je sorazmeren s polovico odobrene naložbene pomoči. Čeprav bi lahko ta fiksni sorazmerni delež teoretično povzročil prekomerno nadomestilo za tehnologije z nizkimi operativnimi stroški, je Slovenija dokazala, da v praksi v izjemno redkih primerih, pri katerih se je v preteklosti s shemo pomoči naložbena pomoč kumulirala, ni prišlo do nikakršnega prekomernega nadomestila. Razlog je dejstvo, da Slovenija zaenkrat nima elektrarn na obnovljive vire z nizkimi operativnimi stroški, kot so vetrne elektrarne.

| (89) | Slovenija se je zavezala, da bo za prihodnje uporabljanje sheme po potrebi prilagodila sorazmerni delež odbitka tako, da v skladu s pododstavkom 2 točke 59 okoljskih smernic v nobenem primeru ne bo prišlo do prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

(89)

Slovenija se je zavezala, da bo za prihodnje uporabljanje sheme po potrebi prilagodila sorazmerni delež odbitka tako, da v skladu s pododstavkom 2 točke 59 okoljskih smernic v nobenem primeru ne bo prišlo do prekomernega nadomestila.

| (90) | Komisija torej ugotavlja, da je Slovenija ponazorila, da podpora, odobrena v skladu z ukrepom, ne bo presegla dodatnih proizvodnih stroškov obnovljivih virov energije, ki jih podpira ukrep. Ukrep je torej združljiv s točko 58 in naslednjimi točkami okoljskih smernic. |
| --- | --- |

(90)

Komisija torej ugotavlja, da je Slovenija ponazorila, da podpora, odobrena v skladu z ukrepom, ne bo presegla dodatnih proizvodnih stroškov obnovljivih virov energije, ki jih podpira ukrep. Ukrep je torej združljiv s točko 58 in naslednjimi točkami okoljskih smernic.

| (91) | Komisija je presodila skladnost mehanizma podpore za učinkovite elektrarne za soproizvodnjo z okoljskimi smernicami, zlasti s točko 66 in točko 67 smernic, ter ugotavlja naslednje: |
| --- | --- |

(91)

Komisija je presodila skladnost mehanizma podpore za učinkovite elektrarne za soproizvodnjo z okoljskimi smernicami, zlasti s točko 66 in točko 67 smernic, ter ugotavlja naslednje:

| (92) | Prvič, Komisija ugotavlja, da v skladu s točko 66 okoljskih smernic učinkovitost delovanja enot za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, ki so upravičene do premij iz sheme, presega referenčne vrednosti, določene v Direktivi 2004/8/ES. Slovenija bo posodobila referenčne vrednosti v skladu z Direktivo. Elektrarne za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, zajete v shemi, torej izpolnjujejo pogoje za upravičenost, kot jih določa točka 31 okoljskih smernic. |
| --- | --- |

(92)

Prvič, Komisija ugotavlja, da v skladu s točko 66 okoljskih smernic učinkovitost delovanja enot za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, ki so upravičene do premij iz sheme, presega referenčne vrednosti, določene v Direktivi 2004/8/ES. Slovenija bo posodobila referenčne vrednosti v skladu z Direktivo. Elektrarne za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, zajete v shemi, torej izpolnjujejo pogoje za upravičenost, kot jih določa točka 31 okoljskih smernic.

| (93) | Kot je razvidno iz podatkov, ki jih je predložila Slovenija, so povprečni stroški proizvodnje električne energije v elektrarnah za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije v vseh primerih višji od zagotovljene odkupne cene (20). V izračunih so všteti tudi dohodki iz proizvodnje in prodaje toplote. Komisija torej meni, da je višina pomoči izračunana v skladu s točko 66 okoljskih smernic. |
| --- | --- |

(93)

Kot je razvidno iz podatkov, ki jih je predložila Slovenija, so povprečni stroški proizvodnje električne energije v elektrarnah za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije v vseh primerih višji od zagotovljene odkupne cene (20). V izračunih so všteti tudi dohodki iz proizvodnje in prodaje toplote. Komisija torej meni, da je višina pomoči izračunana v skladu s točko 66 okoljskih smernic.

| (94) | Slovenija je Komisijo obvestila, da se pomoč elektrarnam za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije odobri v skladu z istimi pravili kot za proizvajalce zelene električne energije. Ker je bilo dokazano, da so ta pravila skladna z okoljskimi smernicami, Komisija posledično ugotavlja, da je del sheme, ki zagotavlja pomoč elektrarnam za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, združljiv s točko 66 okoljskih smernic. |
| --- | --- |

(94)

Slovenija je Komisijo obvestila, da se pomoč elektrarnam za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije odobri v skladu z istimi pravili kot za proizvajalce zelene električne energije. Ker je bilo dokazano, da so ta pravila skladna z okoljskimi smernicami, Komisija posledično ugotavlja, da je del sheme, ki zagotavlja pomoč elektrarnam za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, združljiv s točko 66 okoljskih smernic.

| (95) | Komisija ugotavlja, da je nalaganje dajatve na doma proizvedeno ter na uvoženo zeleno električno energijo v korist domači zeleni električni energiji v preteklosti morebiti privedlo do diskriminacije uvožene zelene električne energije. Toda Slovenija se je zavezala, da bo uvedla možnost povračil dajatve na uvoženo zeleno električno energijo. Komisija ugotavlja, da bo povračilo temeljilo večinoma na sistemu Skupnosti potrdil o poreklu. Z dodatnimi zahtevami bo država članica zaščitila sistem pred umetnim povečanjem prijav. Komisija je pri presoji sorazmernosti meril upoštevala tveganje umetnih prijav in majhnost slovenskega trga, na katerem bi lahko take umetne prijave pomembno vplivale na podporni sistem. Komisija torej ugotavlja, da se je Slovenija zavezala vzpostaviti primeren instrument za preprečitev diskriminacij, do katerih je morebiti lahko prišlo v preteklosti. |
| --- | --- |

(95)

Komisija ugotavlja, da je nalaganje dajatve na doma proizvedeno ter na uvoženo zeleno električno energijo v korist domači zeleni električni energiji v preteklosti morebiti privedlo do diskriminacije uvožene zelene električne energije. Toda Slovenija se je zavezala, da bo uvedla možnost povračil dajatve na uvoženo zeleno električno energijo. Komisija ugotavlja, da bo povračilo temeljilo večinoma na sistemu Skupnosti potrdil o poreklu. Z dodatnimi zahtevami bo država članica zaščitila sistem pred umetnim povečanjem prijav. Komisija je pri presoji sorazmernosti meril upoštevala tveganje umetnih prijav in majhnost slovenskega trga, na katerem bi lahko take umetne prijave pomembno vplivale na podporni sistem. Komisija torej ugotavlja, da se je Slovenija zavezala vzpostaviti primeren instrument za preprečitev diskriminacij, do katerih je morebiti lahko prišlo v preteklosti.

| (96) | Komisija ugotavlja, da se je Slovenija zavezala k izvajanju novega mehanizma financiranja, ki bo temeljil na priključnini, neodvisni od dejanske porabe doma proizvedene ali uvožene zelene električne energije. Ta novi mehanizem ne bo diskriminiral proti uvoženi zeleni električni energiji. |
| --- | --- |

(96)

Komisija ugotavlja, da se je Slovenija zavezala k izvajanju novega mehanizma financiranja, ki bo temeljil na priključnini, neodvisni od dejanske porabe doma proizvedene ali uvožene zelene električne energije. Ta novi mehanizem ne bo diskriminiral proti uvoženi zeleni električni energiji.

| (97) | Glede na zgoraj navedeno, pomoč proizvajalcem zelene električne energije in pomoč elektrarnam za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije izpolnjuje merila okoljskih smernic. Ker to zadostuje, da se razglasi za združljivo s skupnim trgom, Komisija meni, da ni nujno proučiti, ali bi bila pomoč lahko razglašena za združljivo tudi v zvezi z drugimi določbami, čeprav je Komisija te določbe predvidela v odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(97)

Glede na zgoraj navedeno, pomoč proizvajalcem zelene električne energije in pomoč elektrarnam za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije izpolnjuje merila okoljskih smernic. Ker to zadostuje, da se razglasi za združljivo s skupnim trgom, Komisija meni, da ni nujno proučiti, ali bi bila pomoč lahko razglašena za združljivo tudi v zvezi z drugimi določbami, čeprav je Komisija te določbe predvidela v odločitvi o sprožitvi postopka.

7.3   Presoja podpore elektrarni Trbovlje

| (98) | Slovenija meni, da je podpora elektrarni Trbovlje nadomestilo za stroške storitve splošnega gospodarskega pomena na področju zanesljivosti oskrbe z električno energijo. |
| --- | --- |

(98)

Slovenija meni, da je podpora elektrarni Trbovlje nadomestilo za stroške storitve splošnega gospodarskega pomena na področju zanesljivosti oskrbe z električno energijo.

| (99) | Nadomestila za stroške storitve splošnega gospodarskega pomena so lahko upravičena do izjeme od načela prepovedi državne pomoči. V nekaterih primerih takšna nadomestila celo niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. V svoji sodbi z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00 (21) (v nadaljnjem besedilu „sodba Altmark“) je Sodišče določilo štiri merila, ki morajo biti izpolnjena, da državna podpora, dodeljena kot nadomestilo za stroške storitve splošnega gospodarskega pomena, ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(99)

Nadomestila za stroške storitve splošnega gospodarskega pomena so lahko upravičena do izjeme od načela prepovedi državne pomoči. V nekaterih primerih takšna nadomestila celo niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. V svoji sodbi z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00 (21) (v nadaljnjem besedilu „sodba Altmark“) je Sodišče določilo štiri merila, ki morajo biti izpolnjena, da državna podpora, dodeljena kot nadomestilo za stroške storitve splošnega gospodarskega pomena, ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (100) | Komisija je analizirala podporo elektrarni Trbovlje z vidika teh štirih meril. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je analizirala podporo elektrarni Trbovlje z vidika teh štirih meril.

| (101) | Prvo merilo: „upravičeno podjetje mora dejansko opravljati obveznosti javnih storitev in te obveznosti morajo biti jasno opredeljene“. |
| --- | --- |

(101)

Prvo merilo: „upravičeno podjetje mora dejansko opravljati obveznosti javnih storitev in te obveznosti morajo biti jasno opredeljene“.

| (102) | Komisija ugotavlja, da je v slovenskih zakonih elektrarni Trbovlje zaupana zanesljivost oskrbe z električno energijo z neposrednim sklicevanjem na Direktivo 2003/54/ES, zlasti na njena zgoraj navedena člena 3(2) in 11(4). |
| --- | --- |

(102)

Komisija ugotavlja, da je v slovenskih zakonih elektrarni Trbovlje zaupana zanesljivost oskrbe z električno energijo z neposrednim sklicevanjem na Direktivo 2003/54/ES, zlasti na njena zgoraj navedena člena 3(2) in 11(4).

| (103) | Komisija je že v več odločbah ugotovila, da se člen 11(4) Direktive 2003/54/ES, v zvezi s členom 3(2) iste direktive, lahko razume kot osnova za obveznosti javnih storitev na področju zanesljivosti oskrbe (22). Člen omenja najvišjo mejo 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo električne energije, ki se porabi v zadevni državi članici. Slovenija se je zavezala omejiti obseg podpore elektrarni Trbovlje tako, da se bo ta meja upoštevala, in bo pri tem upoštevala celo podporo, odobreno v isti namen zunaj sheme, obravnavane v tej odločbi. Obveznost je tudi časovno omejena na leto 2009. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je že v več odločbah ugotovila, da se člen 11(4) Direktive 2003/54/ES, v zvezi s členom 3(2) iste direktive, lahko razume kot osnova za obveznosti javnih storitev na področju zanesljivosti oskrbe (22). Člen omenja najvišjo mejo 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo električne energije, ki se porabi v zadevni državi članici. Slovenija se je zavezala omejiti obseg podpore elektrarni Trbovlje tako, da se bo ta meja upoštevala, in bo pri tem upoštevala celo podporo, odobreno v isti namen zunaj sheme, obravnavane v tej odločbi. Obveznost je tudi časovno omejena na leto 2009.

| (104) | Komisija torej meni, da je prvo merilo izpolnjeno. |
| --- | --- |

(104)

Komisija torej meni, da je prvo merilo izpolnjeno.

| (105) | Drugo merilo: „parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način“. |
| --- | --- |

(105)

Drugo merilo: „parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način“.

| (106) | V tukaj obravnavanem primeru se podpora pojavi v obliki fiksne odkupne cene. Vlada vsako leto objavi sklep, s katerim določi količino električne energije, ki je zajeta v obveznem odkupu, in odkupno ceno za to električno energijo. Cena je določena na podlagi transparentne metodologije s seznamom upravičenih stroškov, ki zajemajo le proizvodne stroške elektrarne. |
| --- | --- |

(106)

V tukaj obravnavanem primeru se podpora pojavi v obliki fiksne odkupne cene. Vlada vsako leto objavi sklep, s katerim določi količino električne energije, ki je zajeta v obveznem odkupu, in odkupno ceno za to električno energijo. Cena je določena na podlagi transparentne metodologije s seznamom upravičenih stroškov, ki zajemajo le proizvodne stroške elektrarne.

| (107) | Komisija torej meni, da je drugo merilo izpolnjeno. |
| --- | --- |

(107)

Komisija torej meni, da je drugo merilo izpolnjeno.

| (108) | Tretje merilo: „nadomestilo ne sme preseči zneska, ki je potreben za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javnih storitev, z upoštevanjem ustreznih prihodkov ter primerne koristi zaradi izvajanja teh obveznosti“. |
| --- | --- |

(108)

Tretje merilo: „nadomestilo ne sme preseči zneska, ki je potreben za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javnih storitev, z upoštevanjem ustreznih prihodkov ter primerne koristi zaradi izvajanja teh obveznosti“.

| (109) | Odkupna cena je določena tako, da ne zajema ničesar drugega kot proizvodnjo predvidene količine električne energije. Ne vsebuje nobenega deleža dobička. |
| --- | --- |

(109)

Odkupna cena je določena tako, da ne zajema ničesar drugega kot proizvodnjo predvidene količine električne energije. Ne vsebuje nobenega deleža dobička.

| (110) | Komisija torej meni, da je tretje merilo izpolnjeno. |
| --- | --- |

(110)

Komisija torej meni, da je tretje merilo izpolnjeno.

| (111) | Četrto merilo: „kadar podjetje, ki bi bilo pooblaščeno za izvajanje obveznosti javnih storitev, v posameznem primeru ni izbrano v okviru postopka za javna naročila, ki omogoča izbiro ponudnika, zmožnega opravljanja teh storitev z najnižjimi stroški za Skupnost, je treba ob upoštevanju ustreznih prihodkov in ustreznega dobička za izvajanje teh obveznosti določiti stopnjo potrebnega nadomestila na podlagi analize stroškov, ki bi jih pri izvajanju teh obveznosti imelo običajno podjetje, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah“. |
| --- | --- |

(111)

Četrto merilo: „kadar podjetje, ki bi bilo pooblaščeno za izvajanje obveznosti javnih storitev, v posameznem primeru ni izbrano v okviru postopka za javna naročila, ki omogoča izbiro ponudnika, zmožnega opravljanja teh storitev z najnižjimi stroški za Skupnost, je treba ob upoštevanju ustreznih prihodkov in ustreznega dobička za izvajanje teh obveznosti določiti stopnjo potrebnega nadomestila na podlagi analize stroškov, ki bi jih pri izvajanju teh obveznosti imelo običajno podjetje, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah“.

| (112) | Elektrarna Trbovlje ni bila izbrana v okviru postopka za javna naročila. Toda Komisija ugotavlja, da je Slovenija dokazala, da je v zadevnem primeru izbira elektrarne Trbovlje omogočila zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z najnižjimi stroški za skupnost, v skladu s posebnimi dejanskimi in pravnimi ovirami, ki prevladujejo v tem primeru. V obravnavanem primeru obveznost javnih storitev vključuje zagotavljanje nacionalne zanesljivosti oskrbe do leta 2009 z uporabo domačih virov primarne energije do obsega, ki v posameznem koledarskem letu ne presega 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo električne energije, porabljene v Sloveniji. |
| --- | --- |

(112)

Elektrarna Trbovlje ni bila izbrana v okviru postopka za javna naročila. Toda Komisija ugotavlja, da je Slovenija dokazala, da je v zadevnem primeru izbira elektrarne Trbovlje omogočila zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z najnižjimi stroški za skupnost, v skladu s posebnimi dejanskimi in pravnimi ovirami, ki prevladujejo v tem primeru. V obravnavanem primeru obveznost javnih storitev vključuje zagotavljanje nacionalne zanesljivosti oskrbe do leta 2009 z uporabo domačih virov primarne energije do obsega, ki v posameznem koledarskem letu ne presega 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo električne energije, porabljene v Sloveniji.

| (113) | V vsakem primeru bi lahko v sedanjih okoliščinah glede na svoje trenutno stanje obveznost javnih storitev izpolnili le dve elektrarni v Sloveniji. To sta elektrarna Šoštanj in elektrarna Trbovlje. |
| --- | --- |

(113)

V vsakem primeru bi lahko v sedanjih okoliščinah glede na svoje trenutno stanje obveznost javnih storitev izpolnili le dve elektrarni v Sloveniji. To sta elektrarna Šoštanj in elektrarna Trbovlje.

| (114) | Če bi jih želeli uporabljati tudi v preostalih elektrarnah, bi jih bilo treba opremiti z dragimi čistilnimi napravami dimnih plinov, zaradi česar bi ta možnost postala negospodarna. Enoti elektrarne Šoštanj, ki lahko uporabljata domače gorivo, sta že polno obremenjeni z uporabo domačega lignita. Povečanje njune največje zmogljivosti za sežiganje domačega goriva ne bi bilo gospodarno, saj bi to zahtevalo razširitev elektrarn ali posodobitev nekaterih njunih enot s čistilnimi napravami dimnih plinov. Slovenski organi so proizvodnjo teh dveh enot upoštevali pri izračunu 15 % meje, navedene v točki 112. Zato je merila za obveznosti javnih storitev v tem primeru izpolnjevala le elektrarna Trbovlje. Podpora elektrarni Trbovlje zajema le tisti delež od 15 %, ki ga ne more zajeti elektrarna Šoštanj. |
| --- | --- |

(114)

Če bi jih želeli uporabljati tudi v preostalih elektrarnah, bi jih bilo treba opremiti z dragimi čistilnimi napravami dimnih plinov, zaradi česar bi ta možnost postala negospodarna. Enoti elektrarne Šoštanj, ki lahko uporabljata domače gorivo, sta že polno obremenjeni z uporabo domačega lignita. Povečanje njune največje zmogljivosti za sežiganje domačega goriva ne bi bilo gospodarno, saj bi to zahtevalo razširitev elektrarn ali posodobitev nekaterih njunih enot s čistilnimi napravami dimnih plinov. Slovenski organi so proizvodnjo teh dveh enot upoštevali pri izračunu 15 % meje, navedene v točki 112. Zato je merila za obveznosti javnih storitev v tem primeru izpolnjevala le elektrarna Trbovlje. Podpora elektrarni Trbovlje zajema le tisti delež od 15 %, ki ga ne more zajeti elektrarna Šoštanj.

| (115) | Slovenija je torej na najbolj gospodaren in učinkovit način dosegla obveznost javnih storitev, ki zajema proizvodnjo električne energije iz domačega goriva. Ob upoštevanju dejstva, da nadomestila za obveznost javnih storitev ne vključujejo nobenega deleža dobička, Komisija sklepa, da je obveznost javnih storitev izpolnjena z najmanjšimi stroški za skupnost. Z javnim razpisom ne bi dosegli cenejše rešitve. Vsekakor bi kratkoročno (do leta 2009) posodobitev obstoječih elektrarn ali gradnja novih, ki bi bile bolj učinkovite (ob predvidevanju, da je to možno), zahtevali visoke naložbene stroške in kateri koli ponudnik bi zahteval nadomestilo, ki bi vsebovalo vsaj primeren dobiček z donosom na vloženi kapital. To bi torej posledično povečalo znesek nadomestila, ki bi ga bilo treba odobriti upravljavcu, kateremu bi bila zaupana obveznost storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(115)

Slovenija je torej na najbolj gospodaren in učinkovit način dosegla obveznost javnih storitev, ki zajema proizvodnjo električne energije iz domačega goriva. Ob upoštevanju dejstva, da nadomestila za obveznost javnih storitev ne vključujejo nobenega deleža dobička, Komisija sklepa, da je obveznost javnih storitev izpolnjena z najmanjšimi stroški za skupnost. Z javnim razpisom ne bi dosegli cenejše rešitve. Vsekakor bi kratkoročno (do leta 2009) posodobitev obstoječih elektrarn ali gradnja novih, ki bi bile bolj učinkovite (ob predvidevanju, da je to možno), zahtevali visoke naložbene stroške in kateri koli ponudnik bi zahteval nadomestilo, ki bi vsebovalo vsaj primeren dobiček z donosom na vloženi kapital. To bi torej posledično povečalo znesek nadomestila, ki bi ga bilo treba odobriti upravljavcu, kateremu bi bila zaupana obveznost storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (116) | Nadalje Komisija opozarja, da ni nikakršnih znakov, da elektrarna Trbovlje ne bi delovala kot dobro vodeno običajno podjetje ali bi delovala posebej neučinkovito. Komisija opozarja, da je podjetje v času gospodarske tranzicije v Sloveniji že prestrukturiralo svoje dejavnosti, zlasti z zaprtjem starejših in manj učinkovitih enot, ki so bile zastarele, ter z zmanjšanjem števila zaposlenih. Opazila je tudi, da povračilo za obveznost javnih storitev v nobenem primeru ne zajema nikakršnih dobičkov. |
| --- | --- |

(116)

Nadalje Komisija opozarja, da ni nikakršnih znakov, da elektrarna Trbovlje ne bi delovala kot dobro vodeno običajno podjetje ali bi delovala posebej neučinkovito. Komisija opozarja, da je podjetje v času gospodarske tranzicije v Sloveniji že prestrukturiralo svoje dejavnosti, zlasti z zaprtjem starejših in manj učinkovitih enot, ki so bile zastarele, ter z zmanjšanjem števila zaposlenih. Opazila je tudi, da povračilo za obveznost javnih storitev v nobenem primeru ne zajema nikakršnih dobičkov.

| (117) | Nazadnje Komisija opozarja, da elektrarna Trbovlje novega kroga sistema trgovanja z emisijami za obdobje 2008–2012 ne bo mogla izkoristiti za ustvarjanje dodatnega prihodka ali dobičkov, ki bi izhajali iz njene posebne obveznosti javnih storitev primerljivih, s tem kaj bi kakršno koli drugo primerljivo podjetje lahko realiziralo. Vsekakor država elektrarni Trbovlje nalaga obveznost javnih storitev za proizvodnjo električne energije. Za razliko od elektrarn, ki svojo električno energijo prosto prodajajo na trgu, torej elektrarna Trbovlje ne bo mogla prenehati s proizvodnjo električne energije in na trgu CO2 prodati potrebnih pravic, ki jih je prejela zastonj brez tega, da bi morala kupiti enako števila pravic, da bi izpolnila svojo obveznost odstopa. To je brez vpliva na to da elektrarna izboljša učinkovitost v skladu s spodbujevalno strukturo ustvarjeno s sistemom trgovanja z emisijami, in da zaradi tega sprošča rezervne pravice katere bi lahko prodala pri čemer bi spoštovala njeno obveznost javnih storitev proizvodnje določene količine energije. |
| --- | --- |

(117)

Nazadnje Komisija opozarja, da elektrarna Trbovlje novega kroga sistema trgovanja z emisijami za obdobje 2008–2012 ne bo mogla izkoristiti za ustvarjanje dodatnega prihodka ali dobičkov, ki bi izhajali iz njene posebne obveznosti javnih storitev primerljivih, s tem kaj bi kakršno koli drugo primerljivo podjetje lahko realiziralo. Vsekakor država elektrarni Trbovlje nalaga obveznost javnih storitev za proizvodnjo električne energije. Za razliko od elektrarn, ki svojo električno energijo prosto prodajajo na trgu, torej elektrarna Trbovlje ne bo mogla prenehati s proizvodnjo električne energije in na trgu CO2 prodati potrebnih pravic, ki jih je prejela zastonj brez tega, da bi morala kupiti enako števila pravic, da bi izpolnila svojo obveznost odstopa. To je brez vpliva na to da elektrarna izboljša učinkovitost v skladu s spodbujevalno strukturo ustvarjeno s sistemom trgovanja z emisijami, in da zaradi tega sprošča rezervne pravice katere bi lahko prodala pri čemer bi spoštovala njeno obveznost javnih storitev proizvodnje določene količine energije.

| (118) | Zgornje sklepanje temelji na predpostavki, da je lignit trenutno najbolj gospodaren vir domačega goriva za proizvodnjo električne energije v Sloveniji. Komisija meni, da to velja v tem trenutku in za bližnjo prihodnost. |
| --- | --- |

(118)

Zgornje sklepanje temelji na predpostavki, da je lignit trenutno najbolj gospodaren vir domačega goriva za proizvodnjo električne energije v Sloveniji. Komisija meni, da to velja v tem trenutku in za bližnjo prihodnost.

| (119) | Toda Komisija prav tako opaža, da že sedaj stroški proizvodnje za nekatere tehnologije proizvodnje električne energije z uporabo obnovljivih virov domačega goriva niso dosti višji od stroškov proizvodnje za lignit. To velja za velike elektrarne na biomaso, za katere po navedbah Slovenije stroški proizvodnje znašajo povprečno 18,18 SIT/MWh, kar je malce več kot 10 % nad stroški elektrarne Trbovlje. |
| --- | --- |

(119)

Toda Komisija prav tako opaža, da že sedaj stroški proizvodnje za nekatere tehnologije proizvodnje električne energije z uporabo obnovljivih virov domačega goriva niso dosti višji od stroškov proizvodnje za lignit. To velja za velike elektrarne na biomaso, za katere po navedbah Slovenije stroški proizvodnje znašajo povprečno 18,18 SIT/MWh, kar je malce več kot 10 % nad stroški elektrarne Trbovlje.

| (120) | Komisija torej opozarja, da sklepanje v tej odločbi temelji na posebnem dejanskem ozadju trenutnega stanja in zlasti z vidika dejstva, da se bo obveznost, naložena elektrarni Trbovlje, končala leta 2009. Dolgoročno, ko se bodo stroški obnovljivih virov znižali, njihova skupna zmogljivost pa zvišala, bodo okoliščine verjetno drugačne. |
| --- | --- |

(120)

Komisija torej opozarja, da sklepanje v tej odločbi temelji na posebnem dejanskem ozadju trenutnega stanja in zlasti z vidika dejstva, da se bo obveznost, naložena elektrarni Trbovlje, končala leta 2009. Dolgoročno, ko se bodo stroški obnovljivih virov znižali, njihova skupna zmogljivost pa zvišala, bodo okoliščine verjetno drugačne.

| (121) | Nadalje Komisija upošteva, da je bila natanko ta obveznost javnih storitev zaupana na podlagi akta Skupnosti – Direktive 2003/54/ES. Možno je, da posebna narava te obveznosti javnih storitev, zagotavljanja nacionalne zanesljivosti oskrbe, po definiciji omejuje obseg tako, da se ponudnik, ki mu je obveznost zaupana, nahaja znotraj države. |
| --- | --- |

(121)

Nadalje Komisija upošteva, da je bila natanko ta obveznost javnih storitev zaupana na podlagi akta Skupnosti – Direktive 2003/54/ES. Možno je, da posebna narava te obveznosti javnih storitev, zagotavljanja nacionalne zanesljivosti oskrbe, po definiciji omejuje obseg tako, da se ponudnik, ki mu je obveznost zaupana, nahaja znotraj države.

| (122) | Komisija torej meni, da metoda, ki jo je Slovenija uporabila za fiksiranje nadomestila, odobrenega elektrarni Trbovlje, zagotavlja, da bo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotovljena z najnižjimi stroški za skupnost do leta 2009. Ob posebnih pravnih in dejanskih okoliščinah v tem primeru se zdi, da nadomestilo ne presega zneska, ki bi ga za njeno izvajanje zahtevalo običajno dobro vodeno podjetje. Zato Komisija meni, da je četrto merilo izpolnjeno, ob upoštevanju dejstva, da se obveznost javnih storitev konča ob koncu leta 2009. Ta časovna omejitev bo Sloveniji omogočila razmislek, ali bo od leta 2010 naprej prešla na „čiste tehnologije izrabe premoga“ za uporabo lignita ali se preusmerila na uporabo biomase ali drugih manj onesnažujočih goriv, v skladu z energetsko politiko EU (23). |
| --- | --- |

(122)

Komisija torej meni, da metoda, ki jo je Slovenija uporabila za fiksiranje nadomestila, odobrenega elektrarni Trbovlje, zagotavlja, da bo storitev splošnega gospodarskega pomena zagotovljena z najnižjimi stroški za skupnost do leta 2009. Ob posebnih pravnih in dejanskih okoliščinah v tem primeru se zdi, da nadomestilo ne presega zneska, ki bi ga za njeno izvajanje zahtevalo običajno dobro vodeno podjetje. Zato Komisija meni, da je četrto merilo izpolnjeno, ob upoštevanju dejstva, da se obveznost javnih storitev konča ob koncu leta 2009. Ta časovna omejitev bo Sloveniji omogočila razmislek, ali bo od leta 2010 naprej prešla na „čiste tehnologije izrabe premoga“ za uporabo lignita ali se preusmerila na uporabo biomase ali drugih manj onesnažujočih goriv, v skladu z energetsko politiko EU (23).

| (123) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da podpora elektrarni Trbovlje v posebnih zgornjih okoliščinah izpolnjuje štiri merila sodbe Altmark in ne pomeni pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES – |
| --- | --- |

(123)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da podpora elektrarni Trbovlje v posebnih zgornjih okoliščinah izpolnjuje štiri merila sodbe Altmark in ne pomeni pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pomoč, odobrena kvalificiranim proizvajalcem električne energije, ki uporabljajo obnovljive vire primarne energije, kot je opredeljena v slovenskem Energetskem zakonu, je združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

Člen 2

Pomoč, odobrena kvalificiranim proizvajalcem električne energije, ki uporabljajo sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, kot je opredeljena v slovenskem Energetskem zakonu, je združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

Člen 3

Podpora, odobrena elektrarni Trbovlje, kot je opredeljena v slovenskem Energetskem zakonu, ne tvori državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Slovenijo.

V Bruslju, 24. aprila 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 46, 22.2.2005, str. 3.

1

(2)  UL C 63, 15.3.2005, str. 2.

2

(3)  Uredba o pogojih za pridobitev statusa kvalificiranega proizvajalca električne energije (Ur. l. RS, št. 29/01 in 99/01).

3

(4)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

4

(5)  Komisija ga je sprejela dne 26.7.2001. Na voljo je na spletnih straneh Generalnega direktorata Komisije za konkurenco na naslednjem naslovu: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

5

Državam članicam je bilo posredovano v dopisu št. SG(2001) D/290869 z dne 6.8.2001.

(6)  Ur. l. RS, št. 79/1999, 51/2004.

6

(7)  UL C 164, 10.7.2002, str. 3, za obe zadevi.

7

(8)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33.

8

(9)  Ur. l. RS, št. 25/02.

9

(10)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

10

(11)  Ur. l. RS, št. 74/01.

11

(12)  Ur. l. RS, št. 49/03.

12

(13)  Vir: Mednarodna agencija za energijo. http://www.iea.org/Textbase/stats/electricitydata.asp?COUNTRY_CODE=SI

13

Vir

(14)  Glej npr. zadevo N 161/04 – Portugalska – UL C 250, 8.10.2005, str. 9.

14

(15)  Sodba z dne 2.7.1974 v zadevi C-173/73 – Italija proti Komisiji.

15

(16)  Sodba z dne 22.3.1997 v zadevi C-78/79 – Steinike proti Zvezni republiki Nemčiji.

16

(17)  Sodba Sodišča z dne 15. julija 2004 v zadevi C-345/02.

17

(18)  Ur. l. RS, št. 29/01 in 99/01.

18

(19)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

19

(20)  Glej zadnje tri vrstice zgornjih razpredelnic.

20

(21)  Sodba Sodišča z dne 24.7.2003 v primeru C-280/00, Altmark trans Gmbh, Regierungsprasidium Magdeburg in Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh.

21

Altmark trans Gmbh, Regierungsprasidium Magdeburg in Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh

(22)  Glej odločitve Komisije v zadevah N 34/99 (UL C 5, 8.1.2002, str. 2), NN 49/99 (UL C 268, 22.9.2001, str. 7) in N 6/A/2001 (UL C 77, 28.3.2002, str. 26).

22

(23)  Glej energetski sveženj iz januarja 2007 in zlasti COM(2006) 843 konč.

23

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/25

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. aprila 2007

o državni pomoči C 26/2006 (ex N 110/2006), Začasni obrambni mehanizem za ladjedelništvo – Portugalska

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1756)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/581/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 7. februarja 2006 (evidentiranim 10. februarja 2006) je Portugalska uradno obvestila Komisijo o svojem namenu, da bo ladjedelnici Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC“) dodelila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija je z dopisom z dne 13. marca 2006 zahtevala dodatna pojasnila, ki jih je Portugalska posredovala z elektronsko pošto z dne 28. aprila 2006. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 7. februarja 2006 (evidentiranim 10. februarja 2006) je Portugalska uradno obvestila Komisijo o svojem namenu, da bo ladjedelnici Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC“) dodelila pomoč za tekoče poslovanje. Komisija je z dopisom z dne 13. marca 2006 zahtevala dodatna pojasnila, ki jih je Portugalska posredovala z elektronsko pošto z dne 28. aprila 2006.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 23. junija 2006 obvestila Portugalsko o svoji odločitvi, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 23. junija 2006 obvestila Portugalsko o svoji odločitvi, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Z dopisom z dne 25. julija 2006 (evidentiranim 26. julija 2006) so portugalski organi predložili svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 25. julija 2006 (evidentiranim 26. julija 2006) so portugalski organi predložili svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka.

| (4) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Tretje stranke niso predložile nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Tretje stranke niso predložile nobenih pripomb.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA POMOČI

| (5) | Pomoč je namenjena portugalski ladjedelnici Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC“), ki trenutno zaposluje približno 1 000 delavcev. |
| --- | --- |

(5)

Pomoč je namenjena portugalski ladjedelnici Estaleiros Navais de Viana do Castelo SA („ENVC“), ki trenutno zaposluje približno 1 000 delavcev.

| (6) | Ladjedelnica ENVC je 14. novembra 2003 s francoskim ladjarjem, družbo Fouquet Sacops SA, podpisala sporazum o dobavi tankerja za prevoz kemikalij in nafte (trup št. 227) za pogodbeno ceno v višini 22 900 000 EUR. Plovilo je bilo dobavljeno 26. aprila 2005. |
| --- | --- |

(6)

Ladjedelnica ENVC je 14. novembra 2003 s francoskim ladjarjem, družbo Fouquet Sacops SA, podpisala sporazum o dobavi tankerja za prevoz kemikalij in nafte (trup št. 227) za pogodbeno ceno v višini 22 900 000 EUR. Plovilo je bilo dobavljeno 26. aprila 2005.

| (7) | Portugalska predlaga, naj se ladjedelnici ENVC dodeli pomoč za to pogodbo v obliki nepovratnih sredstev v višini 1 461 702 EUR na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1177/2002 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 502/2004 (4) („Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu“). Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu je začela veljati 3. julija 2002 in prenehala veljati 31. marca 2005, tako da ni bila več veljavna v času, ko je Portugalska priglasila pomoč. |
| --- | --- |

(7)

Portugalska predlaga, naj se ladjedelnici ENVC dodeli pomoč za to pogodbo v obliki nepovratnih sredstev v višini 1 461 702 EUR na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1177/2002 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 502/2004 (4) („Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu“). Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu je začela veljati 3. julija 2002 in prenehala veljati 31. marca 2005, tako da ni bila več veljavna v času, ko je Portugalska priglasila pomoč.

| (8) | Portugalska trdi, da je zadevna pogodba še vedno upravičena do pomoči na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(8)

Portugalska trdi, da je zadevna pogodba še vedno upravičena do pomoči na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu iz naslednjih razlogov.

| (9) | Člen 4 Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu navaja, da „se Uredba uporablja za dokončne pogodbe, podpisane od začetka veljavnosti te uredbe do izteka veljavnosti Uredbe ... “. Portugalska v zvezi s tem trdi, da je bila zadevna pogodba podpisana 14. novembra 2003, tj. v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu, in je zato še vedno upravičena do pomoči. |
| --- | --- |

(9)

Člen 4 Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu navaja, da „se Uredba uporablja za dokončne pogodbe, podpisane od začetka veljavnosti te uredbe do izteka veljavnosti Uredbe ... “. Portugalska v zvezi s tem trdi, da je bila zadevna pogodba podpisana 14. novembra 2003, tj. v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu, in je zato še vedno upravičena do pomoči.

| (10) | Portugalska nadalje trdi, da je bila zadevna pogodba predmet nižjih cenovnih ponudb korejskih ladjedelnic in zato izpolnjuje pogoje iz člena 2 Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu, ter da je pomoč tako upravičena, saj preprečuje nelojalno konkurenco korejskih ladjedelnic. |
| --- | --- |

(10)

Portugalska nadalje trdi, da je bila zadevna pogodba predmet nižjih cenovnih ponudb korejskih ladjedelnic in zato izpolnjuje pogoje iz člena 2 Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu, ter da je pomoč tako upravičena, saj preprečuje nelojalno konkurenco korejskih ladjedelnic.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (11) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v zadevnem primeru navedla, da ima pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v zadevnem primeru navedla, da ima pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu iz naslednjih razlogov.

| (12) | Prvič, Komisija je imela pomisleke o spodbujevalnem učinku pomoči. Komisija je v zvezi s tem ugotovila, da Portugalska ni predložila dokazov, da so v času, ko je ladjedelnica ENVC podpisala pogodbo, obstajala javna zagotovila, da bo ladjedelnica prejela pomoč. Nasprotno, Portugalska ni imela vzpostavljene sheme začasnega obrambnega mehanizma. Poleg tega je bila glede na razpoložljive informacije odločitev portugalskih organov, da dodelijo pomoč ladjedelnici ENVC (ki je odvisna od odobritve Komisije), sprejeta šele 28. decembra 2005, tj. dolgo po tem, ko je bila pogodba podpisana in ladja dobavljena. Tako se je zdelo, da podpisa pogodbe s strani ladjedelnice ENVC ni sprožila državna pomoč, saj pomoč v času zaključka projekta ni bila na razpolago. |
| --- | --- |

(12)

Prvič, Komisija je imela pomisleke o spodbujevalnem učinku pomoči. Komisija je v zvezi s tem ugotovila, da Portugalska ni predložila dokazov, da so v času, ko je ladjedelnica ENVC podpisala pogodbo, obstajala javna zagotovila, da bo ladjedelnica prejela pomoč. Nasprotno, Portugalska ni imela vzpostavljene sheme začasnega obrambnega mehanizma. Poleg tega je bila glede na razpoložljive informacije odločitev portugalskih organov, da dodelijo pomoč ladjedelnici ENVC (ki je odvisna od odobritve Komisije), sprejeta šele 28. decembra 2005, tj. dolgo po tem, ko je bila pogodba podpisana in ladja dobavljena. Tako se je zdelo, da podpisa pogodbe s strani ladjedelnice ENVC ni sprožila državna pomoč, saj pomoč v času zaključka projekta ni bila na razpolago.

| (13) | Drugič, Komisija je izrazila dvom o pravni podlagi za odobritev pomoči. Komisija je opozorila, da je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in tako ni več veljala, ko je Portugalska priglasila pomoč. Čeprav se je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala za pogodbe, podpisane med obdobjem njene uporabe, je bilo dvomljivo, da bi Komisija lahko še vedno ocenila priglašen ukrep na podlagi instrumenta, ki ni več del zakonodaje EU. |
| --- | --- |

(13)

Drugič, Komisija je izrazila dvom o pravni podlagi za odobritev pomoči. Komisija je opozorila, da je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in tako ni več veljala, ko je Portugalska priglasila pomoč. Čeprav se je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala za pogodbe, podpisane med obdobjem njene uporabe, je bilo dvomljivo, da bi Komisija lahko še vedno ocenila priglašen ukrep na podlagi instrumenta, ki ni več del zakonodaje EU.

| (14) | Komisija je poleg tega opozorila, da je Koreja oporekala skladnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu s pravili STO. Odbor STO je 22. aprila 2005 izdal poročilo, v katerem je sklenil, da so Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu in več nacionalnih shem začasnega obrambnega mehanizma, ki so obstajale v času, ko je Koreja sprožila spor pri STO, kršile člen 23.1 Sporazuma o pravilih in postopkih poravnavanja sporov (Understanding on Rules and Procedures governing the Settlement of Disputes – DSU) (5). Organ STO za poravnavo sporov (OPS) je 20. junija 2005 sprejel poročilo odbora, vključno z njegovim priporočilom, naj Skupnost zagotovi skladnost Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu in nacionalnih shem začasnega obrambnega mehanizma s svojimi obveznostmi na podlagi sporazumov STO (6). Skupnost je 20. julija 2005 obvestila OPS, da je že zagotovila skladnost s sklepom in priporočili OPS, saj je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in države članice ne morejo več dodeljevati pomoči za tekoče poslovanje na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poleg tega opozorila, da je Koreja oporekala skladnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu s pravili STO. Odbor STO je 22. aprila 2005 izdal poročilo, v katerem je sklenil, da so Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu in več nacionalnih shem začasnega obrambnega mehanizma, ki so obstajale v času, ko je Koreja sprožila spor pri STO, kršile člen 23.1 Sporazuma o pravilih in postopkih poravnavanja sporov (Understanding on Rules and Procedures governing the Settlement of Disputes – DSU) (5). Organ STO za poravnavo sporov (OPS) je 20. junija 2005 sprejel poročilo odbora, vključno z njegovim priporočilom, naj Skupnost zagotovi skladnost Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu in nacionalnih shem začasnega obrambnega mehanizma s svojimi obveznostmi na podlagi sporazumov STO (6). Skupnost je 20. julija 2005 obvestila OPS, da je že zagotovila skladnost s sklepom in priporočili OPS, saj je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in države članice ne morejo več dodeljevati pomoči za tekoče poslovanje na podlagi te uredbe.

| (15) | Če bi odobrili predlagano pomoč, bi bilo enako, kot da bi še naprej uporabljali Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu in kršili obveznost Skupnosti, da zagotovi skladnost s sklepom OPS. Komisija zato v tej fazi ni menila, da bi pomoč lahko bila skladna z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti. |
| --- | --- |

(15)

Če bi odobrili predlagano pomoč, bi bilo enako, kot da bi še naprej uporabljali Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu in kršili obveznost Skupnosti, da zagotovi skladnost s sklepom OPS. Komisija zato v tej fazi ni menila, da bi pomoč lahko bila skladna z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti.

| (16) | Tretjič, Komisija je v zvezi z intenzivnostjo pomoči ugotovila, da je znesek pomoči presegal 6 % pogodbene vrednosti in je bil tako v nasprotju z največjo dovoljeno intenzivnostjo pomoči iz člena 2(3) Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. |
| --- | --- |

(16)

Tretjič, Komisija je v zvezi z intenzivnostjo pomoči ugotovila, da je znesek pomoči presegal 6 % pogodbene vrednosti in je bil tako v nasprotju z največjo dovoljeno intenzivnostjo pomoči iz člena 2(3) Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu.

IV.   PRIPOMBE, KI JIH JE PREDLOŽILA PORTUGALSKA

| (17) | Portugalska je navedla, da znesek pomoči, na katerega se je sklicevala Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (1 401 702 EUR) (7), ni ustrezal priglašenemu znesku pomoči (1 461 702 EUR). |
| --- | --- |

(17)

Portugalska je navedla, da znesek pomoči, na katerega se je sklicevala Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (1 401 702 EUR) (7), ni ustrezal priglašenemu znesku pomoči (1 461 702 EUR).

| (18) | Portugalska je v zvezi z intenzivnostjo pomoči navedla, da je v skladu z Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu največja intenzivnost pomoči znašala 6 % pogodbene vrednosti pred pomočjo (v nasprotju s 6 % pogodbene vrednosti, navedenimi v odločitvi Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave (8) in da je bila na tej podlagi intenzivnost pomoči v skladu z Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu. |
| --- | --- |

(18)

Portugalska je v zvezi z intenzivnostjo pomoči navedla, da je v skladu z Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu največja intenzivnost pomoči znašala 6 % pogodbene vrednosti pred pomočjo (v nasprotju s 6 % pogodbene vrednosti, navedenimi v odločitvi Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave (8) in da je bila na tej podlagi intenzivnost pomoči v skladu z Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu.

| (19) | Širše povedano, Portugalska je navedla, da je bil cilj Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu preprečiti nelojalno konkurenco iz Koreje in da so za vse ladjedelnice v EU veljali enaki pogoji za pridobitev pomoči na podlagi te uredbe. Po mnenju Portugalske zato pomoč ni vplivala na trgovino na skupnem trgu in je bilo iz tega razloga dvomljivo, da je šlo za državno pomoč na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(19)

Širše povedano, Portugalska je navedla, da je bil cilj Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu preprečiti nelojalno konkurenco iz Koreje in da so za vse ladjedelnice v EU veljali enaki pogoji za pridobitev pomoči na podlagi te uredbe. Po mnenju Portugalske zato pomoč ni vplivala na trgovino na skupnem trgu in je bilo iz tega razloga dvomljivo, da je šlo za državno pomoč na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES.

| (20) | Portugalska je v zvezi s spodbujevalnim učinkom predložila nove dokaze, ki kažejo, da je ladjedelnica zahtevala pomoč 25. septembra 2003, tj. pred podpisom pogodbe. V tej zvezi je Portugalska predložila izvod dopisa, ki so ga portugalski organi poslali ladjedelnici 26. septembra 2003 in v katerem so potrdili prejem zahtevka za pomoč ter ladjedelnico opozorili, da je pomoč odvisna od odobritve Komisije. Portugalska meni, da ta dopis kaže na pripravljenost portugalskih organov dodeliti pomoč, če so izpolnjeni vsi pravni pogoji. |
| --- | --- |

(20)

Portugalska je v zvezi s spodbujevalnim učinkom predložila nove dokaze, ki kažejo, da je ladjedelnica zahtevala pomoč 25. septembra 2003, tj. pred podpisom pogodbe. V tej zvezi je Portugalska predložila izvod dopisa, ki so ga portugalski organi poslali ladjedelnici 26. septembra 2003 in v katerem so potrdili prejem zahtevka za pomoč ter ladjedelnico opozorili, da je pomoč odvisna od odobritve Komisije. Portugalska meni, da ta dopis kaže na pripravljenost portugalskih organov dodeliti pomoč, če so izpolnjeni vsi pravni pogoji.

| (21) | Portugalska je nadalje trdila, da je na podlagi predhodne prakse obstajal dogovor, da bo Portugalska podprla zahtevke za pomoč ladjedelniške industrije, če bo za to obstajala pravna podlaga (v tem primeru Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu). Dejstvo, da je Portugalska uradno odobrila pomoč šele decembra 2005, je bilo posledica notranjih upravnih zamud. To vseeno ne vpliva na dejstvo, da je ladjedelnica pričakovala prejem pomoči na podlagi zgornjih premislekov (glej uvodno izjavo 20) in splošne politike portugalskih organov v tej zvezi. Ladjedelnica je imela dokaze, da so korejske ladjedelnice ponudile nižje cene v zvezi s pogodbo, in pogodbo je sprejela ob predpostavki, da bo prejela pomoč od portugalskih organov. |
| --- | --- |

(21)

Portugalska je nadalje trdila, da je na podlagi predhodne prakse obstajal dogovor, da bo Portugalska podprla zahtevke za pomoč ladjedelniške industrije, če bo za to obstajala pravna podlaga (v tem primeru Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu). Dejstvo, da je Portugalska uradno odobrila pomoč šele decembra 2005, je bilo posledica notranjih upravnih zamud. To vseeno ne vpliva na dejstvo, da je ladjedelnica pričakovala prejem pomoči na podlagi zgornjih premislekov (glej uvodno izjavo 20) in splošne politike portugalskih organov v tej zvezi. Ladjedelnica je imela dokaze, da so korejske ladjedelnice ponudile nižje cene v zvezi s pogodbo, in pogodbo je sprejela ob predpostavki, da bo prejela pomoč od portugalskih organov.

| (22) | V zvezi s pravno podlago za odobritev pomoči je Portugalska v priglasitvi ponovila svoje pripombe, da je bila Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ustrezna podlaga za odobritev pomoči, saj je bila pogodba podpisana v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu in dejansko preden je OPS obsodil Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu. Portugalska je navedla, da se razmere tako niso nič razlikovale od razmer, v katerih so druge države članice dodelile ukrepe pomoči (na podlagi shem začasnega obrambnega mehanizma) za pogodbe, podpisane v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Upravičenost pogodb do pomoči je bila odvisna od trenutka, v katerem so bile podpisane pogodbe, in ne od trenutka, ko je bila pomoč priglašena ali dodeljena. Portugalska je prav tako navedla, da se od nobene upravičene ladjedelnice ni zahtevala povrnitev pomoči po poročilu Odbora STO. Neodobritev pomoči ladjedelnici ENVC bi bila zato v nasprotju s splošnim načelom enakega obravnavanja. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi s pravno podlago za odobritev pomoči je Portugalska v priglasitvi ponovila svoje pripombe, da je bila Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ustrezna podlaga za odobritev pomoči, saj je bila pogodba podpisana v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu in dejansko preden je OPS obsodil Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu. Portugalska je navedla, da se razmere tako niso nič razlikovale od razmer, v katerih so druge države članice dodelile ukrepe pomoči (na podlagi shem začasnega obrambnega mehanizma) za pogodbe, podpisane v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Upravičenost pogodb do pomoči je bila odvisna od trenutka, v katerem so bile podpisane pogodbe, in ne od trenutka, ko je bila pomoč priglašena ali dodeljena. Portugalska je prav tako navedla, da se od nobene upravičene ladjedelnice ni zahtevala povrnitev pomoči po poročilu Odbora STO. Neodobritev pomoči ladjedelnici ENVC bi bila zato v nasprotju s splošnim načelom enakega obravnavanja.

V.   OCENA

| (23) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (24) | Komisija meni, da predlagan ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES: ukrep ima obliko nepovratnih sredstev, ki se financirajo z državnimi sredstvi; tudi če bi se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala v vseh državah članicah, kot to trdi Portugalska, je ukrep selektiven, saj je omejen samo na ladjedelnico ENVC; ta selektivna nepovratna sredstva lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, saj ladjedelnici ENVC zagotavljajo prednost pred konkurenti, ki ne prejmejo pomoči. Nenazadnje je ladjedelništvo gospodarska dejavnost, ki vključuje obsežno trgovino med državami članicami. Ukrep kot tak vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da predlagan ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES: ukrep ima obliko nepovratnih sredstev, ki se financirajo z državnimi sredstvi; tudi če bi se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala v vseh državah članicah, kot to trdi Portugalska, je ukrep selektiven, saj je omejen samo na ladjedelnico ENVC; ta selektivna nepovratna sredstva lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, saj ladjedelnici ENVC zagotavljajo prednost pred konkurenti, ki ne prejmejo pomoči. Nenazadnje je ladjedelništvo gospodarska dejavnost, ki vključuje obsežno trgovino med državami članicami. Ukrep kot tak vpliva na trgovino med državami članicami.

| (25) | Komisija tako potrjuje, da priglašeni ukrep pomoči spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(25)

Komisija tako potrjuje, da priglašeni ukrep pomoči spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES.

| (26) | Po pripombah, ki jih je predložila Portugalska, Komisija potrjuje, da priglašen znesek pomoči znaša 1 461 702 EUR. Na podlagi člena 2(3) Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu je največja dovoljena intenzivnost pomoči 6 % pogodbene vrednosti pred pomočjo (9). Komisija ugotavlja, da je priglašena pomoč skladna z največjo intenzivnostjo pomoči, ki jo dovoljuje Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu. |
| --- | --- |

(26)

Po pripombah, ki jih je predložila Portugalska, Komisija potrjuje, da priglašen znesek pomoči znaša 1 461 702 EUR. Na podlagi člena 2(3) Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu je največja dovoljena intenzivnost pomoči 6 % pogodbene vrednosti pred pomočjo (9). Komisija ugotavlja, da je priglašena pomoč skladna z največjo intenzivnostjo pomoči, ki jo dovoljuje Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu.

| (27) | Državno pomoč je načeloma mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom samo, če upravičeno podjetje pripravi do tega, da deluje na način, ki pomaga doseči cilje, predvidene v ustreznem odstopanju (10). |
| --- | --- |

(27)

Državno pomoč je načeloma mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom samo, če upravičeno podjetje pripravi do tega, da deluje na način, ki pomaga doseči cilje, predvidene v ustreznem odstopanju (10).

| (28) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bil cilj Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu „ladjedelnicam Skupnosti učinkovito omogočiti premagati nelojalno korejsko konkurenco“ (glej uvodno izjavo 6). Tako bi bilo mogoče dovoliti neposredno pomoč v višini 6 % pogodbene vrednosti, če bi obstajala konkurenca za isto pogodbo s strani neke ladjedelnice v Koreji, ki bi ponujala nižjo ceno (člen 2). |
| --- | --- |

(28)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bil cilj Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu „ladjedelnicam Skupnosti učinkovito omogočiti premagati nelojalno korejsko konkurenco“ (glej uvodno izjavo 6). Tako bi bilo mogoče dovoliti neposredno pomoč v višini 6 % pogodbene vrednosti, če bi obstajala konkurenca za isto pogodbo s strani neke ladjedelnice v Koreji, ki bi ponujala nižjo ceno (člen 2).

| (29) | Iz novih dokazov, ki jih je predložila Portugalska, je razvidno, da je bila pomoč zahtevana pred podpisom pogodbe. Poleg tega je Portugalska predložila izvod dopisa, ki so ga pristojni portugalski organi (Generalni direktorat za industrijo) poslali ladjedelnici ENVC dne 26. septembra 2003, v katerem so potrdili prejem zahtevka za pomoč in zahtevali dokazila o skladnosti s členom 2(1) Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu (tj. dokazila o obstoju konkurence v zvezi s pogodbo s strani korejske ladjedelnice, ki je ponujala nižjo ceno – ladjedelnica je ta dokazila predložila naknadno) ter ladjedelnico opozorili, da je dodelitev pomoči odvisna od predhodne priglasitve pomoči Komisiji in odobritve pomoči s strani Komisije. Komisija meni, da so zgoraj navedena dejstva kazala, da so bili portugalski organi pripravljeni dodeliti pomoč, če bi bili izpolnjeni vsi pogoji. Ker se je zdelo, da so bili v tem primeru izpolnjeni vsi pogoji upravičenosti, je ladjedelnica na podlagi teh dejstev verjetno pričakovala, da bo prejela pomoč (11). To je odpravilo pomisleke Komisije o spodbujevalnem učinku pomoči. |
| --- | --- |

(29)

Iz novih dokazov, ki jih je predložila Portugalska, je razvidno, da je bila pomoč zahtevana pred podpisom pogodbe. Poleg tega je Portugalska predložila izvod dopisa, ki so ga pristojni portugalski organi (Generalni direktorat za industrijo) poslali ladjedelnici ENVC dne 26. septembra 2003, v katerem so potrdili prejem zahtevka za pomoč in zahtevali dokazila o skladnosti s členom 2(1) Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu (tj. dokazila o obstoju konkurence v zvezi s pogodbo s strani korejske ladjedelnice, ki je ponujala nižjo ceno – ladjedelnica je ta dokazila predložila naknadno) ter ladjedelnico opozorili, da je dodelitev pomoči odvisna od predhodne priglasitve pomoči Komisiji in odobritve pomoči s strani Komisije. Komisija meni, da so zgoraj navedena dejstva kazala, da so bili portugalski organi pripravljeni dodeliti pomoč, če bi bili izpolnjeni vsi pogoji. Ker se je zdelo, da so bili v tem primeru izpolnjeni vsi pogoji upravičenosti, je ladjedelnica na podlagi teh dejstev verjetno pričakovala, da bo prejela pomoč (11). To je odpravilo pomisleke Komisije o spodbujevalnem učinku pomoči.

| (30) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in da se ni več uporabljala v času, ko je Portugalska priglasila pomoč. Čeprav se je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala za pogodbe, podpisane v obdobju njene uporabe, je bilo dvomljivo, da bi Komisija lahko še vedno ocenjevala priglašen ukrep na podlagi instrumenta, ki ni več del zakonodaje EU. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in da se ni več uporabljala v času, ko je Portugalska priglasila pomoč. Čeprav se je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala za pogodbe, podpisane v obdobju njene uporabe, je bilo dvomljivo, da bi Komisija lahko še vedno ocenjevala priglašen ukrep na podlagi instrumenta, ki ni več del zakonodaje EU.

| (31) | Pripombe, ki jih je predložila Portugalska po odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, niso odpravile pomislekov Komisije v zvezi s tem vprašanjem. |
| --- | --- |

(31)

Pripombe, ki jih je predložila Portugalska po odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, niso odpravile pomislekov Komisije v zvezi s tem vprašanjem.

| (32) | Komisija v zvezi s priglašeno pomočjo ugotavlja, da je njena praksa utemeljiti oceno na zakonodaji, ki velja v času ocene (12), razen če je v sami veljavni zakonodaji določeno drugače. Portugalska je interno odobrila pomoč (ki je predmet odobritve Komisije) in jo priglasila Komisiji dolgo po tem, ko je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati. |
| --- | --- |

(32)

Komisija v zvezi s priglašeno pomočjo ugotavlja, da je njena praksa utemeljiti oceno na zakonodaji, ki velja v času ocene (12), razen če je v sami veljavni zakonodaji določeno drugače. Portugalska je interno odobrila pomoč (ki je predmet odobritve Komisije) in jo priglasila Komisiji dolgo po tem, ko je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati.

| (33) | Portugalska v zvezi s tem trdi, da se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporablja za zadevno pogodbo na podlagi člena 4 Uredbe, ki navaja, da „se Uredba uporablja za dokončne pogodbe, podpisane od začetka veljavnosti te uredbe do izteka veljavnosti Uredbe ...“. Portugalska trdi, da je bila pogodba podpisana 14. novembra 2003, tj. v času, ko je še veljala Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu, in zato ostaja upravičena do pomoči. |
| --- | --- |

(33)

Portugalska v zvezi s tem trdi, da se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporablja za zadevno pogodbo na podlagi člena 4 Uredbe, ki navaja, da „se Uredba uporablja za dokončne pogodbe, podpisane od začetka veljavnosti te uredbe do izteka veljavnosti Uredbe ...“. Portugalska trdi, da je bila pogodba podpisana 14. novembra 2003, tj. v času, ko je še veljala Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu, in zato ostaja upravičena do pomoči.

| (34) | Komisija pa meni, da člen 4, kot je naveden zgoraj, ne opredeljuje časovne uporabe Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Časovna uporaba te uredbe je opredeljena v členu 5 (13), v katerem je navedeno, da „preneha veljati 31. marca 2005“. |
| --- | --- |

(34)

Komisija pa meni, da člen 4, kot je naveden zgoraj, ne opredeljuje časovne uporabe Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Časovna uporaba te uredbe je opredeljena v členu 5 (13), v katerem je navedeno, da „preneha veljati 31. marca 2005“.

| (35) | Člen 4 pa nasprotno določa dodatne pogoje za združljivost pomoči. To potrjuje tudi drugi del člena 4, ki določa, da se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ne uporablja za „končne pogodbe, podpisane preden Skupnost v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi, da je proti Koreji začela postopek reševanja spora (...), in za končne pogodbe, podpisane en mesec ali več potem, ko Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi, da so postopki reševanja spora rešeni ali prekinjeni“. |
| --- | --- |

(35)

Člen 4 pa nasprotno določa dodatne pogoje za združljivost pomoči. To potrjuje tudi drugi del člena 4, ki določa, da se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ne uporablja za „končne pogodbe, podpisane preden Skupnost v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi, da je proti Koreji začela postopek reševanja spora (...), in za končne pogodbe, podpisane en mesec ali več potem, ko Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi, da so postopki reševanja spora rešeni ali prekinjeni“.

| (36) | Iz zgoraj navedenega je razvidno, da naj bi se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala samo v času nerešenega spora s Korejo (14) in v vsakem primeru najpozneje do 31. marca 2005. |
| --- | --- |

(36)

Iz zgoraj navedenega je razvidno, da naj bi se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu uporabljala samo v času nerešenega spora s Korejo (14) in v vsakem primeru najpozneje do 31. marca 2005.

| (37) | To razlago podpira sam cilj Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu: oblikovana je bila kot „izjemen in začasen ukrep, da se pomaga ladjedelnicam Skupnosti v segmentih, ki so utrpeli škodljive učinke v obliki materialne škode in resno škodo, ki jih je povzročila nelojalna korejska konkurenca, (naj se odobri) za omejene tržne segmente in samo za kratko obdobje ...“ (15) (uvodna izjava 3). |
| --- | --- |

(37)

To razlago podpira sam cilj Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu: oblikovana je bila kot „izjemen in začasen ukrep, da se pomaga ladjedelnicam Skupnosti v segmentih, ki so utrpeli škodljive učinke v obliki materialne škode in resno škodo, ki jih je povzročila nelojalna korejska konkurenca, (naj se odobri) za omejene tržne segmente in samo za kratko obdobje ...“ (15) (uvodna izjava 3).

| (38) | Dejstvo, da Svet ni obnovil te uredbe po prenehanju njene veljavnosti je jasen znak, da ni nameraval ohraniti pooblastila Komisije za dodeljevanje odobritev pomoči na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. To je v skladu z dejstvom, da je Skupnost obvestila OPS, da države članice ne smejo več dodeljevati pomoči za tekoče poslovanje na podlagi zadevne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Dejstvo, da Svet ni obnovil te uredbe po prenehanju njene veljavnosti je jasen znak, da ni nameraval ohraniti pooblastila Komisije za dodeljevanje odobritev pomoči na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. To je v skladu z dejstvom, da je Skupnost obvestila OPS, da države članice ne smejo več dodeljevati pomoči za tekoče poslovanje na podlagi zadevne uredbe.

| (39) | Komisija v tem okviru ugotavlja, da je treba na razlago Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu gledati tudi z vidika mednarodnih obveznosti Skupnosti. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti je treba zakonodajo Skupnosti čim bolj razlagati na način, ki je skladen z mednarodnim pravom, vključno z obveznostmi ES do STO (16). |
| --- | --- |

(39)

Komisija v tem okviru ugotavlja, da je treba na razlago Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu gledati tudi z vidika mednarodnih obveznosti Skupnosti. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti je treba zakonodajo Skupnosti čim bolj razlagati na način, ki je skladen z mednarodnim pravom, vključno z obveznostmi ES do STO (16).

| (40) | Poročilo Odbora in sklep OPS, s katerim je bilo sprejeto to poročilo, sta obsodila Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu kot tako, ker je kršila pravila STO, in od Skupnosti zahtevala, naj preneha uporabljati Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu. Obveznost Skupnosti, da izvaja sklep OPS, pokriva tudi prihodnje odločitve o dodelitvi nove pomoči pri uporabi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu (17). Ko je Skupnost OPS obvestila, da je že zagotovila skladnost s sklepom in priporočili OPS, saj je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in države članice ne smejo več dodeljevati pomoči za tekoče poslovanje na podlagi te uredbe, zavezala, da ne bo več odobrila nove pomoči na podlagi te uredbe. V skladu s tem bi odobritev zadevne pomoči povzročila kršitev mednarodnih obveznosti Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Poročilo Odbora in sklep OPS, s katerim je bilo sprejeto to poročilo, sta obsodila Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu kot tako, ker je kršila pravila STO, in od Skupnosti zahtevala, naj preneha uporabljati Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu. Obveznost Skupnosti, da izvaja sklep OPS, pokriva tudi prihodnje odločitve o dodelitvi nove pomoči pri uporabi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu (17). Ko je Skupnost OPS obvestila, da je že zagotovila skladnost s sklepom in priporočili OPS, saj je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in države članice ne smejo več dodeljevati pomoči za tekoče poslovanje na podlagi te uredbe, zavezala, da ne bo več odobrila nove pomoči na podlagi te uredbe. V skladu s tem bi odobritev zadevne pomoči povzročila kršitev mednarodnih obveznosti Skupnosti.

| (41) | Nenazadnje je treba opozoriti, da Portugalska ni predložila svoje priglasitve v razumnem roku. Portugalska je priglasila ukrep šele 7. januarja 2006, tj. približno 27 mesecev po tem, ko je ladjedelnica vložila zahtevek za pomoč, 10 mesecev po tem, ko je prenehala veljati Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu, in 6 mesecev po tem, ko je Skupnost obvestila OPS, da države članice ne smejo več dodeljevati pomoč za tekoče poslovanje na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Zaradi izjemne in začasne narave uredbe ter obveznosti ES do STO, s katerimi je bila Portugalska seznanjena, Portugalska ni mogla pričakovati, da se bo mehanizem uporabljal tudi po datumu njegovega izteka. |
| --- | --- |

(41)

Nenazadnje je treba opozoriti, da Portugalska ni predložila svoje priglasitve v razumnem roku. Portugalska je priglasila ukrep šele 7. januarja 2006, tj. približno 27 mesecev po tem, ko je ladjedelnica vložila zahtevek za pomoč, 10 mesecev po tem, ko je prenehala veljati Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu, in 6 mesecev po tem, ko je Skupnost obvestila OPS, da države članice ne smejo več dodeljevati pomoč za tekoče poslovanje na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Zaradi izjemne in začasne narave uredbe ter obveznosti ES do STO, s katerimi je bila Portugalska seznanjena, Portugalska ni mogla pričakovati, da se bo mehanizem uporabljal tudi po datumu njegovega izteka.

| (42) | Komisija nadalje ugotavlja, da tudi če je ladjedelnica ENVC pričakovala, da bo prejela pomoč, je to ne upravičuje do prejema pomoči, ki ni bila odvisna samo od odobritve Portugalske, temveč tudi od priglasitve pomoči Komisiji in odobritve Komisije. |
| --- | --- |

(42)

Komisija nadalje ugotavlja, da tudi če je ladjedelnica ENVC pričakovala, da bo prejela pomoč, je to ne upravičuje do prejema pomoči, ki ni bila odvisna samo od odobritve Portugalske, temveč tudi od priglasitve pomoči Komisiji in odobritve Komisije.

| (43) | Podobno in v nasprotju s trditvijo Portugalske v tej zadevi ne obstaja nikakršen dvom glede načela enakega obravnavanja. Ladjedelnice v državah članicah, ki so imele vzpostavljeno shemo začasnega obrambnega mehanizma, so bile upravičene do prejema pomoči na podlagi shem, ki jih je Komisija odobrila pred 30. marcem 2005, vendar pa Komisija od tega datuma ni sprejela nobenih nadaljnjih odločitev glede odobritve nove pomoči na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Komisija poleg tega ugotavlja, da v skladu s sklepom OPS obveznost, da se preneha dodeljevati nova pomoč na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu, velja za pomoč na podlagi odobrenih shem in ad hoc pomoč, ter tako ne razlikuje med pomočjo ladjedelnicam na podlagi sheme ali, kot v tem primeru, ad hoc pomočjo izven sheme (glej odstavek 14 zgoraj: sklep OPS je priporočil, naj Skupnost poleg Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu uskladi tudi nacionalne sheme začasnega obrambnega mehanizma s svojimi obveznostmi na podlagi sporazumov STO). |
| --- | --- |

(43)

Podobno in v nasprotju s trditvijo Portugalske v tej zadevi ne obstaja nikakršen dvom glede načela enakega obravnavanja. Ladjedelnice v državah članicah, ki so imele vzpostavljeno shemo začasnega obrambnega mehanizma, so bile upravičene do prejema pomoči na podlagi shem, ki jih je Komisija odobrila pred 30. marcem 2005, vendar pa Komisija od tega datuma ni sprejela nobenih nadaljnjih odločitev glede odobritve nove pomoči na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Komisija poleg tega ugotavlja, da v skladu s sklepom OPS obveznost, da se preneha dodeljevati nova pomoč na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu, velja za pomoč na podlagi odobrenih shem in ad hoc pomoč, ter tako ne razlikuje med pomočjo ladjedelnicam na podlagi sheme ali, kot v tem primeru, ad hoc pomočjo izven sheme (glej odstavek 14 zgoraj: sklep OPS je priporočil, naj Skupnost poleg Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu uskladi tudi nacionalne sheme začasnega obrambnega mehanizma s svojimi obveznostmi na podlagi sporazumov STO).

| (44) | Komisija na podlagi zgoraj navedenega ugotavlja, da priglašene pomoči ni mogoče odobriti na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Ker se ne uporablja nobena klavzula o izvzetju na podlagi člena 87(2) ali (3) Pogodbe ES, je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(44)

Komisija na podlagi zgoraj navedenega ugotavlja, da priglašene pomoči ni mogoče odobriti na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Ker se ne uporablja nobena klavzula o izvzetju na podlagi člena 87(2) ali (3) Pogodbe ES, je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priglašeno pomoč v višini 1 461 702 EUR, ki jo je Portugalska nameravala dodeliti ladjedelnici Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. v zvezi s pogodbo, ki jo je slednja podpisala, ni mogoče odobriti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1177/2002 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 502/2004, in je zato nezdružljiva s skupnim trgom. Pomoč se ne sme izvajati.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko.

V Bruslju, 24. aprila 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 223, 16.9.2006, str. 4.

1

(2)  Glej opombo 1 zgoraj.

2

(3)  UL L 172, 2.7.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 81, 19.3.2004, str. 6.

4

(5)  Glej EC – Measures affecting trade in commercial vessels (Ukrepi, ki vplivajo na trgovino s trgovskimi plovili), WT/DS301/R, odstavki 7.184–7.222 in 8.1(d).

5

EC – Measures affecting trade in commercial vessels (Ukrepi, ki vplivajo na trgovino s trgovskimi plovili),

(6)  Glej dokument STO WT/DS301/6.

6

(7)  Odstavka 4 in 21 te odločbe.

7

(8)  Odstavka 10 in 21 te odločbe.

8

(9)  Člen 1(f) Uredbe (ES) št. 1540/98 (UL L 202, 18.7.1998, str. 3), na katerega se nanaša člen 2(6) Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu, navaja, da „‚pogodbena vrednost pred pomočjo‘ pomeni ceno, določeno v pogodbi, in katero koli pomoč, ki se neposredno dodeli ladjedelnici“. Na tej podlagi znesek pomoči (1 461 702 EUR) ustreza 6 % „pogodbene vrednosti pred pomočjo“ (22 900 000 EUR + 1 461 702 EUR) in je skladen z največjo dovoljeno intenzivnostjo.

9

(10)  Glej sodbo v zadevi 730/79 Philip Morris proti Komisiji [1980] Recueil 2671, odstavka 16 in 17.

10

Philip Morris

Komisiji

(11)  Glej po analogiji člen 38 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013: „pomoč je lahko dodeljena v okviru shem pomoči samo, če je upravičenec predložil vlogo za pomoč in je nato organ, odgovoren za upravljanje sheme, pred začetkom dela na projektu pisno potrdil, da projekt, pod pridržkom natančne preveritve, načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti, (...)“. V primeru pomoči, ki je predmet individualne priglasitve Komisiji in odobritve Komisije, mora biti potrditev upravičenosti odvisna od odločbe Komisije o odobritvi pomoči (UL C 54, 4.3.2006, str. 13).

11

(12)  Glej zadevo N 122/2005: „Če ni določeno drugače, Komisija za priglašene projekte uporablja pravila, ki veljajo v času ocene njihove združljivosti.“

12

(13)  Kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 502/2004.

13

(14)  Uvodna izjava 7 potrjuje to oceno: „začasni obrambni mehanizem naj se odobri šele potem, ko Skupnost proti Koreji začne postopek reševanja spora (...) in ne sme biti več odobren, če se postopek reševanja spora reši ali prekine (...).“

14

(15)  Podčrtali mi.

15

(16)  Zadeva C-53/96 Hermès International proti FHT Marketing Choice BV [1998] Recueil I-3603, odstavek 28; zadeva C-76/00 P, Petrotub SA in Republica SA proti Svetu Evropske unije [2003] Recueil I-79, odstavek 57.

16

Hermès International

FHT Marketing Choice BV

Petrotub SA in Republica SA

Svetu Evropske unije

(17)  Glej EC – Measures affecting trade in commercial vessels (Ukrepi, ki vplivajo na trgovino s trgovskimi plovili), WT/DS301/R, odstavek 7.21.

17

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. maja 2007

o državni pomoči C 4/2006 (ex N 180/2005) – Portugalska – Pomoč za podjetje Djebel

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1959)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/582/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 5. aprila 2005 (poslanim prek stalnega predstavništva), evidentiranim pri Komisiji 7. aprila, so portugalski organi Komisijo obvestili o svoji nameri, da podjetju Djebel – S.G.P.S., S. A. (v nadaljevanju: „Djebel“) dodelijo državno pomoč in tako pomagajo podjetju pri financiranju naložbe v Braziliji. Na zahtevo Komisije je Portugalska predložila dodatne informacije v dopisih z dne 25. julija, 26. septembra in 23. decembra 2005 (poslanimi prek stalnega predstavništva), evidentiranimi pri Komisiji 27. julija in 28. septembra 2005 ter 3. januarja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 5. aprila 2005 (poslanim prek stalnega predstavništva), evidentiranim pri Komisiji 7. aprila, so portugalski organi Komisijo obvestili o svoji nameri, da podjetju Djebel – S.G.P.S., S. A. (v nadaljevanju: „Djebel“) dodelijo državno pomoč in tako pomagajo podjetju pri financiranju naložbe v Braziliji. Na zahtevo Komisije je Portugalska predložila dodatne informacije v dopisih z dne 25. julija, 26. septembra in 23. decembra 2005 (poslanimi prek stalnega predstavništva), evidentiranimi pri Komisiji 27. julija in 28. septembra 2005 ter 3. januarja 2006.

| (2) | Z dopisom z dne 22. februarja 2006 je Komisija sporočila Portugalski, da se je odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 22. februarja 2006 je Komisija sporočila Portugalski, da se je odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede pomoči.

| (3) | Z dopisom z dne 31. marca 2006 (evidentiranim 4. aprila) so portugalski organi predstavili svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 31. marca 2006 (evidentiranim 4. aprila) so portugalski organi predstavili svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka.

| (4) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske Unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe. Nobena tretja stranka ni predložila pripomb. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske Unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe. Nobena tretja stranka ni predložila pripomb.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

| (5) | Djebel je podjetje s sedežem na Madeiri na Portugalskem. |
| --- | --- |

(5)

Djebel je podjetje s sedežem na Madeiri na Portugalskem.

| (6) | Podjetje je del skupine Pestana, ki je glavna hotelska veriga na Portugalskem, in ni opredeljeno kot malo ali srednje veliko podjetje. Ne ustreza Priporočilu Komisije z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi malih in srednje velikih podjetij (3) ali merilom za samostojnost, določenim v členu 3 Priloge k Priporočilu z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (4). Zato je to veliko podjetje. |
| --- | --- |

(6)

Podjetje je del skupine Pestana, ki je glavna hotelska veriga na Portugalskem, in ni opredeljeno kot malo ali srednje veliko podjetje. Ne ustreza Priporočilu Komisije z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi malih in srednje velikih podjetij (3) ali merilom za samostojnost, določenim v členu 3 Priloge k Priporočilu z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (4). Zato je to veliko podjetje.

| (7) | Podjetje Djebel upravlja matično podjetje v Braziliji, ki vlaga v hotele in turistične dejavnosti ter jih upravlja. |
| --- | --- |

(7)

Podjetje Djebel upravlja matično podjetje v Braziliji, ki vlaga v hotele in turistične dejavnosti ter jih upravlja.

| (8) | Skupina Pestana je poleg hotela, ki je zajet v tej priglasitvi, pred letom 1999 že prevzela hotel v Mozambiku in še štiri hotele v Braziliji. |
| --- | --- |

(8)

Skupina Pestana je poleg hotela, ki je zajet v tej priglasitvi, pred letom 1999 že prevzela hotel v Mozambiku in še štiri hotele v Braziliji.

| (9) | Bistvo projekta je, da bi podjetje Djebel pridobilo deleže v kapitalu brazilskega podjetja RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda, katerega edino premoženje je hotel Rio Atlântico v Riu de Janeiru v Braziliji. |
| --- | --- |

(9)

Bistvo projekta je, da bi podjetje Djebel pridobilo deleže v kapitalu brazilskega podjetja RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda, katerega edino premoženje je hotel Rio Atlântico v Riu de Janeiru v Braziliji.

| (10) | Kapital podjetja RASH so pridobili oktobra 1999 in hotel je v času pridobitve že polno obratoval. |
| --- | --- |

(10)

Kapital podjetja RASH so pridobili oktobra 1999 in hotel je v času pridobitve že polno obratoval.

| (11) | Stroški pridobitve delnic podjetja RASH so znašali 14 720 474 EUR. |
| --- | --- |

(11)

Stroški pridobitve delnic podjetja RASH so znašali 14 720 474 EUR.

| (12) | Portugalska namerava dodeliti ugodno posojilo v višini 3 680 119 EUR, kar je 25 % upravičenih stroškov zgoraj navedenega projekta. Znesek pomoči je 574 466 EUR, pri čemer je intenzivnost neto pomoči 3,90 %. |
| --- | --- |

(12)

Portugalska namerava dodeliti ugodno posojilo v višini 3 680 119 EUR, kar je 25 % upravičenih stroškov zgoraj navedenega projekta. Znesek pomoči je 574 466 EUR, pri čemer je intenzivnost neto pomoči 3,90 %.

| (13) | Država bi podjetju Djebel dodelila dodatni znesek za kritje stroškov, povezanih s študijami, tehnično pomočjo, finančnimi garancijami in pravno pomočjo po členih Uredbe o de minimis pomoči (5). |
| --- | --- |

(13)

Država bi podjetju Djebel dodelila dodatni znesek za kritje stroškov, povezanih s študijami, tehnično pomočjo, finančnimi garancijami in pravno pomočjo po členih Uredbe o de minimis pomoči (5).

| (14) | Ta shema pomoči je bila priglašena v okviru portugalske sheme pomoči N 667/1999, ki jo je Komisija odobrila 8. avgusta 2000 (6). Namen navedene sheme pomoči, ki je potekala od 2000 do 2006, je bil spodbujanje sodobnih in konkurenčnih podjetniških strategij. Po tej shemi je treba Komisiji posamezno priglasiti vsak projekt neposrednih naložb velikih podjetij v tujini. |
| --- | --- |

(14)

Ta shema pomoči je bila priglašena v okviru portugalske sheme pomoči N 667/1999, ki jo je Komisija odobrila 8. avgusta 2000 (6). Namen navedene sheme pomoči, ki je potekala od 2000 do 2006, je bil spodbujanje sodobnih in konkurenčnih podjetniških strategij. Po tej shemi je treba Komisiji posamezno priglasiti vsak projekt neposrednih naložb velikih podjetij v tujini.

| (15) | Podjetje Djebel je podjetju F. Turismo – Capital de Risco, SA („FCR“), ki je sklad tveganega kapitala v lasti javnih in zasebnih podjetij, 24. maja 1999 dalo predlog v zvezi z njegovim sodelovanjem pri načrtovanem projektu. Po navedbah portugalskih organov posredovanja tega sklada ne vsebujejo elementov državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(15)

Podjetje Djebel je podjetju F. Turismo – Capital de Risco, SA („FCR“), ki je sklad tveganega kapitala v lasti javnih in zasebnih podjetij, 24. maja 1999 dalo predlog v zvezi z njegovim sodelovanjem pri načrtovanem projektu. Po navedbah portugalskih organov posredovanja tega sklada ne vsebujejo elementov državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe ES.

| (16) | Uradni zahtevek za pomoč po shemi državne pomoči N 667/1999 je bil predložen dne 31. januarja 2001. Portugalska je pojasnila, da je dokument, predložen podjetju FCR leta 1999, prvotni zahtevek za pomoč, in da je bil projekt kasneje izveden ob domnevi, da bi bil upravičen do pomoči po ustrezni portugalski zakonodaji. Zaradi notranjih zamud so portugalski organi pomoč priglasili šele aprila 2005. |
| --- | --- |

(16)

Uradni zahtevek za pomoč po shemi državne pomoči N 667/1999 je bil predložen dne 31. januarja 2001. Portugalska je pojasnila, da je dokument, predložen podjetju FCR leta 1999, prvotni zahtevek za pomoč, in da je bil projekt kasneje izveden ob domnevi, da bi bil upravičen do pomoči po ustrezni portugalski zakonodaji. Zaradi notranjih zamud so portugalski organi pomoč priglasili šele aprila 2005.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (17) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka v zvezi s to zadevo navedla, da bo preučila ukrep z vidika odstopanja po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, da bi lahko odločila, ali se pomoč lahko šteje za spodbudo za razvoj določene gospodarske dejavnosti, ne da bi to škodljivo vplivalo na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka v zvezi s to zadevo navedla, da bo preučila ukrep z vidika odstopanja po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, da bi lahko odločila, ali se pomoč lahko šteje za spodbudo za razvoj določene gospodarske dejavnosti, ne da bi to škodljivo vplivalo na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (18) | Komisija je tudi navedla, da bo preučila ukrep na podlagi meril, ki se navadno uporabljajo za ocenjevanje pomoči velikim podjetjem za projekte neposrednih tujih naložb (7). V teh primerih Komisija navadno pretehta koristi ukrepa v smislu njegovega prispevka k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU glede na možne negativne učinke v Skupnosti, kot so tveganja premestitve in vsak škodljiv vpliv na zaposlovanje. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je tudi navedla, da bo preučila ukrep na podlagi meril, ki se navadno uporabljajo za ocenjevanje pomoči velikim podjetjem za projekte neposrednih tujih naložb (7). V teh primerih Komisija navadno pretehta koristi ukrepa v smislu njegovega prispevka k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU glede na možne negativne učinke v Skupnosti, kot so tveganja premestitve in vsak škodljiv vpliv na zaposlovanje.

| (19) | Komisija upošteva tudi potrebo po pomoči glede na tveganja, povezana s projektom v zadevni državi, in glede na pomanjkljivosti podjetja, kot so tiste, s katerimi se srečujejo mala in srednje velika podjetja. Dodatno merilo je povezano z možnim pozitivnim regionalnim vplivom. Nazadnje Komisija izključuje vsako pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom. |
| --- | --- |

(19)

Komisija upošteva tudi potrebo po pomoči glede na tveganja, povezana s projektom v zadevni državi, in glede na pomanjkljivosti podjetja, kot so tiste, s katerimi se srečujejo mala in srednje velika podjetja. Dodatno merilo je povezano z možnim pozitivnim regionalnim vplivom. Nazadnje Komisija izključuje vsako pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom.

| (20) | V zvezi s tem je Komisijo zanimalo, kako bo projekt vplival na turizem na Portugalskem (in s tem tudi na Evropsko unijo), in ali bo vplival na pogoje trgovanja v Evropski uniji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, ali ne. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s tem je Komisijo zanimalo, kako bo projekt vplival na turizem na Portugalskem (in s tem tudi na Evropsko unijo), in ali bo vplival na pogoje trgovanja v Evropski uniji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, ali ne.

| (21) | Komisija je tudi izrazila dvom, ali je pomoč potrebna in/ali prijavitelju sploh daje kakšno spodbudo, da izvede naložbo, saj je bil projekt zaključen, preden je podjetje Djebel uradno zaprosilo za državno pomoč. Zaprosila je Portugalsko, da predloži pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko bile v pomoč pri oceni zadeve. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je tudi izrazila dvom, ali je pomoč potrebna in/ali prijavitelju sploh daje kakšno spodbudo, da izvede naložbo, saj je bil projekt zaključen, preden je podjetje Djebel uradno zaprosilo za državno pomoč. Zaprosila je Portugalsko, da predloži pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko bile v pomoč pri oceni zadeve.

IV.   PRIPOMBE, KI SO JIH PREDLOŽILI PORTUGALSKI ORGANI

| (22) | Portugalski organi so menili, da je bila potreba po pomoči upravičena z dejstvom, da je bil prevzem podjetja RASH s strani skupine Pestana prvi projekt neposredne tuje naložbe v Braziliji. Dejavnost te skupine je bila skoraj povsem osredotočena na portugalski trg. Portugalska je navedla, da je izziv mednarodne širitve v Brazilijo, ki je država z visokim tveganjem, a tudi z velikimi razvojnimi možnostmi ter tesnimi zgodovinskimi in kulturnimi povezavami s Portugalsko, postal odločilno vprašanje za razvoj skupine Pestana. |
| --- | --- |

(22)

Portugalski organi so menili, da je bila potreba po pomoči upravičena z dejstvom, da je bil prevzem podjetja RASH s strani skupine Pestana prvi projekt neposredne tuje naložbe v Braziliji. Dejavnost te skupine je bila skoraj povsem osredotočena na portugalski trg. Portugalska je navedla, da je izziv mednarodne širitve v Brazilijo, ki je država z visokim tveganjem, a tudi z velikimi razvojnimi možnostmi ter tesnimi zgodovinskimi in kulturnimi povezavami s Portugalsko, postal odločilno vprašanje za razvoj skupine Pestana.

| (23) | Portugalska je Komisijo opozorila, da je bil zahtevek za pomoč sestavljen 24. maja 1999 in predložen podjetju F. Turismo – Capital de Risco SA, ki upravlja sklad tveganega kapitala FCR F. Turismo. Priglašeni zahtevek je pomenil drugo stopnjo pri oceni projekta. Zato ga je treba oceniti z vidika okoliščin, ki so prevladovale takrat, torej maja 1999. |
| --- | --- |

(23)

Portugalska je Komisijo opozorila, da je bil zahtevek za pomoč sestavljen 24. maja 1999 in predložen podjetju F. Turismo – Capital de Risco SA, ki upravlja sklad tveganega kapitala FCR F. Turismo. Priglašeni zahtevek je pomenil drugo stopnjo pri oceni projekta. Zato ga je treba oceniti z vidika okoliščin, ki so prevladovale takrat, torej maja 1999.

| (24) | Po mnenju portugalskih organov glede na te okoliščine kaže dejstvo, da je bila naložba izpeljana brez pomoči, na to, da je bil pobudnik prepričan, da bo dobil državno pomoč in da mora izkoristiti to poslovno priložnost. Portugalski organi so trdili, da upravičenec ne sme biti kaznovan, ker mu je predložitev zahtevka vzela več časa kot izvedba naložbe. Sklicevali so se tudi na ovire in izjemna tveganja dejanja, kot sta na primer velika nestabilnost brazilskega reala in dejstvo, da je bila to prva naložba podjetja v Braziliji. |
| --- | --- |

(24)

Po mnenju portugalskih organov glede na te okoliščine kaže dejstvo, da je bila naložba izpeljana brez pomoči, na to, da je bil pobudnik prepričan, da bo dobil državno pomoč in da mora izkoristiti to poslovno priložnost. Portugalski organi so trdili, da upravičenec ne sme biti kaznovan, ker mu je predložitev zahtevka vzela več časa kot izvedba naložbe. Sklicevali so se tudi na ovire in izjemna tveganja dejanja, kot sta na primer velika nestabilnost brazilskega reala in dejstvo, da je bila to prva naložba podjetja v Braziliji.

| (25) | Portugalska je menila, da je ta naložba v Braziliji prispevala k večji konkurenčnosti skupine Pestana in povečala njen ugled v svetovnem turizmu, zlasti zaradi večje prepoznavnosti blagovne znamke „Pestana Hotels and Resorts“, kar prinaša tudi večjo prepoznavnost Portugalske kot turistične destinacije. |
| --- | --- |

(25)

Portugalska je menila, da je ta naložba v Braziliji prispevala k večji konkurenčnosti skupine Pestana in povečala njen ugled v svetovnem turizmu, zlasti zaradi večje prepoznavnosti blagovne znamke „Pestana Hotels and Resorts“, kar prinaša tudi večjo prepoznavnost Portugalske kot turistične destinacije.

| (26) | Poleg tega pa izkušnje skupine v Mozambiku še zdaleč niso primerljive z izkušnjami internacionalizacije v Braziliji, saj se značilnosti obeh trgov razlikujejo. Medtem ko je mozambiški trg kljub svojim velikim zmožnostim še vedno samo na začetni stopnji razvoja, je brazilski trg odprt, z visoko stopnjo konkurenčnosti in daleč bolj izzivalnimi možnostmi kot mozambiški. Z vidika trenutnega procesa internacionalizacije skupine Pestana njena izkušnja v Mozambiku ni zmanjšala visokega tveganja in zaskrbljenosti, povezane s tem dejanjem. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega pa izkušnje skupine v Mozambiku še zdaleč niso primerljive z izkušnjami internacionalizacije v Braziliji, saj se značilnosti obeh trgov razlikujejo. Medtem ko je mozambiški trg kljub svojim velikim zmožnostim še vedno samo na začetni stopnji razvoja, je brazilski trg odprt, z visoko stopnjo konkurenčnosti in daleč bolj izzivalnimi možnostmi kot mozambiški. Z vidika trenutnega procesa internacionalizacije skupine Pestana njena izkušnja v Mozambiku ni zmanjšala visokega tveganja in zaskrbljenosti, povezane s tem dejanjem.

| (27) | Nazadnje so portugalski organi zatrdili, da bi imela državna pomoč omejen učinek na pogoje trgovanja v Evropski uniji, zlasti ker:






  — | je znesek pomoči samo 574 466 EUR, kar je 3,9 % upravičene naložbe, |
| --- | --- | --- |

(27)

Nazadnje so portugalski organi zatrdili, da bi imela državna pomoč omejen učinek na pogoje trgovanja v Evropski uniji, zlasti ker:

—

je znesek pomoči samo 574 466 EUR, kar je 3,9 % upravičene naložbe,

| — | je tržni delež skupine Pestana na Portugalskem samo 2 %, kar je zanemarljivo na evropski ravni, |
| --- | --- |

—

je tržni delež skupine Pestana na Portugalskem samo 2 %, kar je zanemarljivo na evropski ravni,

| — | je na brazilskem trgu okoli 10 000 hotelov, od katerih jih je približno 7 % v lasti tujih podjetij, |
| --- | --- |

—

je na brazilskem trgu okoli 10 000 hotelov, od katerih jih je približno 7 % v lasti tujih podjetij,

| — | je Brazilija sicer konkurenčen trg, a ima zelo nizko stopnjo koncentracije, |
| --- | --- |

—

je Brazilija sicer konkurenčen trg, a ima zelo nizko stopnjo koncentracije,

| — | evropski tekmeci družbe, ki delujejo v Braziliji, že imajo visoke tržne deleže, med katerimi vodi francoska skupina ACCOR s 108 hoteli, sledi pa ji španska skupina Sol Melia s 23 hoteli, |
| --- | --- |

—

evropski tekmeci družbe, ki delujejo v Braziliji, že imajo visoke tržne deleže, med katerimi vodi francoska skupina ACCOR s 108 hoteli, sledi pa ji španska skupina Sol Melia s 23 hoteli,

| — | glede na velikost brazilskega trga projekt ni dovolj obsežen, da bi lahko kakor koli bistveno povečal lokalno ponudbo ali vplival na položaj evropskih družb, ki že delujejo v Braziliji. |
| --- | --- |

—

glede na velikost brazilskega trga projekt ni dovolj obsežen, da bi lahko kakor koli bistveno povečal lokalno ponudbo ali vplival na položaj evropskih družb, ki že delujejo v Braziliji.

Portugalska je sklenila, da ni bilo nobene možnosti, da bi lahko zadevna naložba, ki je vključevala nakup samo enega hotela, bistveno vplivala na pogoje trgovanja v Evropski uniji, in da ni bilo niti najmanjše možnosti, da bi lahko bil takšen vpliv v nasprotju s skupnimi interesi.

| (28) | Nobena tretja stranka ni predložila pripomb |
| --- | --- |

(28)

Nobena tretja stranka ni predložila pripomb

V.   OCENA

| (29) | Po členu 87(1) Pogodbe ES je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(29)

Po členu 87(1) Pogodbe ES je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“.

| (30) | Komisija je v svoji odločitvi z dne 22. februarja 2006 sklenila, da spada pomoč v okvir člena 87(1) Pogodbe ES zaradi naslednjih razlogov:






  — | Po priglašenem ukrepu bo večje podjetje prejelo sredstva za naložbe v turističnem sektorju v Braziliji v okviru strategije internacionalizacije. Ta ukrep predstavlja prednostno obravnavo upravičenega podjetja, mu daje prednost ali spodbudo v primerjavi z drugimi podjetji in s tem izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija je v svoji odločitvi z dne 22. februarja 2006 sklenila, da spada pomoč v okvir člena 87(1) Pogodbe ES zaradi naslednjih razlogov:

—

Po priglašenem ukrepu bo večje podjetje prejelo sredstva za naložbe v turističnem sektorju v Braziliji v okviru strategije internacionalizacije. Ta ukrep predstavlja prednostno obravnavo upravičenega podjetja, mu daje prednost ali spodbudo v primerjavi z drugimi podjetji in s tem izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco.

| — | Pomoč se bo dodelila podjetju na turističnem trgu Evropske unije, na katerem obstaja ali bi lahko obstajalo trgovanje med državami članicami, ali na katerem bi lahko želele sodelovati druge države članice. Ukrep bi torej lahko vplival na trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

—

Pomoč se bo dodelila podjetju na turističnem trgu Evropske unije, na katerem obstaja ali bi lahko obstajalo trgovanje med državami članicami, ali na katerem bi lahko želele sodelovati druge države članice. Ukrep bi torej lahko vplival na trgovanje med državami članicami.

| — | Ukrep se financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

—

Ukrep se financira iz državnih sredstev.

| (31) | Komisija meni, da argumenti, ki jih je navedla Portugalska (glej odstavek 27), ne zadoščajo za spreminjanje teh sklepov zaradi naslednjih razlogov:






  — | Skupina Pestana je bila ob predložitvi zahtevka za pomoč vodilna portugalska hotelska veriga in je imela v lasti približno 15 hotelov na Portugalskem, in ta položaj ima še danes. Za nacionalni turizem kot celoto je zelo koristno, da je ena od najpomembnejših portugalskih blagovnih znamk zastopana v Južni Ameriki. Mednarodna razsežnost „Pestana Hotels and Restaurants“ je pripomogla k večji prepoznavnosti skupine, povečala njeno pogajalsko moč in okrepila njeno poslovno dejavnost znotraj hotelskega sektorja. Ti dejavniki so pomagali povečati skupino in okrepiti njene zmogljivosti za naložbe na portugalskem trgu. |
| --- | --- | --- |

(31)

Komisija meni, da argumenti, ki jih je navedla Portugalska (glej odstavek 27), ne zadoščajo za spreminjanje teh sklepov zaradi naslednjih razlogov:

—

Skupina Pestana je bila ob predložitvi zahtevka za pomoč vodilna portugalska hotelska veriga in je imela v lasti približno 15 hotelov na Portugalskem, in ta položaj ima še danes. Za nacionalni turizem kot celoto je zelo koristno, da je ena od najpomembnejših portugalskih blagovnih znamk zastopana v Južni Ameriki. Mednarodna razsežnost „Pestana Hotels and Restaurants“ je pripomogla k večji prepoznavnosti skupine, povečala njeno pogajalsko moč in okrepila njeno poslovno dejavnost znotraj hotelskega sektorja. Ti dejavniki so pomagali povečati skupino in okrepiti njene zmogljivosti za naložbe na portugalskem trgu.

| — | Od začetka procesa internacionalizacije je skupina Pestana izvedla veliko naložb na Portugalskem, in sicer (i) zgradila tri nove hotele, (ii) prevzela upravljanje mreže Pousadas de Portugal, (iii) kupila dve drugi neuspešni hotelski podjetji in nato posodobila njune hotele ter (iv) razvila precejšne turistične projekte, kot so Cidade da Criança v avtonomni regiji Madeira. |
| --- | --- |

—

Od začetka procesa internacionalizacije je skupina Pestana izvedla veliko naložb na Portugalskem, in sicer (i) zgradila tri nove hotele, (ii) prevzela upravljanje mreže Pousadas de Portugal, (iii) kupila dve drugi neuspešni hotelski podjetji in nato posodobila njune hotele ter (iv) razvila precejšne turistične projekte, kot so Cidade da Criança v avtonomni regiji Madeira.

| — | Glede na velikost skupine Pestana bi imel nakup hotela v Braziliji še druge posledice poleg velikega števila ustvarjenih delovnih mest na Portugalskem. Število delovnih mest se je res povečalo, vendar predvsem zaradi različnih zgoraj navedenih naložb, ki jih je skupina pred kratkim izvedla na Portugalskem in ki večinoma izvirajo iz zagona, ki ga je ustvaril njen proces internacionalizacije. Leta 1999 je imela skupina samo 1 800 zaposlenih, medtem ko je to število v samo šestih letih, to je leta 2005, že preseglo 3 500. |
| --- | --- |

—

Glede na velikost skupine Pestana bi imel nakup hotela v Braziliji še druge posledice poleg velikega števila ustvarjenih delovnih mest na Portugalskem. Število delovnih mest se je res povečalo, vendar predvsem zaradi različnih zgoraj navedenih naložb, ki jih je skupina pred kratkim izvedla na Portugalskem in ki večinoma izvirajo iz zagona, ki ga je ustvaril njen proces internacionalizacije. Leta 1999 je imela skupina samo 1 800 zaposlenih, medtem ko je to število v samo šestih letih, to je leta 2005, že preseglo 3 500.

| — | S pomočjo pri nakupu hotela, kot sestavnega dela pobude za internacionalizacijo portugalskega podjetja v Braziliji, priglašeni ukrep koristi določenemu podjetju ali proizvodnji določenega blaga. Komisija meni, da je pomoč, dodeljena podjetjem v Evropski uniji za neposredne tuje naložbe, primerljiva s pomočjo, dodeljeno podjetjem, ki izvozijo skoraj vso svojo proizvodnjo zunaj Skupnosti. V takih primerih glede na soodvisnost trgov, na katerih delujejo podjetja Skupnosti, ni mogoče izključiti, da bi pomoč lahko izkrivljala konkurenco znotraj Skupnosti (8). |
| --- | --- |

—

S pomočjo pri nakupu hotela, kot sestavnega dela pobude za internacionalizacijo portugalskega podjetja v Braziliji, priglašeni ukrep koristi določenemu podjetju ali proizvodnji določenega blaga. Komisija meni, da je pomoč, dodeljena podjetjem v Evropski uniji za neposredne tuje naložbe, primerljiva s pomočjo, dodeljeno podjetjem, ki izvozijo skoraj vso svojo proizvodnjo zunaj Skupnosti. V takih primerih glede na soodvisnost trgov, na katerih delujejo podjetja Skupnosti, ni mogoče izključiti, da bi pomoč lahko izkrivljala konkurenco znotraj Skupnosti (8).

| (32) | Komisija je navedla, da bo ocenila združljivost pomoči s Pogodbo ES glede na odstopanje po členu 87(3)(c) Pogodbe, ki dovoljuje pomoč „za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti“, kjer taka pomoč nima škodljivega učinka na pogoje trgovanja v takem obsegu, da bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je tudi navedla, da bo upoštevala nekatera merila, ki jih je uporabila v prejšnjih primerih pomoči večjim podjetjem za projekte domačih neposrednih naložb v tujini (glej odstavek 18), da bi našla ravnotežje med koristmi ukrepa v smislu prispevanja k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU (to pomeni, ali je pomoč potrebna glede na tveganja, povezana s projektom v državi vlaganja) in njenimi možnimi negativnimi učinki na trgu EU (9). |
| --- | --- |

(32)

Komisija je navedla, da bo ocenila združljivost pomoči s Pogodbo ES glede na odstopanje po členu 87(3)(c) Pogodbe, ki dovoljuje pomoč „za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti“, kjer taka pomoč nima škodljivega učinka na pogoje trgovanja v takem obsegu, da bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je tudi navedla, da bo upoštevala nekatera merila, ki jih je uporabila v prejšnjih primerih pomoči večjim podjetjem za projekte domačih neposrednih naložb v tujini (glej odstavek 18), da bi našla ravnotežje med koristmi ukrepa v smislu prispevanja k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU (to pomeni, ali je pomoč potrebna glede na tveganja, povezana s projektom v državi vlaganja) in njenimi možnimi negativnimi učinki na trgu EU (9).

| (33) | V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da se glede spodbujevalnega učinka pomoči zdi, da obstajajo nekateri znaki, ki kažejo, da pomoč ni izpolnila tega merila. Poleg tega je imela pomisleke glede vpliva ukrepa na skupni trg. To je med drugim vključevalo potrebo po pomoči glede na tveganja, povezana s projektom v zadevni državi, in glede na pomanjkljivosti podjetja (podobne tistim, s katerimi se srečujejo mala in srednje velika podjetja). |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da se glede spodbujevalnega učinka pomoči zdi, da obstajajo nekateri znaki, ki kažejo, da pomoč ni izpolnila tega merila. Poleg tega je imela pomisleke glede vpliva ukrepa na skupni trg. To je med drugim vključevalo potrebo po pomoči glede na tveganja, povezana s projektom v zadevni državi, in glede na pomanjkljivosti podjetja (podobne tistim, s katerimi se srečujejo mala in srednje velika podjetja).

| (34) | Splošno načelo zakonodaje o državni pomoči je, da mora biti dokazano, da upravičenec s prejemom pomoči uvede dodatno dejavnost, ki brez pomoči ne bi bila uvedena, da se lahko pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom. Drugače bi pomoč preprosto povzročila izkrivljanje, ne da bi imela kakršen koli pozitivni nasprotni učinek. |
| --- | --- |

(34)

Splošno načelo zakonodaje o državni pomoči je, da mora biti dokazano, da upravičenec s prejemom pomoči uvede dodatno dejavnost, ki brez pomoči ne bi bila uvedena, da se lahko pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom. Drugače bi pomoč preprosto povzročila izkrivljanje, ne da bi imela kakršen koli pozitivni nasprotni učinek.

| (35) | Komisija je že v odločitvi o sprožitvi postopka podvomila, da potrebuje podjetje Djebel pomoč za izvedbo te naložbe. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je že v odločitvi o sprožitvi postopka podvomila, da potrebuje podjetje Djebel pomoč za izvedbo te naložbe.

| (36) | Komisija je v svoji odločitvi z dne 22. februarja 2006 poudarila, da priglašeni projekt ni bil prvi projekt internacionalizacije skupine Pestana, katere del je tudi podjetje Djebel. Skupina je že bila dejavna v Mozambiku in zato je obstajal dvom, da je pomoč za prvi poskus internacionalizacije skupine Pestana v Braziliji sploh potrebna (10). |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v svoji odločitvi z dne 22. februarja 2006 poudarila, da priglašeni projekt ni bil prvi projekt internacionalizacije skupine Pestana, katere del je tudi podjetje Djebel. Skupina je že bila dejavna v Mozambiku in zato je obstajal dvom, da je pomoč za prvi poskus internacionalizacije skupine Pestana v Braziliji sploh potrebna (10).

| (37) | Poleg tega je podjetje Djebel v lasti glavne hotelske verige na Portugalskem. Od leta 1999 je podjetje razširilo svojo dejavnost v Braziliji, kjer ima trenutno devet hotelov in je med desetimi največjimi hotelskimi verigami. Kot se zdi, to kaže, da bi naložbo nadaljevali tudi brez možnosti za pridobitev pomoči. Še več, pomoč, dodeljena zdaj za naložbo, izvedeno pred več kot sedmimi leti, verjetno ne bo več imela nobene praktične povezave z naložbo. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega je podjetje Djebel v lasti glavne hotelske verige na Portugalskem. Od leta 1999 je podjetje razširilo svojo dejavnost v Braziliji, kjer ima trenutno devet hotelov in je med desetimi največjimi hotelskimi verigami. Kot se zdi, to kaže, da bi naložbo nadaljevali tudi brez možnosti za pridobitev pomoči. Še več, pomoč, dodeljena zdaj za naložbo, izvedeno pred več kot sedmimi leti, verjetno ne bo več imela nobene praktične povezave z naložbo.

| (38) | Da bi pomoč imela spodbujevalni učinek, je treba tudi dokazati, da je bil zahtevek za pomoč predložen pred začetkom naložbe. |
| --- | --- |

(38)

Da bi pomoč imela spodbujevalni učinek, je treba tudi dokazati, da je bil zahtevek za pomoč predložen pred začetkom naložbe.

| (39) | Komisija poudarja, da je bila naložba izvedena oktobra 1999, več kot eno leto, preden je upravičenec uradno zaprosil za pomoč po shemi državne pomoči N 667/1999 (dne 31. januarja 2001), in tako ni izpolnila merila „spodbujevalnega učinka“, ki ga navadno zahtevajo pravila Skupnosti o državni regionalni pomoči (11). |
| --- | --- |

(39)

Komisija poudarja, da je bila naložba izvedena oktobra 1999, več kot eno leto, preden je upravičenec uradno zaprosil za pomoč po shemi državne pomoči N 667/1999 (dne 31. januarja 2001), in tako ni izpolnila merila „spodbujevalnega učinka“, ki ga navadno zahtevajo pravila Skupnosti o državni regionalni pomoči (11).

| (40) | Portugalski organi so trdili, da je predlog podjetju FCR za udeležbo pri naložbi, poslan dne 24. maja 1999 (pred naložbo), zadosten dokaz, da je to merilo izpolnjeno. Komisija ni mnenja, da bi lahko tak predlog za udeležbo podjetja tveganega kapitala pri naložbi samega po sebi šteli za zahtevek za državno pomoč, ki bi lahko utemeljil njen spodbujevalni učinek. |
| --- | --- |

(40)

Portugalski organi so trdili, da je predlog podjetju FCR za udeležbo pri naložbi, poslan dne 24. maja 1999 (pred naložbo), zadosten dokaz, da je to merilo izpolnjeno. Komisija ni mnenja, da bi lahko tak predlog za udeležbo podjetja tveganega kapitala pri naložbi samega po sebi šteli za zahtevek za državno pomoč, ki bi lahko utemeljil njen spodbujevalni učinek.

| (41) | Komisija tudi poudarja, da je podjetje naložbo izvedlo približno pet let in pol pred tem, preden so ji jo portugalski organi priglasili. |
| --- | --- |

(41)

Komisija tudi poudarja, da je podjetje naložbo izvedlo približno pet let in pol pred tem, preden so ji jo portugalski organi priglasili.

| (42) | Skladno s tem Komisija sklepa, da Portugalska ni dokazala, da je bila predlagana pomoč potrebna kot nadomestilo za vsa posebna tveganja, povezana s projektom. Tako meni, da pomoč ni bila nujna za to, da skupina Pestana izvede naložbo v Braziliji in sproži to naložbo. Po njenem mnenju pomoč nima nobenega spodbujevalnega učinka. |
| --- | --- |

(42)

Skladno s tem Komisija sklepa, da Portugalska ni dokazala, da je bila predlagana pomoč potrebna kot nadomestilo za vsa posebna tveganja, povezana s projektom. Tako meni, da pomoč ni bila nujna za to, da skupina Pestana izvede naložbo v Braziliji in sproži to naložbo. Po njenem mnenju pomoč nima nobenega spodbujevalnega učinka.

| (43) | Komisija je v prejšnjih zadevah tudi vztrajala, da lahko pomoč za tuje neposredne naložbe okrepi celotni finančni in strateški položaj upravičenca ter tako vpliva na njegov relativni položaj glede na konkurente na trgu EU (12). |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v prejšnjih zadevah tudi vztrajala, da lahko pomoč za tuje neposredne naložbe okrepi celotni finančni in strateški položaj upravičenca ter tako vpliva na njegov relativni položaj glede na konkurente na trgu EU (12).

| (44) | Komisija poudarja, da je skupina Pestana povečala svojo komercialno dejavnost v hotelskem sektorju na podlagi zadevne naložbe, ki ni bila njena prva naložba v tujini. Glede na podatke, ki so jih zagotovili portugalski organi, je naložba v Braziliji, čeprav ni izkoristila pomoči, pomagala okrepiti konkurenčnost skupine Pestana in njeno prepoznavnost na svetovnem turističnem trgu, zlasti z izpostavljanjem blagovne znamke „Pestana Hotels and Resorts“. |
| --- | --- |

(44)

Komisija poudarja, da je skupina Pestana povečala svojo komercialno dejavnost v hotelskem sektorju na podlagi zadevne naložbe, ki ni bila njena prva naložba v tujini. Glede na podatke, ki so jih zagotovili portugalski organi, je naložba v Braziliji, čeprav ni izkoristila pomoči, pomagala okrepiti konkurenčnost skupine Pestana in njeno prepoznavnost na svetovnem turističnem trgu, zlasti z izpostavljanjem blagovne znamke „Pestana Hotels and Resorts“.

| (45) | Nazadnje Komisija ugotavlja, da tudi če bi imela naložba podjetja Djebel pozitiven učinek na Portugalskem, se to načeloma ne more pripisati pomoči, ker, kot je zgoraj opisano, ta v tem primeru nima spodbujevalnega učinka, saj je bil projekt zaključen, preden je podjetje Djebel pomoč zahtevalo, in ta ni bila nujna za izvedbo naložbe. |
| --- | --- |

(45)

Nazadnje Komisija ugotavlja, da tudi če bi imela naložba podjetja Djebel pozitiven učinek na Portugalskem, se to načeloma ne more pripisati pomoči, ker, kot je zgoraj opisano, ta v tem primeru nima spodbujevalnega učinka, saj je bil projekt zaključen, preden je podjetje Djebel pomoč zahtevalo, in ta ni bila nujna za izvedbo naložbe.

| (46) | Pri ocenjevanju združljivosti pomoči Komisija natančno prouči ravnotežje med njenimi pozitivnimi in negativnimi učinki ter odloči, ali njeni koristni učinki za Skupnost prevladajo nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. Na podlagi zgoraj navedenega Komisija nima razloga za domnevo, da bi dodelitev pomoči podjetju Djebel v zvezi z njegovo naložbo v Braziliji pomagala izboljšati konkurenčnost evropske industrijske panoge ali imela pozitiven učinek na zadevne regije EU. Nasprotno pa bi lahko pomoč okrepila položaj upravičenca v škodo njegovih konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči na trgu, za katerega je značilna intenzivna konkurenca. Zato Komisija meni, da pomoč ne bi imela pozitivnih učinkov za Skupnost, ki bi lahko prevladali nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco. |
| --- | --- |

(46)

Pri ocenjevanju združljivosti pomoči Komisija natančno prouči ravnotežje med njenimi pozitivnimi in negativnimi učinki ter odloči, ali njeni koristni učinki za Skupnost prevladajo nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. Na podlagi zgoraj navedenega Komisija nima razloga za domnevo, da bi dodelitev pomoči podjetju Djebel v zvezi z njegovo naložbo v Braziliji pomagala izboljšati konkurenčnost evropske industrijske panoge ali imela pozitiven učinek na zadevne regije EU. Nasprotno pa bi lahko pomoč okrepila položaj upravičenca v škodo njegovih konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči na trgu, za katerega je značilna intenzivna konkurenca. Zato Komisija meni, da pomoč ne bi imela pozitivnih učinkov za Skupnost, ki bi lahko prevladali nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco.

VI.   SKLEP

| (47) | Komisija sklepa, da Portugalska ni dokazala, da podjetje Djebel brez pomoči ne bi izvedel zadevnega projekta. Učinek pomoči bi tako bil preprosto izkrivljanje konkurence na skupnem trgu, ne da bi se prispevalo k temu, da bi upravičenec uvedel dodatno dejavnost. Na tej podlagi ne more veljati, da pomoč prispeva k pospeševanju razvoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, in je zato nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(47)

Komisija sklepa, da Portugalska ni dokazala, da podjetje Djebel brez pomoči ne bi izvedel zadevnega projekta. Učinek pomoči bi tako bil preprosto izkrivljanje konkurence na skupnem trgu, ne da bi se prispevalo k temu, da bi upravičenec uvedel dodatno dejavnost. Na tej podlagi ne more veljati, da pomoč prispeva k pospeševanju razvoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, in je zato nezdružljiva s skupnim trgom.

| (48) | Na podlagi zgoraj navedenega se Komisiji ne zdi potrebno, da bi ocenila druge vidike, ki vzbujajo dvome glede združljivosti pomoči, izražene v Odločbi z dne 22. februarja 2006 – |
| --- | --- |

(48)

Na podlagi zgoraj navedenega se Komisiji ne zdi potrebno, da bi ocenila druge vidike, ki vzbujajo dvome glede združljivosti pomoči, izražene v Odločbi z dne 22. februarja 2006 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priglašeno ugodno posojilo v višini 3 680 119 EUR, ki ga je Portugalska predlagala podjetju Djebel za naložbo v Braziliji, je nezdružljivo s skupnim trgom, ker ne izpolnjuje meril po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, in se zato ne sme dodeliti.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 10. maja 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 91, 19.4.2006, str. 25.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL L 107, 30.4.1996.

3

(4)  UL L 124, 20.5.2003.

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (UL L 10, 13.1.2001, str. 30) in Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 (UL L 379, 28.12.2006), ki obravnava isto področje.

5

de minimis

(6)  Z dopisom SG(2000) D/106085 (UL C 266, 16.9.2000, str. 4).

6

(7)  Glej zadevi C 77/97, Austrian Lift GmbH proti Doppelmayru (UL L 142, 5.6.1999, str. 32) in C 47/02, Vila Galé proti Cintri (UL L 61, 27.2.2004, str. 76).

7

(8)  Glej sodbo Evropskega sodišča v zadevi C 142/87 – Tubermeuse [1990] Recueil I-959, odstavek 35.

8

Tubermeuse

(9)  Glej zadevi C 41/04, Orfama (Sklep z dne 7. marca 2007) in C 36/04, Cordex (Sklep z dne 21. februarja 2007).

9

(10)  Glej zadevo C 47/02, Vila Galé Cintra, ki je vključevala prvi poskus internacionalizacije.

10

(11)  Glej točko 4.2 Smernic o državni regionalni pomoči, ki navaja, da mora biti zahtevek za pomoč predložen, preden se projektno delo začne, da se tako zagotovi, da obstaja zahtevani spodbujevalni učinek (UL C 74, 10.3.1998, str. 13).

11

(12)  Glej zadevo C 77/97, Austrian Lift GmbH proti Doppelmayru (UL L 142, 5.6.1999, str. 32).

12

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/36

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. junija 2007

o državni pomoči C 17/2006 (ex N 3/2006) – pomoč za usposabljanje podjetju Autoeuropa – Automóveis Lda, Portugalska

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3130)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/583/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob pozivu zainteresiranim strankam, da predložijo svoje pripombe v skladu s temi določbami (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Portugalska je z dopisom z dne 27. decembra 2005 (ki ga je Komisija prejela 4. januarja 2006) Komisiji priglasila svojo namero, da podjetju Autoeuropa – Automóveis Lda („Autoeuropa“) dodeli pomoč v višini 3 552 423 EUR za projekt usposabljanja, ki ga je želelo izvesti podjetje. Komisija je z dopisom z dne 31. januarja 2006 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Portugalska posredovala z dopisom z dne 9. marca 2006 (ki ga je Komisija prejela 23. marca 2006). |
| --- | --- |

(1)

Portugalska je z dopisom z dne 27. decembra 2005 (ki ga je Komisija prejela 4. januarja 2006) Komisiji priglasila svojo namero, da podjetju Autoeuropa – Automóveis Lda („Autoeuropa“) dodeli pomoč v višini 3 552 423 EUR za projekt usposabljanja, ki ga je želelo izvesti podjetje. Komisija je z dopisom z dne 31. januarja 2006 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Portugalska posredovala z dopisom z dne 9. marca 2006 (ki ga je Komisija prejela 23. marca 2006).

| (2) | Z dopisom z dne 16. maja 2006 je Komisija obvestila Portugalsko, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. V skladu s tem postopkom so portugalski organi v dopisu z dne 31. avgusta 2006 predstavili svoje pripombe. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 16. maja 2006 je Komisija obvestila Portugalsko, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. V skladu s tem postopkom so portugalski organi v dopisu z dne 31. avgusta 2006 predstavili svoje pripombe.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

| (4) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Portugalski, ki je imela možnost nanje odgovoriti. Portugalska je svoje pripombe sporočila v dopisu z dne 13. novembra 2006. Komisija je z dopisom z dne 2. februarja 2007 od Portugalske zahtevala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Portugalski, ki je imela možnost nanje odgovoriti. Portugalska je svoje pripombe sporočila v dopisu z dne 13. novembra 2006. Komisija je z dopisom z dne 2. februarja 2007 od Portugalske zahtevala dodatne informacije.

II.   UMIK PRIGLASITVE

| (5) | Z dopisom z dne 4. maja 2007 je Portugalska obvestila Komisijo, da je Autoeuropa spremenila projekt usposabljanja, zato se priglašena pomoč ne bo izvajala in je priglasitev brezpredmetna. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 4. maja 2007 je Portugalska obvestila Komisijo, da je Autoeuropa spremenila projekt usposabljanja, zato se priglašena pomoč ne bo izvajala in je priglasitev brezpredmetna.

| (6) | Komisija ugotavlja, da lahko v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) zadevna država članica pravočasno umakne priglasitev, preden Komisija sprejme odločbo o pomoči. Člen 8(2) določa, da mora v primerih, ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, Komisija postopek zaključiti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ugotavlja, da lahko v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) zadevna država članica pravočasno umakne priglasitev, preden Komisija sprejme odločbo o pomoči. Člen 8(2) določa, da mora v primerih, ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, Komisija postopek zaključiti.

| (7) | Ker je Portugalska umaknila svojo priglasitev, se je Komisija odločila, da zaključi formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zadevno pomočjo – |
| --- | --- |

(7)

Ker je Portugalska umaknila svojo priglasitev, se je Komisija odločila, da zaključi formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zadevno pomočjo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V skladu s členom 88(2) Pogodbe ES in ob upoštevanju, da je Portugalska umaknila svojo priglasitev, Komisija zaključi formalni postopek preiskave v zvezi s pomočjo, ki jo je Portugalska nameravala dodeliti podjetju Autoeuropa – Automóveis Lda.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 21. junija 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 177, 29.7.2006, str. 25.

1

(2)  Glej sprotno opombo 1.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

3

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 219/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 219/37

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. avgusta 2007

o spremembi Odločbe Komisije 2004/558/ES o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3905)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/584/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), ter zlasti člena 9(2) in člena 10(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Direktive 64/432/EGS določa, da država članica, ki ima obvezen nacionalni nadzorni program za eno od nalezljivih bolezni iz Priloge E(II) k navedeni direktivi, lahko predloži svoj program Komisiji v odobritev. Navedeni člen tudi predvideva določitev dodatnih jamstev, ki bi se lahko zahtevala v trgovini znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Direktive 64/432/EGS določa, da država članica, ki ima obvezen nacionalni nadzorni program za eno od nalezljivih bolezni iz Priloge E(II) k navedeni direktivi, lahko predloži svoj program Komisiji v odobritev. Navedeni člen tudi predvideva določitev dodatnih jamstev, ki bi se lahko zahtevala v trgovini znotraj Skupnosti.

| (2) | Poleg tega člen 10 Direktive 64/432/EGS določa, da če država članica meni, da je njeno ozemlje ali del njenega ozemlja prosto ene od bolezni iz Priloge E(II) k navedeni direktivi, Komisiji predloži ustrezno dokazno dokumentacijo. Ta člen tudi predvideva določitev dodatnih jamstev, ki bi se lahko zahtevala v trgovini znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega člen 10 Direktive 64/432/EGS določa, da če država članica meni, da je njeno ozemlje ali del njenega ozemlja prosto ene od bolezni iz Priloge E(II) k navedeni direktivi, Komisiji predloži ustrezno dokazno dokumentacijo. Ta člen tudi predvideva določitev dodatnih jamstev, ki bi se lahko zahtevala v trgovini znotraj Skupnosti.

| (3) | Odločba Komisije 2004/558/ES z dne 15. julija 2004 o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic (2), odobri nacionalne programe za nadzor in izkoreninjenje okužbe z bovinim herpesvirusom tipa 1 („BHV1“), ki so jih predložile države članice in so našteti v Prilogi I k navedeni odločbi za regije iz navedene priloge in za katere veljajo dodatna jamstva za BHV1 v skladu s členom 9 Direktive 64/432/EGS. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2004/558/ES z dne 15. julija 2004 o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic (2), odobri nacionalne programe za nadzor in izkoreninjenje okužbe z bovinim herpesvirusom tipa 1 („BHV1“), ki so jih predložile države članice in so našteti v Prilogi I k navedeni odločbi za regije iz navedene priloge in za katere veljajo dodatna jamstva za BHV1 v skladu s členom 9 Direktive 64/432/EGS.

| (4) | Poleg tega Priloga II k Odločbi 2004/558/ES navaja regije držav članic, za katere se šteje, da so proste okužbe z BHV1 in za katere veljajo dodatna jamstva v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS. Priloga III k Odločbi 2004/558/ES določa gospodarstva, prosta okužbe z BHV1. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega Priloga II k Odločbi 2004/558/ES navaja regije držav članic, za katere se šteje, da so proste okužbe z BHV1 in za katere veljajo dodatna jamstva v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS. Priloga III k Odločbi 2004/558/ES določa gospodarstva, prosta okužbe z BHV1.

| (5) | Trenutno so v Prilogi I k Odločbi 2004/558/ES navedene vse nemške regije. Nemčija je zdaj predložila dokumentacijo k zahtevku za razglasitev dela svojega ozemlja, da je prosto okužbe z BHV1, in zagotovila pravila za gibanje goveda na nacionalnem ozemlju, znotraj navedenega dela svojega ozemlja in nanj. Skladno s tem je Nemčija zahtevala uporabo dodatnih jamstev v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS za administrativni enoti Regierungsbezirke Oberpfalz (Zgornje Pfalško) in Oberfranken zvezne dežele Bavarske. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno so v Prilogi I k Odločbi 2004/558/ES navedene vse nemške regije. Nemčija je zdaj predložila dokumentacijo k zahtevku za razglasitev dela svojega ozemlja, da je prosto okužbe z BHV1, in zagotovila pravila za gibanje goveda na nacionalnem ozemlju, znotraj navedenega dela svojega ozemlja in nanj. Skladno s tem je Nemčija zahtevala uporabo dodatnih jamstev v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS za administrativni enoti Regierungsbezirke Oberpfalz (Zgornje Pfalško) in Oberfranken zvezne dežele Bavarske.

| (6) | Po oceni zahtevka, ki ga je predložila Nemčija, je primerno, da se navedeni dve nemški upravni enoti, prosti okužbe z BHV1, vključita v Prilogo II k Odločbi 2004/558/ES ter da se podaljša veljavnost dodatnih jamstev za ti enoti v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS. Prilogo I k Odločbi 2004/558/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Po oceni zahtevka, ki ga je predložila Nemčija, je primerno, da se navedeni dve nemški upravni enoti, prosti okužbe z BHV1, vključita v Prilogo II k Odločbi 2004/558/ES ter da se podaljša veljavnost dodatnih jamstev za ti enoti v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS. Prilogo I k Odločbi 2004/558/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Italija je predložila programa za izkoreninjenje v avtonomni deželi Furlaniji - Julijski krajini in avtonomni pokrajini Trentu. Navedena programa sta v skladu z merili iz člena 9(1) Direktive 64/432/EGS. Navedena programa določata tudi pravila za gibanje goveda na nacionalnem ozemlju, znotraj navedenih regij in v ti regiji, ki so enakovredna tistim, ki so se prej izvajala v pokrajini Bolzano v Italiji in uspešna pri izkoreninjenju bolezni v navedeni pokrajini. |
| --- | --- |

(7)

Italija je predložila programa za izkoreninjenje v avtonomni deželi Furlaniji - Julijski krajini in avtonomni pokrajini Trentu. Navedena programa sta v skladu z merili iz člena 9(1) Direktive 64/432/EGS. Navedena programa določata tudi pravila za gibanje goveda na nacionalnem ozemlju, znotraj navedenih regij in v ti regiji, ki so enakovredna tistim, ki so se prej izvajala v pokrajini Bolzano v Italiji in uspešna pri izkoreninjenju bolezni v navedeni pokrajini.

| (8) | Programa, ki ju je Italija predložila za navedeni dve regiji, ter dodatna jamstva, predložena v skladu s členom 9 Direktive 64/432/EGS je treba odobriti. Prilogo I k Odločbi 2004/558/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Programa, ki ju je Italija predložila za navedeni dve regiji, ter dodatna jamstva, predložena v skladu s členom 9 Direktive 64/432/EGS je treba odobriti. Prilogo I k Odločbi 2004/558/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Evropska agencija za varnost hrane je dala mnenje o „Opredelitvi živali, prosti okužbe z BHV-1 in gospodarstvu, prostem okužbe z BHV-1, ter postopkih za preverjanje in ohranjanje tega stanja“ („Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status“) (3). Primerno je upoštevati nekatera priporočila tega mnenja. Prilogo III k Odločbi 2004/558/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Evropska agencija za varnost hrane je dala mnenje o „Opredelitvi živali, prosti okužbe z BHV-1 in gospodarstvu, prostem okužbe z BHV-1, ter postopkih za preverjanje in ohranjanje tega stanja“ („Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status“) (3). Primerno je upoštevati nekatera priporočila tega mnenja. Prilogo III k Odločbi 2004/558/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti je treba priloge I, II in III k Odločbi 2004/558/ES nadomestiti z besedilom iz Priloge k tej odločbi. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti je treba priloge I, II in III k Odločbi 2004/558/ES nadomestiti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloge I in II in III k Odločbi 2004/558/ES se nadomestijo z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. avgusta 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/104/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 352).

1

(2)  UL L 249, 23.7.2004, str. 20.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/science/ahaw/ahaw_opinions/1348.html

3

---

PRILOGA

PRILOGA I

| Države članice | Regije držav članic, za katere v skladu s členom 9 Direktive 64/432/EGS veljajo dodatna jamstva za infekciozni bovini rinotraheitis |
| --- | --- |
| Nemčija | Vse regije, razen Regierungsbezirke Oberpfalz (Zgornje Pfalško) in Oberfranken zvezne dežele Bavarske |
| Italija | Avtonomna dežela Furlanija – Julijska krajina
  Avtonomna pokrajina Trento |

Države članice

Regije držav članic, za katere v skladu s členom 9 Direktive 64/432/EGS veljajo dodatna jamstva za infekciozni bovini rinotraheitis

Nemčija

Vse regije, razen Regierungsbezirke Oberpfalz (Zgornje Pfalško) in Oberfranken zvezne dežele Bavarske

Italija

Avtonomna dežela Furlanija – Julijska krajina

Avtonomna pokrajina Trento

PRILOGA II

| Države članice | Regije držav članic, za katere v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS veljajo dodatna jamstva za infekciozni bovini rinotraheitis |
| --- | --- |
| Danska | Vse regije |
| Nemčija | Regierungsbezirke Oberpfalz (Zgornje Pfalško) in Oberfranken zvezne dežele Bavarske |
| Italija | Pokrajina Bolzano |
| Avstrija | Vse regije |
| Finska | Vse regije |
| Švedska | Vse regije |

Države članice

Regije držav članic, za katere v skladu s členom 10 Direktive 64/432/EGS veljajo dodatna jamstva za infekciozni bovini rinotraheitis

Danska

Vse regije

Nemčija

Regierungsbezirke Oberpfalz (Zgornje Pfalško) in Oberfranken zvezne dežele Bavarske

Italija

Pokrajina Bolzano

Avstrija

Vse regije

Finska

Vse regije

Švedska

Vse regije

PRILOGA III

Gospodarstvo, prosto BHV1

1.   Gospodarstvo z govedom se šteje za prosto okužbe z BHV1, če izpolnjuje pogoje iz te priloge.

1.1   V zadnjih 6 mesecih na gospodarstvu ni zabeležen noben sum za okužbo z BHV1 in nobeno govedo na gospodarstvu ne kaže kliničnih simptomov, ki so značilni za okužbo z BHV1.

Gospodarstvo in kateri koli nesosednji pašniki ali prostori, neodvisno od lastništva, ki so del gospodarstva kot epidemiološke enote, morajo biti dejansko ločeni od katerega koli pašnika ali prostora z nižjim stanjem glede BHV1 z naravnimi ali fizičnimi pregradami, ki dejansko onemogočajo neposreden stik med živalmi različnega zdravstvenega stanja.

1.2   Sprejeto je bilo samo govedo z gospodarstev v državah članicah ali v njihovih regijah, ki so navedene v Prilogi II, ali govedo z gospodarstev, prostih BHV1, nobeno govedo na gospodarstvu pa ni bilo stiku z drugim govedom kot govedom z gospodarstev v državah članicah ali v njihovih regijah, ki so navedene v Prilogi II, ali z govedom z gospodarstev, prostih BHV1.

1.3   Žensko govedo je osemenjeno samo s semenom bikov, ki je pripravljeno v skladu z Direktivo 88/407/EGS, ali s semenom bikov z gospodarstev v državah članicah ali v njihovih regijah, ki so navedene v Prilogi II k tej odločbi, ali s semenom bikov z gospodarstev, prostih BHV1.

1.4   Na gospodarstvu se uporablja vsaj eden od naslednjih režimov nadzora:

| 1.4.1 | serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj dveh vzorcih krvi, ki so odvzeti v razmiku od petih do sedmih mesecev vsemu ženskemu in moškemu govedu, ki se uporablja za vzrejo ali je namenjeno vzreji in je starejše od devetih mesecev; |
| --- | --- |

1.4.1

serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj dveh vzorcih krvi, ki so odvzeti v razmiku od petih do sedmih mesecev vsemu ženskemu in moškemu govedu, ki se uporablja za vzrejo ali je namenjeno vzreji in je starejše od devetih mesecev;

| 1.4.2 | serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:






  — | dveh vzorcih mleka ali na skupnem vzorcu mleka največ petih živali, ki je odvzet vsemu molznemu ženskemu govedu v razmiku od petih do sedmih mesecev, ter |
| --- | --- | --- |

1.4.2

serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:

—

dveh vzorcih mleka ali na skupnem vzorcu mleka največ petih živali, ki je odvzet vsemu molznemu ženskemu govedu v razmiku od petih do sedmih mesecev, ter

| — | dveh vzorcih krvi, ki so odvzeti v razmiku od petih do sedmih mesecev vsemu nemolznemu ženskemu govedu in vsemu moškemu govedu, ki se uporablja za vzrejo ali je namenjeno vzreji in je starejše od devetih mesecev; |
| --- | --- |

—

dveh vzorcih krvi, ki so odvzeti v razmiku od petih do sedmih mesecev vsemu nemolznemu ženskemu govedu in vsemu moškemu govedu, ki se uporablja za vzrejo ali je namenjeno vzreji in je starejše od devetih mesecev;

| 1.4.3 | v primeru kmetij za proizvodnjo mleka, na katerih je vsaj 30 % goveda molzno žensko govedo, je serološka preiskava na protitelesa za BHV1 opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:






  — | treh vzorcih mleka, ki so odvzeti iz rezervoarja za mleko največ 50 molznih ženskih goved v razmiku vsaj 3 mesecev, odvisno od specifikacije uporabljenega testa, ter |
| --- | --- | --- |

1.4.3

v primeru kmetij za proizvodnjo mleka, na katerih je vsaj 30 % goveda molzno žensko govedo, je serološka preiskava na protitelesa za BHV1 opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:

—

treh vzorcih mleka, ki so odvzeti iz rezervoarja za mleko največ 50 molznih ženskih goved v razmiku vsaj 3 mesecev, odvisno od specifikacije uporabljenega testa, ter

| — | enem posameznem vzorcu krvi, ki je odvzet vsemu nemolznemu ženskemu govedu, ki je starejše od 9 mesecev, in vsemu moškemu govedu, ki se uporablja za vzrejo ali je namenjeno vzreji ter je starejše od 9 mesecev; |
| --- | --- |

—

enem posameznem vzorcu krvi, ki je odvzet vsemu nemolznemu ženskemu govedu, ki je starejše od 9 mesecev, in vsemu moškemu govedu, ki se uporablja za vzrejo ali je namenjeno vzreji ter je starejše od 9 mesecev;

| 1.4.4 | vse govedo na gospodarstvu izvira z gospodarstev v državah članicah ali v njihovih regijah, ki so navedene v Prilogi II, ali z gospodarstev, prostih BHV1. |
| --- | --- |

1.4.4

vse govedo na gospodarstvu izvira z gospodarstev v državah članicah ali v njihovih regijah, ki so navedene v Prilogi II, ali z gospodarstev, prostih BHV1.

2.   pogoji v odstavkih od 1.1 do 1.4 še naprej veljajo in

| 2.1 | se na gospodarstvu uporablja vsaj eden od naslednjih režimov nadzora v dvanajstmesečnem obdobju: |
| --- | --- |

2.1

se na gospodarstvu uporablja vsaj eden od naslednjih režimov nadzora v dvanajstmesečnem obdobju:

| 2.2 | se na gospodarstvu uporablja vsaj eden od naslednjih režimov nadzora v dvanajstmesečnem obdobju:






  2.2.1 | serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj enem posameznem vzorcu krvi, odvzetem vsemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev; |
| --- | --- | --- |

2.2

se na gospodarstvu uporablja vsaj eden od naslednjih režimov nadzora v dvanajstmesečnem obdobju:

2.2.1

serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj enem posameznem vzorcu krvi, odvzetem vsemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev;

| 2.2.2 | serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:






  — | enem posameznem vzorcu mleka ali na skupnem vzorcu mleka največ petih živali, ki je odvzet vsemu molznemu ženskemu govedu, ter |
| --- | --- | --- |

2.2.2

serološka preiskava na protitelesa za BHV1 je opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:

—

enem posameznem vzorcu mleka ali na skupnem vzorcu mleka največ petih živali, ki je odvzet vsemu molznemu ženskemu govedu, ter

| — | –enem posameznem vzorcu krvi, ki je odvzet vsemu nemolznemu ženskemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev, in vsemu moškemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev; |
| --- | --- |

—

–enem posameznem vzorcu krvi, ki je odvzet vsemu nemolznemu ženskemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev, in vsemu moškemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev;

| 2.2.3 | v primeru kmetij za proizvodnjo mleka, na katerih je vsaj 30 % goveda molzno žensko govedo, je serološka preiskava na protitelesa za BHV1 opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:






  — | dveh vzorcih mleka, ki so odvzeti iz rezervoarja za mleko, največ 50 molznih ženskih goved v razmiku 3 do 12 mesecev, odvisno od specifikacije uporabljenega testa, ter |
| --- | --- | --- |

2.2.3

v primeru kmetij za proizvodnjo mleka, na katerih je vsaj 30 % goveda molzno žensko govedo, je serološka preiskava na protitelesa za BHV1 opravljena z negativnimi rezultati v vsakem primeru na vsaj:

—

dveh vzorcih mleka, ki so odvzeti iz rezervoarja za mleko, največ 50 molznih ženskih goved v razmiku 3 do 12 mesecev, odvisno od specifikacije uporabljenega testa, ter

| — | enem posameznem vzorcu krvi, ki je odvzet vsemu nemolznemu ženskemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev, in vsemu moškemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev. |
| --- | --- |

—

enem posameznem vzorcu krvi, ki je odvzet vsemu nemolznemu ženskemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev, in vsemu moškemu govedu, ki je starejše od 24 mesecev.

3.   Za gospodarstvo z govedom se stanje, prosto BHV1, začasno prekine, če je med preiskavami iz točk od 2.2.1 do 2.2.3 žival pozitivno reagirala na test na protitelesa za BHV1.

4.   Za gospodarstvo se stanje, prosto BHV1, ki je bilo začasno prekinjeno v skladu s točko 3, znova uvede samo po serološki preiskavi na protitelesa za BHV1 z začetkom ne prej kakor 30 dni po odstranitvi seropozitivnih živali, ki je opravljena z negativnim rezultatom v vsakem primeru na vsaj:

| — | dveh vzorcih mleka ali na skupnem vzorcu mleka največ petih živali, ki je odvzet vsemu molznemu ženskemu govedu v razmiku vsaj dveh mesecev, ter |
| --- | --- |

—

dveh vzorcih mleka ali na skupnem vzorcu mleka največ petih živali, ki je odvzet vsemu molznemu ženskemu govedu v razmiku vsaj dveh mesecev, ter

| — | dveh vzorcih krvi, ki so odvzeti v razmiku vsaj treh mesecev vsemu nemolznemu ženskemu govedu in vsemu moškemu govedu. |
| --- | --- |

—

dveh vzorcih krvi, ki so odvzeti v razmiku vsaj treh mesecev vsemu nemolznemu ženskemu govedu in vsemu moškemu govedu.

Opomba:

| (a) | Kjer se ta priloga sklicuje na serološki test za detekcijo protiteles za BHV1, se uporabljajo načela iz člena 2(1)(c) glede stanja cepljenja testiranih živali. |
| --- | --- |

(a)

Kjer se ta priloga sklicuje na serološki test za detekcijo protiteles za BHV1, se uporabljajo načela iz člena 2(1)(c) glede stanja cepljenja testiranih živali.

| (b) | Velikost skupnega vzorca mleka, na katerega se sklicuje ta priloga, se lahko uravnava na podlagi dokumentiranega dokaza, da je test v vseh okoliščinah vsakodnevnega laboratorijskega dela dovolj občutljiv, da ugotovi vsako šibko pozitivno reakcijo v skupnem vzorcu, katerega velikost je uravnavana. |
| --- | --- |

(b)

Velikost skupnega vzorca mleka, na katerega se sklicuje ta priloga, se lahko uravnava na podlagi dokumentiranega dokaza, da je test v vseh okoliščinah vsakodnevnega laboratorijskega dela dovolj občutljiv, da ugotovi vsako šibko pozitivno reakcijo v skupnem vzorcu, katerega velikost je uravnavana.

---