# Službeni list C 449/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 449 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.13. prosinca 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 449

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.13. prosinca 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2018/C 449/01 | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o gospodarskoj dimenziji sporta i njegovim društveno-gospodarskim koristima | 1 |
| 2018/C 449/02 | Zaključci Vijeća o uzajamnom priznavanju u kaznenim stvarima Promicanje uzajamnog priznavanja jačanjem uzajamnog povjerenja | 6 |
| | Europska komisija |
| 2018/C 449/03 | Tečajna lista eura | 10 |
| 2018/C 449/04 | Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unije – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med)/Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (ZOI) | 11 |
| 2018/C 449/05 | Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unijePaška sol (ZOI) | 17 |
| 2018/C 449/06 | Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Graves supérieures (ZOI)) | 22 |
| 2018/C 449/07 | Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja, u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, za naziv Liquirizia di Calabria (ZOI) | 28 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2018/C 449/08 | Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. prosinca 2018.(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica Nadzornog tijela o državnim potporama i članku 10. Odluke Nadzornog tijela br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004) | 35 |

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2018/C 449/01

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o gospodarskoj dimenziji sporta i njegovim društveno-gospodarskim koristima

1

2018/C 449/02

Zaključci Vijeća o uzajamnom priznavanju u kaznenim stvarima Promicanje uzajamnog priznavanja jačanjem uzajamnog povjerenja

6

Europska komisija

2018/C 449/03

Tečajna lista eura

10

2018/C 449/04

Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unije – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med)/Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (ZOI)

Službenom listu Europske unije

11

2018/C 449/05

Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unijePaška sol (ZOI)

Službenom listu Europske unije

17

2018/C 449/06

Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Graves supérieures (ZOI))

Službenom listu Europske unije

22

2018/C 449/07

Provedbena odluka Komisije оd 6. prosinca 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja, u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, za naziv Liquirizia di Calabria (ZOI)

Službenom listu Europske unije

28

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2018/C 449/08

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. prosinca 2018.(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica Nadzornog tijela o državnim potporama i članku 10. Odluke Nadzornog tijela br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004)

(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica Nadzornog tijela o državnim potporama i članku 10. Odluke Nadzornog tijela br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004)

35

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 449/09 | Obavijest o antidampinškoj pristojbi koja je na snazi za uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine: promjena naziva trgovačkog društva na koje se primjenjuje stopa antidampinške pristojbe za društva koja surađuju, a nisu odabrana u uzorak | 36 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2018/C 449/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 37 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2018/C 449/09

Obavijest o antidampinškoj pristojbi koja je na snazi za uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine: promjena naziva trgovačkog društva na koje se primjenjuje stopa antidampinške pristojbe za društva koja surađuju, a nisu odabrana u uzorak

36

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2018/C 449/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/1

---

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o gospodarskoj dimenziji sporta i njegovim društveno-gospodarskim koristima

(2018/C 449/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PODSJEĆAJUĆI DA:

| 1. | U planovima rada EU-a u području sporta (2011. – 2014. (1), 2014. – 2017. (2) i 2017. – 2020. (3)), koje su Vijeće i predstavnici vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća donijeli, ističe se važnost gospodarske dimenzije sporta, uz osobit osvrt na održivo financiranje sporta, nasljeđe velikih sportskih događanja, gospodarske koristi sporta i inovacije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | U Zaključcima Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća od 27. studenoga 2012. o jačanju osnove utemeljene na dokazima za donošenje politika u području sporta (4) prepoznaje se znatan doprinos sporta gospodarstvu Europe kao pokretača rasta i zaposlenosti kao i njegov doprinos postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te se naglašava važnost usporedivih podataka povezanih sa sportom i njihove uporabe u oblikovanju politika kako bi se povećala kvaliteta politika u području sporta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U Zaključcima Vijeća o ulozi volonterskih aktivnosti u sportu u promicanju aktivnog građanstva (5) ističe se kako sportski sektor, uz volonterske aktivnosti u sportu, nacionalnim gospodarstvima pruža mjerljivu i znatnu gospodarsku i društvenu vrijednost te bi mogao potaknuti stope rasta i zaposlenosti diljem Europske unije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U Zaključcima Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća od 27. studenoga 2012. o promicanju zdravstveno usmjerene tjelesne aktivnosti (HEPA) (6) naglašava se kako su trenutačne visoke stope tjelesne neaktivnosti razlog za ozbiljnu zabrinutost EU-a i njegovih država članica sa zdravstvenog, društvenog i gospodarskoga gledišta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | U Zaključcima Vijeća o doprinosu sporta gospodarstvu EU-a, a posebno rješavanju problema nezaposlenosti i socijalnoj uključenosti mladih (7) ističe se važnost sportskog sektora za gospodarstvo i mlade u stjecanju korisnih vještina na plaćenim poslovima kao i u okviru dobrovoljnih aktivnosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | U Zaključcima Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o sportu kao pokretaču inovacija i gospodarskog rasta (8) razmotrio se potencijal sporta u smislu rasta i zaposlenosti te kao pokretača inovacija. |
| --- | --- |

6.

| 7. | U Zaključcima Vijeća o promicanju motoričkih vještina, tjelesnih i sportskih aktivnosti za djecu (9) promiče se poticanje tjelesnog odgoja u školama, uključujući motoričke vještine u ranom djetinjstvu s obzirom na to da su se dnevne navike djece promijenile od tjelesnih aktivnosti na one koje su više sjedilačke. |
| --- | --- |

7.

| 8. | U Zaključcima Vijeća o doprinosu zaustavljanju porasta prekomjerne tjelesne težine i pretilosti u djece (10) potvrđuje se da zdravlje predstavlja vrijednost, priliku i ulaganje za gospodarski i društveni razvoj svake zemlje te da je pretilost u dječjoj dobi pouzdan pokazatelj pretilosti u odrasloj dobi čije su posljedice za zdravlje i gospodarstvo dobro poznate. |
| --- | --- |

8.

S OBZIROM NA TO DA:

| 9. | Sport je prepoznat kao gospodarski pokretač rasta u smislu učinaka koje ima na dodanu vrijednost, bruto domaći proizvod i kupovnu moć. (11) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sport je međusektorski fenomen te predstavlja mnogo više od prihodâ sportske industrije. Osobit je čimbenik u javnom zdravlju, regionalnom razvoju i turizmu, ali i u integraciji i obrazovanju te je društvena poveznica. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Od pristupanja pitanju gospodarske dimenzije sporta prvi put u kontekstu EU-a 2006. (12) na razini EU-a uloženi su napori u pogledu mjerljivosti gospodarskog učinka sporta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Do danas sveukupno devet država članica EU-a (13) održava cjelovite nacionalne satelitske račune za sport (SSA), a dodatnih pet zemalja (14) bilježi skup podataka povezanih sa sportom kojima se omogućuje viši stupanj preciznosti rezultata. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prema nedavnoj studiji (15) sport čini 2,12 % BDP-a EU-a, a na radnim mjestima povezanima sa sportom radi 5,67 milijuna ljudi, što čini 2,72 % zaposlenosti EU-a. Rezultati također pokazuju da je u vrijeme kada se gospodarstvo nalazilo u teškom stanju sport bio vrlo otporan sektor, u kojem su se stvarali rast i radna mjesta. (16) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Iako je prema nacionalnim računima gospodarska dimenzija sporta dobro zastupljena putem satelitskih računa za sport i drugih sustava izračuna, doprinos sporta gospodarstvu i dalje je podcijenjen s obzirom na to da postoje brojni dodatni, takozvani društveno-gospodarski učinci (npr. zdravstveno-gospodarski učinci, predanost volontera, doprinos inovacija rastu te doprinos sporta regionalnom razvoju) koji još nisu zastupljeni, ali koji imaju učinke na BDP i zaposlenost. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gospodarski troškovi bolesti povezanih s tjelesnom neaktivnošću (17) nisu obuhvaćeni nacionalnim računima (18) iako su te gospodarske posljedice važne (19) te ih bez odgovarajućih metoda nije moguće izmjeriti. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Volonterski rad ima znatnu obrazovnu korist te pruža važan doprinos gospodarskoj dimenziji sporta (20), što nije obuhvaćeno nacionalnim računima. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zbog manjka podataka dosad se nije dovoljno razmotrilo dimenziju inovacija povezanu sa sportom (21) s obzirom na BDP i zaposlenost. Stoga je bitno razviti pouzdane empirijske rezultate koji se tiču učinka inovacija povezanih sa sportom na dinamiku izvoza i gospodarski rast. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Doprinos sporta regionalnom razvoju i dalje nije dovoljno vidljiv te ne postoji svijest o brojnim načinima na koje bi sport i tjelesna aktivnost mogli biti snažno sredstvo za postizanje EU-ova cilja kohezije, osobito u pogledu doprinošenja ciljevima strategije Europa 2020. Nedavnim dokazima (22) pokazalo se kako su projekti povezani sa sportom doprinijeli lokalnim gospodarstvima, zaposlenosti i socijalnoj koheziji te se istaknula činjenica da su mnoge regije diljem Europe uključile sport u svoje strategije pametne specijalizacije. |
| --- | --- |

18.

PREPOZNAJUĆI DA:

| 19. | U pogledu zastupljenosti doprinosa sporta gospodarstvu kao cjelini potrebno je razmotriti dodatne aspekte, među ostalim kvantifikaciju zdravstveno-gospodarskih učinaka tjelesne aktivnosti, prepoznavanje dodatne koristi volonterskog rada, doprinos inovacija poboljšanju potencijala rasta te analizu učinka koju projekti povezani sa sportom imaju na regionalni razvoj. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Za mjerenje društveno-gospodarskih učinaka sporta potrebne su dodatne metode i pristupi. (23) Kako bi se na nacionalnoj i europskoj razini pružili rezultati utemeljeni na dokazima, nužna je dostupnost usporedivih podataka i nalaza. Svi prikupljeni podaci o tim pitanjima trebali bi biti razvrstani po spolu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sport i tjelesne aktivnosti doprinose rješavanju današnjih lokalnih i regionalnih izazova, osobito razvojem rješenjâ u području održive mobilnosti, ubrzavanjem revitalizacije urbanih područja zahvaljujući pametnim sportskim infrastrukturama ili poboljšanjem socijalne kohezije u različitim zajednicama. |
| --- | --- |

21.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA:

| 22. | Razmotre razvoj satelitskih računa za sport ili drugih usporedivih sustava izračuna radi kvantifikacije gospodarskog učinka sporta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Podrže i šire ideju proširivanja zastupljenosti gospodarske dimenzije sporta s pomoću društveno-gospodarskih aspekata, osobito volontiranja, zdravstveno-gospodarskih aspekata i inovacija, na europskoj i nacionalnoj razini, te poboljšanja međusektorske suradnje. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Uzmu u obzir vrijednost volonterskog rada za nacionalno gospodarstvo te uključe tu temu u statističke podatke. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Podignu razinu svijesti o potencijalu sporta za doprinos rastu i zaposlenosti s pomoću pouzdanih podataka. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Razmotre daljnju suradnju među državama članicama te s Komisijom kako bi razvile usporedive definicije, metode i standarde u pogledu društveno-gospodarskih dimenzija sportskog sektora. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Na nacionalnoj razini, prema potrebi, promiču razmjenu o uključivanju strategija pametne specijalizacije poput sportskih klastera. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Razmotre sport i tjelesne aktivnosti kao međusektorski prioritet diljem drugih područja politika poput zdravlja, obrazovanja, prometa, urbanističkog planiranja, socijalnih politika i politika turizma, u kojima je doprinos sporta uvelike potvrđen. |
| --- | --- |

28.

POZIVAJU KOMISIJU DA:

| 29. | Promiče i podupire djelovanja poput razmjene odgovarajućih podataka te znanja i iskustva koji su specifični za određenu metodu, prikupljanja dokaza i agregiranja sportskih statističkih podataka kao i tehničke podrške, kojima je svrha poboljšavanje i pojednostavnjivanje napora država članica u pogledu kvantifikacije gospodarske dimenzije sporta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Pokrene postupak ocjene uporabe i primjenjivosti sustava izračuna koji se rabe za kvantifikaciju društveno-gospodarskih aspekata sporta, uključujući utvrđivanje postojećih istraživanja i prikupljanje primjera najbolje prakse. |
| --- | --- |

30.

| 31. | U okviru skupine stručnjaka te uz potporu Eurostata podupire razvoj alata za dopunu ili ažuriranje postojećih podataka o gospodarskoj dimenziji sporta, uključujući društveno-gospodarske aspekte. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Podigne razinu svijesti o potencijalu sporta kao izvora inovacija. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Podupire razmjenu te dodatno ojača suradnju, i unutar Komisije i u ostalim institucijama EU-a, u pogledu uloge sporta u modernim gospodarstvima i društvu, osobito s obzirom na njegov doprinos regionalnom razvoju. |
| --- | --- |

33.

POZIVAJU SPORTSKI POKRET DA:

| 34. | Podupire prikupljanje podataka o doprinosu volonterskog rada u području sporta i tjelesne aktivnosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Razmotri poticanje usporedive gospodarske analize gospodarskog učinka volonterskog rada i tjelesne aktivnosti kao i tjelesne neaktivnosti. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Potakne razmjenu najboljih praksi sa stručnjacima o metodama za mjerenje društveno-gospodarskih učinaka. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL C 162, 1.6.2011., str. 1.

(2)  SL C 183, 14.6.2014., str. 12.

(3)  SL C 189, 5.6.2017., str. 5.

(4)  SL C 393, 19.12.2012., str. 20.

(5)  SL C 372, 20.12.2011., str. 24.

(6)  SL C 393, 19.12.2012., str. 22.

(7)  SL C 32, 4.2.2014., str. 2.

(8)  SL C 436, 5.12.2014., str. 2.

(9)  SL C 417, 15.12.2015., str. 46.

(10)  SL C 205, 29.6.2017., str. 46.

(11)  Studija o gospodarskoj koristi sporta s pomoću satelitskih računa za sport 2018.

(12)  Stručna skupina za sportsku statistiku (2011. – 2014.), Definicija sporta iz Vilniusa.

(13)  Austrija, Belgija, Cipar, Litva, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Portugal i Ujedinjena Kraljevina.

(14)  Bugarska, Francuska, Luksemburg, Slovačka i Španjolska.

(15)  Studija o gospodarskoj koristi sporta s pomoću satelitskih računa za sport 2018.

(16)  To se također potvrđuje u: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17)  Izravni troškovi u zdravstvenom sustavu, gubici produktivnosti, smrtnost i invaliditet na radu uzrokovani bolestima povezanima s tjelesnom neaktivnošću poput primjerice dijabetesa tipa 2, depresije, problema s leđima ili kardiovaskularnih bolesti.

(18)  Računi i tehnike za mjerenje gospodarske aktivnosti nacije.

(19)  Kao što je potvrđeno studijom ISCA-e i CEBR-a „The economic cost of physical inactivity in Europe” („Gospodarski trošak tjelesne neaktivnosti u Europi”): http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ te studijom Svjetske zdravstvene organizacije „Physical activity and health: evidence for action” („Tjelesna aktivnost i zdravlje: dokazi za djelovanje”): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1.

(20)  Studija o volontiranju u Europskoj uniji 2010.

(21)  Koja obuhvaća proces preobrazbe ideje ili inovacije u robu ili uslugu koja stvara vrijednost ili koju će korisnici platiti.

(22)  Studija o doprinosu sporta regionalnom razvoju putem strukturnih fondova 2016.

(23)  Akcijskim planom iz Kazana, kako ga je Unesco donio 15. srpnja 2017., također se u Akciji 2. utvrđuje potreba za razvojem zajedničkih pokazatelja za mjerenje doprinosa tjelesnog odgoja, tjelesne aktivnosti i sporta najvažnijim ciljevima održivog razvoja.

---

PRILOG

1.

U Bijeloj knjizi Komisije o sportu (1) osobit je naglasak stavljen na gospodarsku dimenziju sporta, uz isticanje potrebe za usporedivim informacijama na razini EU-a kako bi se oblikovale politike utemeljene na dokazima.

2.

U Komunikaciji Komisije o sportu (2) prepoznaje se važnost satelitskih računa za sport (SSA) za dobro oblikovanje politika te se ističe vrijednost sporta kao alata za regionalni razvoj.

---

(1)  Dok. 11811/07 – COM(2007)391 final, 12.7.2007.

1

(2)  Dok. 5597/11 – COM(2011)12 final, 21.1.2011.

2

---

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/6

---

Zaključci Vijeća

o uzajamnom priznavanju u kaznenim stvarima

„Promicanje uzajamnog priznavanja jačanjem uzajamnog povjerenja”

(2018/C 449/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

Podsjećajući da se u skladu s člankom 82. stavkom 1. UFEU-a pravosudna suradnja u kaznenim stvarima u Uniji temelji na načelu uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka;

Napominjući da pri primjeni tog načela nadležno tijelo u jednoj državi članici prosljeđuje presudu ili sudsku odluku nadležnom tijelu u drugoj državi članici, koje potom izvršava tu odluku kao da je njegova (podložno primjenjivim pravilima);

Potvrđujući da se načelo uzajamnog priznavanja temelji na uzajamnom povjerenju stečenome u okviru zajedničkih vrijednosti država članica u pogledu poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava, kako bi svako tijelo imalo povjerenja u to da druga tijela primjenjuju istovrijedne standarde zaštite prava u okviru njihovih kaznenopravnih sustava;

Naglašavajući da je pravo na pošteno suđenje, uključujući, među ostalim, zahtjev za neovisnost pravosuđa od ključne važnosti za djelotvornu zaštitu temeljnih prava, s obzirom na to da se time jamči zaštita svih pojedinačnih prava koja proizlaze iz prava EU-a i nacionalnih prava te očuvanje zajedničkih vrijednosti država članica utvrđenih u članku 2. UEU-a, a posebno vladavine prava;

Primjećujući da se raznim pitanjima, osobito praktične ili političke prirode, može narušiti uzajamno povjerenje te da je stoga potrebno stalno ulagati napore u poticanje i jačanje tog povjerenja;

Budući da se takva pitanja odnose, među ostalim, na razlike u provedbi i primjeni prava Unije, vladavinu prava i posebno osjetljiva područja u odnosu na temeljna prava, kao što su uvjeti u pritvoru i trajanje zadržavanja u istražnom zatvoru;

Podsjećajući da su na neformalnom sastanku 12. i 13. srpnja 2018. ministri raspravljali o nedavnom razvoju događaja koji predstavlja izazov za načelo uzajamnog priznavanja, kao i o relevantnoj sudskoj praksi Suda EU-a;

Podsjećajući nadalje da su na sastanku CATS-a 18. rujna 2018. delegacije raspravljale o dokumentu predsjedništva u kojem su navedeni problemi i prepreke u pogledu primjene instrumenata uzajamnog priznavanja te prijedlozi za moguće mjere (11956/18);

Podsjećajući naposljetku da su na sastanku Vijeća (pravosuđe i unutarnji poslovi) 11. listopada 2018. ministri pružili informacije o najboljim praksama i mjerama poduzetima radi poboljšanja uzajamnog priznavanja i uzajamnog povjerenja te o praktičnim i pravnim mjerama poduzetima radi odgovora na nedavni razvoj događaja, posebno u sudskoj praksi Suda Europske unije i sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava (12492/18);

DONIJELO JE SLJEDEĆE ZAKLJUČKE:

| 1. | Podsjeća se države članice da učinkovitost i djelotvornost instrumenata uzajamnog priznavanja EU-a, a posebno onih koji imaju pravni oblik okvirnih odluka ili direktiva, u velikoj mjeri ovise o odgovarajućem nacionalnom zakonodavstvu koje se izrađuje i donosi u skladu s tim instrumentima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice se poziva da prime na znanje važnost pravodobne i pravilne provedbe direktiva o postupovnim pravima (1) kako bi se zajamčilo pravo na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Države članice trebale bi i dalje jamčiti neovisnost i nepristranost sudova i sudaca, s obzirom na to da čine suštinu temeljnog prava na pošteno suđenje, kako je zajamčeno člankom 47. drugim stavkom Povelje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Podsjeća se države članice da se u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, odbijanje izvršenja odluke ili presude koja je izdana na temelju instrumenta uzajamnog priznavanja može opravdati samo u iznimnim okolnostima i uzimajući u obzir činjenicu da na temelju načela nadređenosti prava Unije države članice ne mogu od druge države članice zahtijevati višu nacionalnu razinu zaštite temeljnih prava od one koja je predviđena pravom Unije. Shodno tome, svaki razlog za neizvršenje koji se temelji na povredi temeljnih prava trebalo bi primjenjivati restriktivno, u skladu s pristupom koji je Sud EU-a razvio u svojoj sudskoj praksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Države članice se potiče da donesu zakonodavstvo kojim se omogućuje, ako je to prikladno, upotreba alternativnih mjera pritvoru kako bi se smanjio broj osoba u ustanovama za zadržavanje te time poticao cilj socijalne rehabilitacije i uhvatilo ukoštac s činjenicom da je uzajamno povjerenje često narušeno zbog loših uvjeta u pritvoru i problema prenapučenih zatvora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice i Komisiju potiče se na promicanje trajnog osposobljavanja sudaca, tužitelja i drugih pravosudnih djelatnika, među ostalim u području temeljnih prava u kaznenom postupku, jer se time može poboljšati primjena instrumenata EU-a koji se temelje na uzajamnom priznavanju, na poticanje uzajamnog povjerenja u europskom pravosudnom prostoru organizacijom seminara i razmjena u okviru pravosudnog osposobljavanja i na uzimanje u obzir odgovarajućeg financiranja za aktivnosti osposobljavanja u tom području na nacionalnoj i europskoj razini, a osobito onih koje organizira Europska mreža za pravosudno osposobljavanje (EJTN); |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice potiče se da imenuju pravosudne djelatnike, koji mogu biti nacionalne kontaktne točke za Europsku pravosudnu mrežu (EJN), u okviru njihovih nadležnosti kao stručnjake u pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima kako bi mogli pomoći drugim pravosudnim djelatnicima u primjeni svih relevantnih instrumenata, među ostalim instrumenata EU-a koji se temelje na načelu uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Države članice potiče se da, kada je to moguće uz pomoć sredstava EU-a, promiču razmjene među pravosudnim djelatnicima iz različitih država članica te potiču druge kontakte između takvih djelatnika jer se time može ojačati uzajamno povjerenje i promicati učinkovita primjena načela uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Države članice potiču se na razmjenu najboljih praksi za jačanje uzajamnog priznavanja i uzajamnog povjerenja, među ostalim u okviru COPEN-u ili CATS-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice potiču se na uspostavu (neobvezujućih) smjernica o primjeni instrumenata uzajamnog priznavanja EU-a kako bi se pravosudnim djelatnicima pomoglo da shvate kako se nacionalno zakonodavstvo o provedbi instrumenata EU-a treba tumačiti i primjenjivati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice poziva se da potiču pravosudne djelatnike da u potpunosti iskoriste mogućnosti EJN-a i Eurojusta, u skladu s njihovim odnosnim ovlastima, kako bi se pravosudnim djelatnicima pomoglo u osiguravanju pravosudne suradnje u kaznenim stvarima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Države članice posebno se poziva da potiču pravosudne djelatnike na upotrebu praktičnih alata za pravosudnu suradnju te (elektroničkih) obrazaca i potvrda instrumenata uzajamnog priznavanja koji su dostupni na internetskim stranicama EJN-a jer se time može olakšati primjena tih instrumenata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pozivaju se države članice da potiču pravosudne djelatnike koji djeluju kao tijela izvršitelji u postupcima uzajamnog priznavanja na dijalog i izravna savjetovanja s tijelima izdavateljima u drugim državama članicama kad god je to prikladno, a posebno prije nego što odluče nepriznati ili neizvršiti odluku ili presudu koja je poslana u okviru takvih postupaka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Poziva se države članice da osiguraju da kontaktne točke EJN-a imaju kapacitete za obavljanje svojih zadaća u svojstvu kontaktnih točaka EJN-a, uz uobičajene dužnosti i zadaće, kako je istaknuto u Završnom izvješću o šestom krugu uzajamnih ocjenjivanja (Preporuka br. 7), kako bi EJN mogao nastaviti izvršavati svoju zadaću djelotvorno, među ostalim u području uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | Države članice koje su dale izjavu (rezerve) u odnosu na instrument uzajamnog priznavanja pozivaju se da utvrde može li se takva izjava povući kako bi se potaknula jedinstvena primjena dotičnog instrumenta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | Poziva se države članice da promiču aktivno sudjelovanje nadležnih predstavnika na konferenciji o prenapučenosti zatvora koju će 24. i 25. travnja 2019. organizirati Vijeće Europe, uz potporu Europske komisije, kao i na konferenciji o aktualnim izazovima europskih zatvorskih sustava koja će se održati u okviru rumunjskog predsjedništva Vijeća Europske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | Države članice i Komisiju poziva se da prioritet daju uspostavi digitalnog sustava razmjene e-dokazi kao sigurnog načina slanja Europskog istražnog naloga te zahtjeva i odgovora za uzajamnu pravnu pomoć; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisiju se poziva da iskoristi svoje ovlasti, prema potrebi, kako bi se osigurala pravodobna i ispravna provedba instrumenata EU-a u području pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i postupovnih prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | Komisiju se poziva da pruži praktične smjernice o najnovijoj sudskoj praksi Suda EU-a, osobito u predmetu Aranyosi, kao i o tome gdje pravosudni djelatnici mogu pronaći relevantne izvore koji sadrže objektivne, pouzdane i prikladno ažurirane informacije o zatvorskim ustanovama i zatvorskim uvjetima u državama članicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vijeće poziva države članice da predvide osiguravanje prijevoda Informativnog članka Vijeća Europe o uvjetima u pritvoru i postupanju sa zatvorenicima na svoj službeni jezik i da Vijeću Europe ponude taj prijevod za objavu na njegovim internetskim stranicama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisiju se poziva da, uz savjetovanje s državama članicama, dalje razvija i redovito ažurira svoj priručnik o europskom uhidbenom nalogu, među ostalim uzimajući u obzir najnoviju sudsku praksu Suda EU-a i najbolje prakse za njegovu pravilnu primjenu te da izradi priručnike o drugim instrumentima uzajamnog priznavanja, nakon što se u potpunosti provedu u državama članicama, primjerice okvirnim odlukama o kazni zatvora (2) i probaciji (3) te, u budućnosti, Direktivi o europskom istražnom nalogu (4) i Uredbi o nalozima za zamrzavanje i oduzimanje (5), kako bi se promicala ispravna provedba i primjena tih instrumenata; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komisiju se poziva da obavijesti država članica o instrumentima uzajamnog priznavanja EU-a i drugim instrumentima relevantnima za pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima na barem jednom općenito razumljivom jeziku EU-a dostavlja Europskoj pravosudnoj mreži kako bi ih ona mogla objaviti na svojim internetskim stranicama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisiju se potiče da nastavi organizirati sastanke sa stručnjacima i pravosudnim djelatnicima radi rasprave o pitanjima u vezi s uzajamnim priznavanjem, da poveća učestalost i intenzitet takvih sastanaka, ako to smatra korisnim, i da ishod tih sastanaka stavi na raspolaganje pravosudnim djelatnicima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | Komisiju se poziva da promiče optimalno iskorištavanje sredstava u okviru financijskih programa EU-a, ako su dostupni, u cilju jačanja i promicanja pravosudne suradnje između država članica, među ostalim u svrhu modernizacije ustanova za zadržavanje u državama članicama i pružanja potpore državama članicama radi rješavanja problema nezadovoljavajućih uvjeta u pritvoru jer to može biti štetno za primjenu instrumenata uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | Komisija, Vijeće i Europski parlament potiču se na izradu nacrta instrumenata uzajamnog priznavanja, uključujući obrasce i potvrde, na jasniji, precizniji i korisnicima prilagođeniji način te da teže većoj dosljednosti pri izradi nacrtâ, kako bi se olakšala primjena tih instrumenata u praksi. Prema potrebi, od Eurojusta i EJN-a trebalo bi zatražiti potporu u tu svrhu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Eurojust se potiče da nastavi operativni i strateški rad u odnosu na instrumente uzajamnog priznavanja kako bi se olakšala primjena tih instrumenata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | Pozivaju se Eurojust i EJN da i dalje imaju aktivnu ulogu u uklanjanju prepreka uzajamnom priznavanju i utvrđivanju najboljih praksi u uzajamnom priznavanju te da i dalje redovito posvećuju pozornost instrumentima uzajamnog priznavanja na sastancima s pravosudnim djelatnicima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | EJN se potiče da nastavi poboljšavati svoje internetske stranice s praktičnim informacijama o instrumentima uzajamnog priznavanja, među ostalim jer se to pokazalo kao vrlo koristan alat za pravosudne djelatnike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | EJTN se potiče da nastavi s organizacijom osposobljavanja o pravu Unije, među ostalim o važnosti Povelje o temeljnim pravima za funkcioniranje instrumenata uzajamnog priznavanja u kaznenim stvarima, te razmjene među pravosudnim djelatnicima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vijeće se poziva da praktičnu primjenu određenih instrumenata uzajamnog priznavanja predvidi kao temu devetog kruga uzajamnih evaluacija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | Predsjedništvo se poziva da i dalje posvećuje odgovarajuću pozornost, među ostalim i na političkoj razini, pitanju uzajamnog priznavanja i uzajamnog povjerenja, posebno osiguravajući redovitu razmjenu mišljenja o ovoj temi, kako bi se promicala primjena instrumenata koji se temelje na načelu uzajamnog priznavanja. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Direktive 2010/64/EU, 2012/13/EU, 2013/48/EU, (EU) 2016/343, (EU) 2016/800 i (EU) 2016/1919 za države članice koje su njima obvezane.

(2)  Okvirna odluka 2008/909/PUP.

(3)  Okvirna odluka 2008/947/PUP.

(4)  Direktiva 2014/41/EU.

(5)  Uredba (EU) 2018/1805.

---

Europska komisija

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/10

---

Tečajna lista eura (1)

12. prosinca 2018.

(2018/C 449/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1346 |
| JPY | japanski jen | 128,67 |
| DKK | danska kruna | 7,4641 |
| GBP | funta sterlinga | 0,90135 |
| SEK | švedska kruna | 10,3595 |
| CHF | švicarski franak | 1,1286 |
| ISK | islandska kruna | 140,00 |
| NOK | norveška kruna | 9,7265 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,866 |
| HUF | mađarska forinta | 323,43 |
| PLN | poljski zlot | 4,2986 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,6571 |
| TRY | turska lira | 6,0893 |
| AUD | australski dolar | 1,5732 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5170 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8693 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6573 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5577 |
| KRW | južnokorejski von | 1 280,62 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,1475 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8155 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,3895 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 562,32 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7538 |
| PHP | filipinski pezo | 59,714 |
| RUB | ruski rubalj | 75,2467 |
| THB | tajlandski baht | 37,192 |
| BRL | brazilski real | 4,3881 |
| MXN | meksički pezo | 22,7639 |
| INR | indijska rupija | 81,6900 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1346

JPY

japanski jen

128,67

DKK

danska kruna

7,4641

GBP

funta sterlinga

0,90135

SEK

švedska kruna

10,3595

CHF

švicarski franak

1,1286

ISK

islandska kruna

140,00

NOK

norveška kruna

9,7265

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,866

HUF

mađarska forinta

323,43

PLN

poljski zlot

4,2986

RON

rumunjski novi leu

4,6571

TRY

turska lira

6,0893

AUD

australski dolar

1,5732

CAD

kanadski dolar

1,5170

HKD

hongkonški dolar

8,8693

NZD

novozelandski dolar

1,6573

SGD

singapurski dolar

1,5577

KRW

južnokorejski von

1 280,62

ZAR

južnoafrički rand

16,1475

CNY

kineski renminbi-juan

7,8155

HRK

hrvatska kuna

7,3895

IDR

indonezijska rupija

16 562,32

MYR

malezijski ringit

4,7538

PHP

filipinski pezo

59,714

RUB

ruski rubalj

75,2467

THB

tajlandski baht

37,192

BRL

brazilski real

4,3881

MXN

meksički pezo

22,7639

INR

indijska rupija

81,6900

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/11

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 6. prosinca 2018.

o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unije

„Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) (ZOI)

(2018/C 449/04)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 50. stavak 2. točku (a),

budući da:

| (1) | Bugarska je poslala Komisiji zahtjev za zaštitu naziva „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Bugarska je poslala Komisiji zahtjev za zaštitu naziva „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (2) | U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj uredbi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj uredbi.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 za naziv „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) (ZOI) nalaze se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 objava ove Odluke temelj je za pravo na podnošenje prigovora na registraciju naziva iz prvog stavka ovog članka u roku od tri mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 2018.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

PRILOG

JEDINSTVENI DOKUMENT

„СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД” (STRANDZHANSKI MANOV MED/”MАНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА” (MANOV MED OT STRANDZHA)

EU br.: PDO-BG-02306 – 12.4.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha)

2.   Država članica ili treća zemlja

Bugarska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   
  Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2.   
  Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Strandzhanski manov med” med je koji proizvode pčele medarice iz sekreta živih dijelova biljaka i iz izlučevina kukaca koji sišu žive dijelove biljaka, koje pčele prikupljaju, miješaju s određenim vlastitim tvarima i pohranjuju, iz njih izdvajaju vodu te ih skladište u stanice saća do dozrijevanja na zemljopisnom području iz točke 4. Med „Strandzhanski manov med” proizvodi se od medljike koju izlučuju određeni kukci te od biljnog soka hrastovih žireva, koje prikupljaju pčele.

Organoleptička svojstva:

Vanjski izgled: mutan, blago opalescentan, bez tragova legla ili druge mehaničke pulpe i bez znakova fermentacije.

Boja: smeđa ili tamnosmeđa do crne, zelenkastog odsjaja. Nakon kristalizacije boja se može promijeniti i postati svjetlosmeđa ili siva.

Konzistencija: gusta, tekuća, polukristalizirana ili kristalizirana masa.

Okus: sladak, s blago kiselim i gorkim notama.

Aroma: prženo voće i karamel.

Zahtjevi u pogledu sastava meda:

Fizička i kemijska svojstva:

| udio fruktoze i glukoze | najmanje 45 g/100 g |
| --- | --- |
| udio saharoze | najviše 5 g/100 g |
| udio vlage | najviše 19 % |
| udio tvari netopljivih u vodi | najviše 0,1 g/100 g |
| električna vodljivost | mora biti veća od 0,95 mS/cm |
| slobodna kiselost | najviše 50 miliekvivalenata kiseline na 1 000 g |
| aktivnost dijastaze | više od 12 jedinica po Schadeu nakon prikupljanja |
| udio hidroksimetilfurfurala (HMF) | najviše 10 mg/kg nakon prikupljanja meda |

udio fruktoze i glukoze

najmanje 45 g/100 g

udio saharoze

najviše 5 g/100 g

udio vlage

najviše 19 %

udio tvari netopljivih u vodi

najviše 0,1 g/100 g

električna vodljivost

mora biti veća od 0,95 mS/cm

slobodna kiselost

najviše 50 miliekvivalenata kiseline na 1 000 g

aktivnost dijastaze

više od 12 jedinica po Schadeu nakon prikupljanja

udio hidroksimetilfurfurala (HMF)

najviše 10 mg/kg nakon prikupljanja meda

Med „Strandzhanski manov med” razlikuje se od meda na bazi nektara prije svega jer ima visoku električnu vodljivost, koja proizlazi iz visokog udjela mikronutrijenata: kalij (1 568–1 676 mg/kg), magnezij (149–169 mg/kg), litij (0,11–0,33 mg/kg) i mangan (34–51 mg/kg), te antioksidansa: udio fenola (56–165 mg/kg). Odlikuje se visokim razinama melecitoze (4–11 %) i erloze. Prepoznatljiva je značajka tog meda i prisutnost kvercetola i kestoze. Osim toga, med „Strandzhanski manov med” sadržava elemente medljike, točnije spore gljiva, konidije, hife itd., koji su posljedica specifičnog postupka proizvodnje i vrcanja.

Svojstva peludi:

Med „Strandzhanski manov med” dobiva se od medljike s udjelom peludi različita botaničkog podrijetla. Planinski masiv Strandža obiluje biljnim vrstama, uključujući sljedeće: Trifolium (djetelina), Vicia (grahorica), Lotus (obična svinđuša, Lotus corniculatus), Tilia (lipa), Echium (porodica Boraginaceae), Rubus, Matricaria (porodica Asteraceae), Daucus (porodica Umbelliferae), Potentilla (porodica Rosaceae), Paliurus, Dorycnium (porodica Fabaceae), porodica Brassicaceae, Clematis (Clematis vitalba), Cistus (bušini), Plantago i Chenopodiaceae.

Na svojstva peludi meda „Strandzhanski manov med” utječu određene biljke u regiji masiva Strandža kojih nema ni u jednom drugom dijelu Bugarske. Riječ je o sljedećim biljkama: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, bušin, Hypericum androsaemum, Stachys thracica i Epimedium pubigerum. Na ta svojstva utječe i reliktna flora iz tercijara, vrste koje su u regiji masiva Strandža bile raširene tijekom tercijara, kao što su Cicer montbretii, Erica arborea, mušmula, vrijesak, bušin, Hypericum calycinum i druge.

Sedam takvih biljaka u Europi raste isključivo na ograničenom području regije masiva Strandža i Kavkaza: Ilex colchica, Daphne pontica, kavkaska borovnica, Rhododendron ponticum, Quercus hartwissiana, Veronica turrilliana i Quercus polycarpa.

3.3.   
  Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Zabranjeno je hraniti pčele tijekom razdoblja vrcanja meda. Pčele se smije hraniti u proljeće i nakon vađenja meda prije zime, u količinama potrebnima za stvaranje zaliha i osiguravanje toga da kolonija preživi zimu. Kolonije se može hraniti šećerom, šećernim pogačama i šećernim sirupima. Pčele se može hraniti i medom koji su same proizvele. Proizvođači moraju osigurati da zimske zalihe ne uđu u višak meda („Strandzhanski manov med”).

3.4.   
  Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Med „Strandzhanski manov med” prikuplja se u pčelinjacima (uglavnom stacionarnima) u hrastovim šumama na masivu Strandža, koji se moraju nalaziti na određenom zemljopisnom području. Med „Strandzhanski manov med” prikuplja se u lipnju, srpnju i kolovozu. Kolonije pčela moraju se nalaziti na određenom zemljopisnom području tijekom cijele godine.

Med „Strandzhanski manov med” proizvodi se na sljedeći način:

| 1. | prijenos zapečaćenih okvira u objekte; |
| --- | --- |

1.

prijenos zapečaćenih okvira u objekte;

| 2. | skidanje poklopca s medenog saća i centrifugiranje; |
| --- | --- |

2.

skidanje poklopca s medenog saća i centrifugiranje;

| 3. | filtriranje i ulijevanje u spremnike za skladištenje; |
| --- | --- |

3.

filtriranje i ulijevanje u spremnike za skladištenje;

| 4. | prijenos spremnika s gotovim medom u skladište. |
| --- | --- |

4.

prijenos spremnika s gotovim medom u skladište.

Sve se faze proizvodnje moraju provoditi na određenom zemljopisnom području kako bi se zaštitila kvaliteta proizvoda i osigurala njegova potpuna sljedivost.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kako bi se zajamčila kvaliteta i potpuna sljedivost proizvoda, med se pakira na zemljopisnom području određenom u točki 4., pri čemu mu masa ne smije biti veća od 1 500 g.

Kako bi se zajamčila kvaliteta i posebno kako bi se očuvala organoleptička, fizička i kemijska svojstva proizvoda „Strandzhanski manov med”, pakiranje i označivanje moraju se provesti na određenom zemljopisnom području, s obzirom na to da bi se tijekom prijevoza na novu lokaciju kvaliteta proizvoda zbog viših temperatura mogla promijeniti. Svi postupci moraju se provesti na zemljopisnom području kako bi se izbjeglo miješanje s drugim vrstama meda koje nisu obuhvaćene ovom zaštićenom oznakom izvornosti te kako bi se spriječila apsorpcija mirisa iz okoline. „Strandzhanski manov med” ne smije se radi pakiranja prevoziti izvan zemljopisnog područja jer je higroskopan; proizvod je izuzetno važno zaštititi od vlage jer negativno utječe na njegova organoleptička, fizička i kemijska svojstva.

Zabranjena je prodaja meda „Strandzhanski manov med” u rinfuzi.

3.6.   
  Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Med „Strandzhanski manov med” proizvodi se u općinama Sozopol, Primorsko, Carevo, Malko Tarnovo i Sredec.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   
  Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća planinski masiv Strandža, a odlikuje ga vlažna kontinentalna ili oceanska klima. Za tu regiju svojstvena je i umjerena klima, učestala izmaglica u proljeće i ljeto koja katkad traje do kasnog prijepodneva, blage temperature te velika vlažnost zraka. Ti uvjeti omogućuju razgradnju izlučevina koje insekti skupljaju s površine lišća. Zahvaljujući blagoj izmaglici osigurava se iskorištavanje biljnog soka jer bi u slučaju gušće magle te kapljice postale veće i pale s lišća. Ta kombinacija klimatskih čimbenika, odnosno vlage koja dolazi s mora u blizini planina, no ne donosi velike količine kišnih padalina, relativno toplih klimatskih uvjeta bez ekstremnih temperatura te blizine mora i hrastovih šuma, osigurava izvrsne uvjete za proizvođače medljike, a to su lisne uši (Lachnus roboris, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (Tuberculloides) querceus i T. annulatus), hrastov žižak (Curculio Glandium) i kestenov savijač (Cydia Splendana).

Poseban zemljopisni smještaj planinskog masiva u blizini triju važnih vodenih slivova (Crnog, Egejskog i Mramornog mora), uključujući klimatske čimbenike koji zbog toga nastaju (relativno visoka vlažnost zraka i blage temperature), te njegova paleontološka povijest (nepostojanje leda u kvartaru) stvaraju uvjete u kojima su prisutne kombinacije elemenata flore jedinstvene za cijeli kontinent. Kretanje vlažnog zraka s mora prema unutrašnjosti regije masiva Strandža omogućuju zaobljeni planinski grebeni, duboki klanci i doline rijeka. Biljne vrste koje su prije nekoliko milijuna godina, tijekom razdoblja tercijara, bile rasprostranjene po cijeloj Europi u regiji masiva Strandža očuvale su se do danas.

Flora regije masiva Strandža razlikuje se od europskih biljnih formacija i vrlo je slična pontskoj flori na Kavkazu i u Maloj Aziji te obuhvaća brojne reliktne vrste iz tercijara i endemske vrste koje se mogu otkriti analizom peludnog spektra. Regija masiva Strandža obuhvaća brojna zaštićena područja, prirodne rezervate i prirodna staništa, što osigurava povoljne uvjete za pčele medarice i pčelarstvo. Masiv Strandža jedno je od pet prioritetnih područja zaštite okoliša u EU-u te je uključen u sveeuropsku ekološku mrežu Natura 2000. U regiji prevladavaju hrastove i bukove šume, a hrastove šume najvećim dijelom čine vrste Quercus petraea (hrast kitnjak – 47,8 %) i Q. frainetto (hrast sladun – 41,8 %), koje su izvor hrane za lisne uši i žiške koji proizvode medljiku.

Zbog niske kvalitete tla (smeđe cimetno šumsko tlo i podzolasto žuto tlo) i nepostojanja industrijske aktivnosti moguće je ograničiti uzgoj poljoprivrednih usjeva čiji bi cvat mogao negativno utjecati na kvalitetu meda.

5.2.   
  Ljudski čimbenici

Stanovnici regije masiva Strandža oduvijek se bave pčelarstvom. To je staro zanimanje, što dokazuju košnice pletare i panjevi s početka 19. stoljeća koji se upotrebljavaju još i danas. Kako bi osigurali isključivo proizvodnju medljike, pčelari slijede sljedeće korake:

Prva faza

Pčele prikupljaju medljiku, uglavnom iz listopadnih hrastovih šuma, a zatim je prerađuju da bi proizvele zreli med „Strandzhanski manov med”. Tijekom glavnog ispašnog razdoblja na okvir plodišta stavljaju se nastavci kako bi se omogućilo odvajanje viška meda.

Druga faza

Kad med u saću dostatno dozrije, saće se uklanja iz košnice i premješta na lokaciju na kojoj se provodi centrifugiranje.

Nakon centrifugiranja med se filtrira, homogenizira i pročišćuje najmanje 24 sata u spremnicima za sabiranje meda.

Treća faza

Med se skladišti u spremnicima za prehrambene proizvode. Pretakanje, pakiranje i označivanje provode se u čistim i prikladnim objektima. Kristalizirani med otapa se zagrijavanjem na temperaturi od najviše 42 °C, što je temperatura koju med doseže u košnici tijekom vrcanja. Na toj se temperaturi održava aktivnost dijastaze.

5.3.   
  Posebnosti proizvoda

Med „Strandzhanski manov med” jedinstven je prije svega zahvaljujući svojim fizičkim/kemijskim i organoleptičkim svojstvima te svojstvima peludi.

Jedna od posebnosti meda „Strandzhanski manov med” jest posebno visoka električna vodljivost u usporedbi s drugim vrstama meda od medljike (mora iznositi više od 0,95 mS/cm).

Med se odlikuje velikom aktivnošću dijastaze (zbog visokog udjela enzima koji je rezultat sekundarne prerade koju izvršavaju lisne uši i žišci) i niskim udjelom hidroksimetilfurfurala.

Ta su svojstva posljedica raširenosti hrastovih šuma (koje prekrivaju više od 70 % regije) koje u kombinaciji s blagim temperaturama i velikom vlažnošću zraka stvaraju uvjete za znatnu prekrivenost lišćem, što je pogodno okruženje za lisne uši i žiške. Pčele prikupljaju njihove izlučevine i sekrete živih dijelova biljaka te ih pretvaraju u med.

Spektar peludi u medu „Strandzhanski manov med”, uključujući pelud biljaka koje su prisutne samo u regiji masiva Strandža (vidjeti točku 3.2.), razlikuje ga od meda koji se proizvodi na drugim područjima, što je samo po sebi izravni rezultat povezanosti meda „Strandzhanski manov med” i masiva Strandža. Ispitivanja spektra peludi omogućila su da se utvrde zemljopisne odrednice, odnosno endemske vrste i reliktne vrste iz tercijara, na temelju čije su prisutnosti ili učestalosti prisutnosti u spektru peludi utvrđene zemljopisne granice u regiji masiva Strandža.

Posebno je važno da se pčelinjaci nalaze u određenom zemljopisnom području tijekom cijele godine, tj. da budu stacionarni.

U usporedbi s medom na bazi nektara, „Strandzhanski manov med” znatno je tamniji te ima posebnu aromu i blago kiseo i gorak okus.

5.4.   
  Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Med „Strandzhanski manov med” blisko je povezan s regijom podrijetla zbog bioekološke ovisnosti i ravnoteže između populacija lisnih ušiju i žižaka koji proizvode medljiku, velikih predjela prekrivenih hrastom i bukvom te blagih klimatskih uvjeta. Lokalna šumska vegetacija izvor je hrane za proizvođače medljike, a posebno blagi klimatski uvjeti u regiji masiva Strandža (dostatna vlažnost zraka, umjerene temperature, izmaglica u proljeće i ljeto) pogoduju izlučivanju medljike i tome da je pčele prikupljaju. U regiji masiva Strandža u lipnju, srpnju i kolovozu glavni je izvor ispaše za pčele medljika hrasta. Tijekom razdoblja u kojem se na masivu Strandža prikuplja medljika ondje nema drugih iznimno medonosnih vrsta, na primjer bagrema ili lipe, koje bi svojim cvatom izazvale miješanje meda na bazi nektara s medom od medljike. Zahvaljujući sastavu medljike koja je izvor hrane za pčele taj med ima veći udio mikronutrijenata i antioksidansa nego med na bazi nektara. Intenzivna boja te blago kiseo i gorak okus mogu se pripisati mikroflori prisutnoj u medljici te razdoblju u kojem se ona prikuplja.

Budući da je prirodno područje masiva Strandža zaštićeno, zabranjena je intenzivna poljoprivreda, što pridonosi čistoći proizvoda. Fitogeografija regije masiva Strandža jedinstvena je u Europi. Spektar peludi u medu „Strandzhanski manov med” jedinstven je zbog peludi biljaka koje su tipične ili endemske za regiju masiva Strandža. Endemske pontske vrste, koje rastu samo uz južnu obalu Crnog mora između masiva Strandža, Pontskog gorja i Kavkaza, obuhvaćaju vrste Rhododendron ponticum, Daphne pontica i Ilex colchica, a one pridonose peludnim svojstvima meda „Strandzhanski manov med”. Ta jedinstvena vegetacija utječe i na organoleptička svojstva i aromu meda te naglašava prirodnu povezanost okoliša i proizvoda.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/

---

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/17

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 6. prosinca 2018.

o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unije

„Paška sol” (ZOI)

(2018/C 449/05)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 50. stavak 2. točku (a),

budući da:

| (1) | Hrvatska je Komisiji poslala zahtjev za zaštitu naziva „Paška sol” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Hrvatska je Komisiji poslala zahtjev za zaštitu naziva „Paška sol” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (2) | U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je razmotrila taj zahtjev i zaključila da on ispunjava uvjete utvrđene u toj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je razmotrila taj zahtjev i zaključila da on ispunjava uvjete utvrđene u toj Uredbi.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „Paška sol” trebali bi se objaviti u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „Paška sol” trebali bi se objaviti u Službenom listu Europske unije,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 koji se odnose na naziv „Paška sol” (ZOI) nalaze se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 objava ove Odluke temelj je za pravo na podnošenje prigovora na registraciju naziva iz prvog stavka ovog članka u roku od tri mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 2018.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

PRILOG

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PAŠKA SOL”

EU br.: PDO-HR-02178 - 15.9.2016.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Paška sol”

2.   Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštita naziva „Paška sol” obuhvaća dva proizvoda: sitnu morsku sol i solni cvijet.

„Paška sol” – sitna morska sol je nemljevena morska sol dobivena iz morske vode Paškog zaljeva kontinuiranim ulijevanjem u sustav bazena za isparavanje, sve do kristalizacije u Solani Pag na otoku Pagu. Oblika je pravilnih malih kristala kubične strukture koji su bijele boje te sadrže minerale i elemente u tragovima. Većina kristala je veličine do 1 mm, pa tako > 98 % svih kristala prolazi kroz sito s veličinom otvora od 1,3 mm. Ima koncentrirani slani okus bez gorčine.

Sastav:

| Udio natrijeva klorida na ukupnu suhu tvar (%) | > 98,0 |
| --- | --- |
| Udio vode (%) | < 0,40 |
| Magnezij (%) | 0,02 – 0,20 |
| Kalcij (%) | 0,01 – 0,10 |
| Kalij (%) | > 0,02 |
| Arsen (mg/kg) | < 0,25 |
| Kadmij (mg/kg) | < 0,25 |
| Olovo (mg/kg) | < 0,20 |
| Živa (mg/kg) | < 0,10 |
| Granulacija | Ostatak na situ promjera 1,3 mm je < 2 % |

Udio natrijeva klorida na ukupnu suhu tvar (%)

> 98,0

Udio vode (%)

< 0,40

Magnezij (%)

0,02 – 0,20

Kalcij (%)

0,01 – 0,10

Kalij (%)

> 0,02

Arsen (mg/kg)

< 0,25

Kadmij (mg/kg)

< 0,25

Olovo (mg/kg)

< 0,20

Živa (mg/kg)

< 0,10

Granulacija

Ostatak na situ promjera 1,3 mm je < 2 %

„Paška sol” – solni cvijet je proizvod koji nastaje u početnoj fazi proizvodnje sitne morske soli tj. prilikom proizvodnje ugušćene morske vode. Ima blago slatkasti okus. Tekstura je hrskava i vrlo krhka. Boja je bijela do blijedo žuta, što je posljedica prisustva veće količine minerala. Specifičnog je okusa, manje je slana u odnosu na kuhinjsku sol te sadrži više prirodnih minerala (magnezij, kalcij, kalij, jod). Granulacija „Paške soli” – solnog cvijeta je krupnija u odnosu na granulaciju „Paške soli” – sitne morske soli, a kristali su u obliku ljuskica i lako se drobe trljanjem pod prstima.

Sastav:

| Udio natrijeva klorida na ukupnu suhu tvar (%) | > 97,0 |
| --- | --- |
| Udio vode (%) | < 2,00 |
| Magnezij (%) | > 0,07 |
| Kalcij (%) | 0,02 – 0,20 |
| Kalij (%) | > 0,05 |
| Arsen (mg/kg) | < 0,25 |
| Kadmij (mg/kg) | < 0,25 |
| Olovo (mg/kg) | < 0,30 |
| Živa (mg/kg) | < 0,10 |

Udio natrijeva klorida na ukupnu suhu tvar (%)

> 97,0

Udio vode (%)

< 2,00

Magnezij (%)

> 0,07

Kalcij (%)

0,02 – 0,20

Kalij (%)

> 0,05

Arsen (mg/kg)

< 0,25

Kadmij (mg/kg)

< 0,25

Olovo (mg/kg)

< 0,30

Živa (mg/kg)

< 0,10

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Svi postupci u proizvodnji „Paške soli”, od upotrebe bazena solane, prerade soli (proizvodnja ugušćene morske vode, kristalizacija, sušenje i prosijavanje) moraju se provoditi unutar definiranog zemljopisnog područja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Paška sol” proizvodi se u Solani Pag u Paškom zaljevu koji je sa svih strana okružen otočnim kopnom otoka Paga. Paški zaljev je s morem Velebitskog kanala povezan Paškim vratima. Solana Pag udaljena je 3 km od grada Paga te administrativno pripada Zadarskoj županiji.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Specifične karakteristike „Paške soli” proizlaze iz klimatskih uvjeta definiranog zemljopisnog područja te činjenice da je solana Pag smještena na izoliranom terenu udaljenom od teške industrije ili poljoprivredne djelatnosti.

Područje cijelog otoka Paga je specifično prvenstveno jer se radi o otoku, a iznimno specifičan je i smještaj solane koja se nalazi u Paškom zaljevu okruženom sa svih strana otočnim kopnom. Također je istodobno pogodan način otpreme proizvedene soli, budući je otok Pag mostom povezan s kopnom.

Na definiranom zemljopisnom području prevladava blaga mediteranska klima s malom količinom oborina i preko 2 500 sunčanih sati godišnje. Blaga mediteranska klima donosi suha i vruća ljeta te blage i vlažne zime.

Idealan zemljopisni položaj otoka Paga i solane uvjetuje stalnu i brzu izmjenu zraka prirodnim strujanjem vjetrova, maestrala (koji puše danju sa sjeverozapada) i burina (koji puše predvečer i noću sa sjeveroistoka) zbog blizine planine Velebit. Maestral je svježi vjetar koji prati stabilno vrijeme i pri tome ublažava ljetne sparine dok je burin slabi noćni vjetar koji puše s kopna na more.

Cijela prostrana površina na kojoj se nalazi Solana Pag kao i velika i plitka uvala Paškog zaljeva koja okružuje solanu prekrivena je dnom od nepropusnog gustog ilovastog tla koje je izrazito pogodno za proizvodnju „Paške soli”.

Specifičnost „Paške soli” također proizlazi i iz ljudskih čimbenika. Posebne tehnike i znanje „vodara” – kako ih naziva lokalno stanovništvo otoka Paga, o održavanju bazena soli i dobivanju salamure prenosilo se generacijama „s koljena na koljeno”. Temeljem dugogodišnjeg iskustva „vodari” znaju odrediti najprikladniji trenutak kada sakupljati solni cvijet s površine, a da se ne poremeti ravnoteža na površini ugušćene morske vode, odnosno salamure, u kojem slučaju treba izbjegavati stvaranje valova koji kidaju kristaliziranu „koru” na površini bazena, odnosno kristale solnog cvijeta. Time se sprječava da solni cvijet padne na dno i bude trajno izgubljen.

Posebnost proizvoda

„Paška sol” – sitna morska sol kristalizira u kontroliranim uvjetima u vakuum isparivačima i ne podvrgava se procesu mljevenja, već su njena specifična svojstva isključivo rezultat načina proizvodnje koji omogućava da takva sol zadrži sve minerale i elemente u tragovima koji su prisutni u visokokvalitetnoj morskoj vodi. „Paška sol” – sitna morska sol je potpuno bijele boje i ima pravilan oblik kristala kubične strukture čija granulacija iznosi do 1,3 mm i ne podvrgava se procesu mljevenja, za razliku od morske soli dobivene na klasičan način (kristalizacijom na bazenima) koja se mora mljeti, pri čemu je tako dobivena sol nejednolike granulacije, sadržava razne nečistoće i žućkaste je boje.

„Pašku sol” – solni cvijet čine vrlo mali kristali, prirodno bijele do blijedo žute boje koji nastaju prirodnom kristalizacijom na površini mora u bazenima soli kada vladaju idealni prirodni uvjeti (izrazito sunčano i toplo vrijeme bez imalo vjetra i bez oborina). Bere se, odnosno sakuplja se, samo tanki gornji sloj čiji su kristali u obliku ljuskica, koristeći pri tome tradicionalan alat – mrežu koja se sastoji od drvene drške na čijem se kraju nalazi okvir lopatice, obložen mrežom od nehrđajućeg metala vrlo sitnih rupica. Solni cvijet se sakuplja svega nekoliko sati i to u ranim jutarnjim satima i kasno navečer, a nakon sakupljanja suši se na suncu. „Paška sol” – solni cvijet je vrlo krhak u odnosu na „Pašku sol” – sitnu morsku sol, lako se drobi trljanjem među prstima i krupnije je granulacije te sadrži povećanu koncentraciju prirodnog joda, kalcija, magnezija i kalija.

U usporedbi s ostalim ispitivanim morskim solima „Paška sol” ima udio teških metala stotinjak puta niži od dozvoljenog, a udio minerala je veći nego kod ostalih soli proizvedenih u vakuum isparivačkoj stanici (znanstveno istraživanje, Zavod za istraživanje mora i okoliša Instituta Ruđer Bošković, 2011, Kvaliteta mora u Paškom zaljevu).

Prvi pisani tragovi o proizvodnji „Paške soli” sežu daleko u prošlost. Tako autori Koludrović i Franić navode da je već u IX. stoljeću spomenuta „Paška sol”: „Sol, neophodna u prehrani ljudi i stoke, vrlo je rano postala predmet trgovine i prometa pa već najstarije notarske isprave donose podatke o kupovini i prodaji „Paške soli””. (Koludrović A., Franić M., Sol i morske solane, 1954, Zagreb). Autor knjige „Paška solana – proizvodnja i trgovina od 1797. do 1813.” Usmiani navodi sljedeće: „Venecija je uvijek trošila Pašku sol, jer je bila bijela i čista, a velika se važnost pridaje Paškoj soli u cjelokupnom trgovačkom i financijskom potencijalu pokrajine, posebno samog Paga” (Usmiani A., Paška solana – proizvodnja i trgovina od 1797. do 1813. godine, 1984.). „Paška sol” je naziv koji se oduvijek koristio, što potvrđuju razni povijesni dokumenti, a i danas se koristi u trgovačkom i svakodnevnom govoru (Račun Solane Pag).

Uzročno-posljedična povezanost proizvoda i zemljopisnog područja

Elementi koji stvaraju mikroklimu zemljopisnog područja otoka Paga, pogodan smještaj solane, specifičan način proizvodnje sitne morske soli i solnog cvijeta, te više stoljetna tradicija proizvodnje utječu na posebnu kvalitetu konačnog proizvoda – „Paške soli”.

Solana odnosno bazeni soli smješteni su u prirodnoj plitkoj uvali otoka Paga u kojoj je strujanje mora vrlo slabo, a dno je pokriveno nepropusnim ilovastim tlom, pa su tako, uz stalne vjetrove (maestral i burin) koji pušu tijekom proljetnih i ljetnih mjeseci, stvoreni pogodni uvjeti za brzo isparavanje mora u bazenima i proizvodnju soli.

Morska voda Paškog zaljeva iznimno je čista i profiltrirana jer je dno Paškog zaljeva bogato školjkama, koje su prirodni pročistači mora, pa tako morska voda ima vrlo niske vrijednosti teških metala, koje su znatno niže od prosječnih vrijednosti za Sredozemno more, odnosno značajno su niže od koncentracija za standard kakvoće vodnog okoliša (znanstveno istraživanje, Zavod za istraživanje mora i okoliša Instituta Ruđer Bošković, 2011, Kvaliteta mora u Paškom zaljevu).

Specifičan način proizvodnje „Paške soli” je u tome što ugušćena morska voda, prije kontroliranog procesa kristalizacije u vakuum isparivačima, odleži neko vrijeme u akumulacijskim bazenima. Zahvaljujući tome ugušćena morska voda nema u sebi nečistoća organskog i anorganskog podrijetla nastalih od morskih mikroorganizama ili donesenih vjetrom i pticama koji su se prilikom odležavanja morske vode istaložili na dno bazena. Posljedica ovakvog posebnog načina proizvodnje je što se kontroliranom kristalizacijom soli dobivaju čisti kristali bez stranih primjesa organskog ili anorganskog podrijetla, pravilne kubične strukture (kristal nije lomljen), bijele boje, koncentriranog slanog okusa bez gorčine.

O posebnoj kvaliteti „Paške soli” govori i činjenica da morska voda Paškog zaljeva iz koje se proizvodi sitna morska sol i solni cvijet spada u visoku kategoriju kakvoće morske vode i morskog okoliša jer ima vrlo niske vrijednosti teških metala, a temeljem toga su se provodila i znanstvena istraživanja. Tako je Institut za oceanografiju i ribarstvo istraživanjem utvrdio da su vrijednosti teških metala morske vode Paškog zaljeva znatno niže od prosječnih vrijednosti teških metala u Sredozemnom moru, a posljedično i „Paška sol” ima znatno niži udio teških metala i veći udio minerala od ostalih soli (Znanstveno istraživanje, Institut za oceanografiju i ribarstvo u Splitu, 2009, Kakvoća morske vode u Paškom zaljevu.

Osim toga, ljudski čimbenici osiguravaju da je konačni proizvod visoke kvalitete jer je tradicija proizvodnje „Paške soli” – sitne morske soli i solnog cvijeta temeljena na znanju i dugogodišnjem iskustvu u održavanju bazena soli i dobivanja salamure za finalni proizvod „Pašku sol”.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak postojeće Uredbe)

http://www.mps.hr/datastore/filestore/82/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Paska-sol.pdf

---

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/22

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 6. prosinca 2018.

o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(Graves supérieures (ZOI))

(2018/C 449/06)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 97. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Francuska je podnijela zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Graves supérieures” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Francuska je podnijela zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Graves supérieures” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su uvjeti utvrđeni člancima od 93. do 96., člankom 97. stavkom 1. i člancima 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su uvjeti utvrđeni člancima od 93. do 96., člankom 97. stavkom 1. i člancima 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, u Službenom listu Europske unije trebalo bi stoga objaviti zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Graves supérieures”, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, u Službenom listu Europske unije trebalo bi stoga objaviti zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Graves supérieures”,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Graves supérieures” (ZOI) iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prigovor na izmjenu specifikacije proizvoda iz prvog stavka ovog članka može se podnijeti u roku od dva mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 2018.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

---

PRILOG

„GRAVES SUPÉRIEURES”

PDO-FR-A1014-AM02

Datum podnošenja zahtjeva: 7. ožujka 2016.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – Izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   
  Zemljopisno područje

poglavlje 1. točka IV. podtočka 1. specifikacije proizvoda mijenja se kako slijedi:

| — | Nakon riječi: „Virelade” umeću se riječi: „i na jednom dijelu područja općine Coimères koji odgovara dijelu A koji se naziva Herrères 1. katastarski list (revidirani plan za 1934.), ovjerena preslika detaljnog plana očuvanja od 5. studenoga 2010.”. Svrha je te izmjene uključiti u zemljopisno područje dio područja općine Coimères koji se odlikuje neprekidnom vinogradarskom tradicijom, sličnom metodom uzgoja te sadnjom u području koje je u smislu krajobraza te topografskom, hidrološkom, geološkom i pedološkom smislu vrlo slično susjednim vinogradima obuhvaćenima oznakom izvornosti „Graves supérieures”. Taj dio općine Coimères zemljopisno se neposredno nastavlja na zemljopisno područje ZOI-ja „Graves supérieures”.
  Zahtjev za uvođenje općine Coimères pokrenut je 1938., neposredno nakon priznavanja oznake na nacionalnoj razini nakon što je jedan gospodarski subjekt iz tog razdoblja upozorio na činjenicu da je ta općina izostavljena. Nakon toga, unatoč uzastopnim povoljnim odlukama nacionalnih mjerodavnih tijela o uključivanju te općine u zemljopisno područje obuhvaćeno oznakom izvornosti, odluka nikad nije prenesena u službene tekstove. Dakle, dodavanjem te općine u ovom trenutku želi se tek ispraviti dugogodišnji previd. |
| --- | --- |

—

Nakon riječi: „Virelade” umeću se riječi: „i na jednom dijelu područja općine Coimères koji odgovara dijelu A koji se naziva Herrères 1. katastarski list (revidirani plan za 1934.), ovjerena preslika detaljnog plana očuvanja od 5. studenoga 2010.”. Svrha je te izmjene uključiti u zemljopisno područje dio područja općine Coimères koji se odlikuje neprekidnom vinogradarskom tradicijom, sličnom metodom uzgoja te sadnjom u području koje je u smislu krajobraza te topografskom, hidrološkom, geološkom i pedološkom smislu vrlo slično susjednim vinogradima obuhvaćenima oznakom izvornosti „Graves supérieures”. Taj dio općine Coimères zemljopisno se neposredno nastavlja na zemljopisno područje ZOI-ja „Graves supérieures”.

Zahtjev za uvođenje općine Coimères pokrenut je 1938., neposredno nakon priznavanja oznake na nacionalnoj razini nakon što je jedan gospodarski subjekt iz tog razdoblja upozorio na činjenicu da je ta općina izostavljena. Nakon toga, unatoč uzastopnim povoljnim odlukama nacionalnih mjerodavnih tijela o uključivanju te općine u zemljopisno područje obuhvaćeno oznakom izvornosti, odluka nikad nije prenesena u službene tekstove. Dakle, dodavanjem te općine u ovom trenutku želi se tek ispraviti dugogodišnji previd.

| — | riječi „Martignas-sur-Jalle” i „Saint-Jean-d’Illac” brišu se. Svrha je te izmjene isključiti općine Martignas-sur-Jalle i Saint-Jean-d’Illac u kojima je potpuno nestala vinogradarska tradicija i u kojima ne postoji niti jedan vinograd i nijedna čestica unutar područja zaštićene oznake izvornosti.
  U skladu s time mijenja se točka 6. jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

riječi „Martignas-sur-Jalle” i „Saint-Jean-d’Illac” brišu se. Svrha je te izmjene isključiti općine Martignas-sur-Jalle i Saint-Jean-d’Illac u kojima je potpuno nestala vinogradarska tradicija i u kojima ne postoji niti jedan vinograd i nijedna čestica unutar područja zaštićene oznake izvornosti.

U skladu s time mijenja se točka 6. jedinstvenog dokumenta.

2.2.   
  Razgraničeno područje čestice

U poglavlju 1. točki IV. podtočki 2. specifikacije proizvoda nakon riječi: „od 10. veljače 2011.” umeću se riječi: „i njegova stalnog povjerenstva od 4. rujna 2013. koje je delegirao nacionalni odbor”. Cilj je te izmjene dodati datum odobrenja izmjene razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje od strane nacionalnog nadležnog tijela. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.3.   
  Ukupna alkoholna jakost po volumenu

Poglavlje 1. odjeljak IX. točka 1. podtočka (e) specifikacije mijenja se kako slijedi:

„Za vina s kontroliranom oznakom izvornosti ‚Graves supérieures’ obogaćivanje suhim postupkom zaslađivanja ili pročišćenim koncentriranim moštom ne smije prouzrokovati povećanje ukupne alkoholne jakosti po volumenu nakon obogaćivanja iznad 15 %. Obogaćivanje djelomičnim koncentriranjem mošta namijenjenog za proizvodnju vina dopušteno je do razine koncentracije od najviše 10 % tako obogaćene količine. Time se može omogućiti povećanje ukupne alkoholne jakosti po volumenu na razinu od 19 %”

Te su odredbe u skladu s dijelom II. točkom 1. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013, gdje se navodi da „ukupna alkoholna jakost može iznositi više od 15 % vol. za vina sa zaštićenom oznakom izvornosti proizvedena bez obogaćivanja ili obogaćena samo postupcima djelomičnog koncentriranja navedenima u Prilogu VIII. dijelu I. odjeljku B točki 1., pod uvjetom da je specifikacijom proizvoda u tehničkoj dokumentaciji dotične zaštićene oznake izvornosti dopuštena ta mogućnost;”.

Mogućnost da se ukupna alkoholna jakost po volumenu povisi na razinu od 19 % za obogaćena vina uvedena je u Uredbu (EU) br. 1308/2013 Uredbom (EU) 2017/2393. Svrha je te izmjene konsolidirati specifikaciju proizvoda s obzirom na to da vina proizvedena od prezreloga grožđa „Graves supérieures” mogu postići visoku alkoholnu jakost, a zakonodavstvom je propisano da se ta mogućnostunese u specifikaciju proizvoda.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.4.   
  Povezanost s podrijetlom

Povezanost s podrijetlom

U poglavlju 1. točki X. stavku 1. podtočki (a) trećoj alineji iste specifikacije brojka „43” zamjenjuje se brojkom „42”. Ta izmjena odgovara ispravku broja općina zemljopisnog područja nakon brisanja općina Martignas-sur-Jalle i Saint-Jean-d’Illac i dodavanja dijela područja općine Coimères.

U skladu s time mijenja se točka „Povezanost s podrijetlom” jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Naziv

Graves supérieures

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina:

Opis vina:

Riječ je o mirnim bijelim vinima s neprevrelim šećerom, dobivenima od prezrelog ručno ubranoga grožđa koje se kasnije prebire. Temelje se na sorti sémillon B koja vinu daje okrugao, puni okus, zlatnu boju i aromu kandiranog voća. Moguće ga je miješati sa sortama sauvignon B i muscadelle B, što mu dodaje svježinu.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 13,5 %.

Udio fermentabilnog šećera (G + F) iznosi 34 g/l ili više.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s europskim propisima.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | U miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 25 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanji ukupni udio kiselosti

U miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

25

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

Enološki postupci

a.   
  Osnovni enološki postupci

Osnovni enološki postupci

Gustoća i razmak

Gustoća i razmak

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru.

Razmak između brajdi ne smije biti veći od 2 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,80 metara.

Pravila o rezidbi vinove loze

Pravila o rezidbi vinove loze

Postupak uzgoja

Rezidba se obavlja najkasnije u fazi širenja lišća (9. faza Lorenzove skale za praćenje godišnjeg biološkog ciklusa).

Vinova loza obrezuje se u skladu sa sljedećim tehnikama s najviše dvanaest pupova po trsu:

| — | kratka rezidba „à cots” (na reznike) ili duga rezidba „à astes” (na duge štapove); |
| --- | --- |

—

kratka rezidba „à cots” (na reznike) ili duga rezidba „à astes” (na duge štapove);

| — | kratka rezidba u dvostrukom kordoncu ili rezidba na četiri kraka. |
| --- | --- |

—

kratka rezidba u dvostrukom kordoncu ili rezidba na četiri kraka.

Berba grožđa

Berba grožđa

Ograničenja u pogledu proizvodnje

Riječ je o vinima dobivenima od prezrelog ručno ubranog grožđa koje se kasnije prebire (prisutna je plemenita plijesan i/ili je grožđe prosušeno na biljci).

Obogaćivanje

Obogaćivanje

Poseban enološki postupak

Obogaćivanje se odobrava u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

b.   
  Najveći prinosi

Najveći prinosi

48 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno područje

Razgraničeno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gironde: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade te na dijelu područja općine Coimières koji odgovara dijelu A koji se naziva Herrères 1. katastarski list (revidirani plan za 1934.), u skladu s ažuriranim zemljišnim knjigama od 5. studenoga 2010.

7.   Glavne sorte vinove loze

Glavne sorte vinove loze

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Sauvignon B |
| --- | --- |

Sauvignon B

| | Sauvignon gris G |
| --- | --- |

Sauvignon gris G

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Zemljopisno područje zaštićene oznake izvornosti „Graves supérieures” čini pojas širok otprilike deset kilometara na lijevoj obali rijeke Garonne, sjeverno od Bordeauxa i jugoistočno od Langona.

Kako je vidljivo iz samog naziva oznake, područje „Graves supérieures” sastoji se od kamenčića, većeg i manjeg šljunka, pijeska pomiješanog s muljem i glinom, koji mjestimice leži na vapnenačkom tlu, ali većinom na čistom pijesku ili pijesku alios (agregiranom pijesku koji sadržava čestice željeza) ili glini. Obuhvaća 42 općine departmana Gironde.

Tla imaju dugačku i složenu geološku povijest, koja je blisko povezana s nastankom Garonne, izmjenama njezina slijeva i uzastopnim ledenim razdobljima do kojih je došlo tijekom kvartara. Tijekom tih razdoblja pirenejski su ledenjaci uzrokovali eroziju svojih dolina i tako pripremili krševita tla koja će rijeke potom ispirati sve do regije Bordeauxa. Od tih uzastopnih naslaga preostali su tek ostaci u obliku naslaga šljunka svih veličina i vrsta.

Tlima koja su nastala odonda zajednička je znatna propusnost, koju imaju zahvaljujući bogatstvu šljunkom. Iako to nisu jedina tla koja svojstvima ističu posebnost „Graves supérieures”, ona su njegov kostur i utjelovljenje izvrsnosti. Njihove padine, koje potiču protjecanje voda, jamče savršeno površinsko isušivanje. Odvodnju pojačava i velika hidrografska mreža malih vodenih tokova, pritoka Garonne. To su tla u kojima je napajanje vinove loze vodom izrazito regulirano.

Budući da je sa zapada zaštićen od vremenskih neprilika borovim šumama koje imaju važnu ulogu u reguliranju temperature te da ga, zahvaljujući blizini rijeke Garonne, prirodni protok zraka i ventilacija štite od velikih vrućina i pretjerane vlage, a da u proljeće umjereni oceanski utjecaji povoljno djeluju na proljetni mraz, vinogradi uživaju posebne i pogodne klimatske uvjete. Vinogradarski krajobrazi tog sektora, koje čine blage padine u kojima čisti i uglačani kamenčići odražavaju sunčevu svjetlost na grožđu, leže između rijeke i borovih šuma.

Regija Graves supérieures, u kojoj se nalaze izvorna tla za dobivanje velikih bijelih i crnih vina regije Bordeaux, kolijevka je metoda koje se i danas primjenjuju. Još se u 17. i 18. stoljeću vinovu lozu, koja se uzgaja pod utjecajem oceanske klime, počelo podupirati kolcima, nakon čega se posvuda proširio sustav brajdi i strog način rezidbe kako bi se zajamčila dobra raspodjela pri berbi grožđa i lisna površina dostatna za fotosintezu potrebnu za postizanje idealnog dozrijevanja.

U skladu s običajima na razgraničenom području čestice za berbu grožđa razvrstane su čestice koje posjeduju značajku prirodnog isušivanja zahvaljujući kvaliteti odvodnje ili položaju na kuku ili padini. Isključeni su zemljopisni i topografski položaji koji su zbog svoje udaljenosti od Garonne (zbog čega ne mogu iskoristiti termičku regulaciju rijeke) ili zbog činjenice da su okruženi šumom (zbog čega nema cirkulacije masa hladnog zraka) izloženi proljetnom mrazu.

Precizno ograničene čestice omogućuju postizanje optimalnih svojstava lokalnih vinskih sorti, odabranih tijekom vremena zbog svojih sposobnosti očuvanja i dozrijevanja, koje su povezane s potrebom za prijevoz tih proizvoda u daleke krajeve.

Vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Graves supérieures” isključivo su bijela vina s neprevrelim šećerom koja se temelje na sorti sémillon B, dobivena od prezreloga, ručno ubranoga grožđa koje se kasnije prebire. Ta sorta vinu daje okrugao, puni okus, zlatnu boju i aromu kandiranog voća. Klimatske karakteristike zemljopisnog područja oznake posebno su povoljne za tu tehniku berbe. Miješanjem sa sortama sauvignon B i muscadelle B, ubranima istim tehnikama, vina dobivaju svježinu. Ta je svježina ujedno odraz prirode pjeskovitog ili glinenog tla na kojem se sadi grožđe za vino s oznakom izvornosti, što tim vinima s neprevrelim šećerom daje ravnotežu, finoću te cvjetne i voćne note. Iako su ta vina predviđena za višegodišnje dozrijevanje, mogu se konzumirati i mlada.

Kako bi se, bez prevelikog broja pupova na trsovima vinove loze, zajamčili dostatan prinos, zrelost i optimalna koncentracija grožđa, povećana je minimalna gustoća sadnje.

Spoj blizine luke Bordeaux, u kojoj je odavno uspostavljena moćna trgovina u svrhu prodaje tih vina diljem svijeta, i jedinstvenog zemljopisno-pedološkog položaja omogućio je da zaštićena oznaka izvornosti „Graves supérieures” stekne međunarodni ugled.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Osnovni dodatni uvjeti

Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje u ograničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, utvrđeno odstupanjem za proizvodnju, razvoj i dozrijevanje vina, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Gironde: Barsac, Beguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets en Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian sur Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont i Sauternes.

Veća zemljopisna jedinica

Veća zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Opis uvjeta:

Na oznaci vina oznake kontroliranog podrijetla može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Graves”.

Znakovi kojima je ispisana ta veća zemljopisna jedinica ne smiju biti veći, viši i širi od dvije trećine veličine znakova kojima je ispisana oznaka kontroliranog podrijetla.

10.   Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d7275bf9-c6c4-43be-8478-caaef27859df

---

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/28

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 6. prosinca 2018.

o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja, u skladu s člankom 53. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, za naziv „Liquirizia di Calabria” (ZOI)

(2018/C 449/07)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 50. stavak 2. točku (a) u vezi s člankom 53. stavkom 2.,

budući da:

| (1) | Italija je podnijela zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja za naziv „Liquirizia di Calabria” (ZOI) u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Italija je podnijela zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja za naziv „Liquirizia di Calabria” (ZOI) u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (2) | U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj uredbi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj uredbi.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja, kako je navedeno u članku 10. stavku 1. prvom podstavku Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 668/2014 (2), uključujući izmijenjeni jedinstveni dokument i upućivanje na objavu odgovarajuće specifikacije proizvoda, za registrirani naziv „Liquirizia di Calabria” (ZOI) trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja, kako je navedeno u članku 10. stavku 1. prvom podstavku Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 668/2014 (2), uključujući izmijenjeni jedinstveni dokument i upućivanje na objavu odgovarajuće specifikacije proizvoda, za registrirani naziv „Liquirizia di Calabria” (ZOI) trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja, kako je navedeno u članku 10. stavku 1. prvom podstavku Provedbene uredbe (EU) br. 668/2014, uključujući izmijenjeni jedinstveni dokument i upućivanje na objavu odgovarajuće specifikacije proizvoda za registrirani naziv „Liquirizia di Calabria” (ZOI) nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 objava ove Odluke temelj je za pravo na podnošenje prigovora na izmjenu iz prvog stavka ovog članka u roku od tri mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 2018.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

2

---

PRILOG

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

„Liquirizia di Calabria”

EU br.: PDO-IT-00644-AM02 — 10.5.2018.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

| Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP |
| --- |
| Corso Luigi Fera, 79 |
| 87100 Cosenza |
| ITALIJA |
| liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it |

Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP

Corso Luigi Fera, 79

87100 Cosenza

ITALIJA

liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it

Udruženje Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP ovlašteno je za podnošenje zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. odluke Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali br. 12511 od 14. listopada 2013.

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| — | ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Zemljopisno područje |
| — | ☐ | Dokaz o podrijetlu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezanost |
| — | ☐ | Označivanje |
| — | ☒ | Ostalo: [Kontrolno tijelo; ažuriranje pravne upute] |

—

☐

Naziv proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Zemljopisno područje

—

☐

Dokaz o podrijetlu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezanost

—

☐

Označivanje

—

☒

Ostalo: [Kontrolno tijelo; ažuriranje pravne upute]

4.   Vrsta izmjene

| — | ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |

—

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

Opis proizvoda

Članak 2. specifikacije — točka 3.2. jedinstvenog dokumenta

| — | Za vrstu „svježi korijen” sljedeće vrijednosti:






  „— | Vlaga: od 48 % do 52 % |
| --- | --- | --- |

—

Za vrstu „svježi korijen” sljedeće vrijednosti:

„—

Vlaga: od 48 % do 52 %

| — | Količina glicirizinske kiseline: od 0,60 % do 1,40 %” |
| --- | --- |

—

Količina glicirizinske kiseline: od 0,60 % do 1,40 %”

mijenjaju se kako slijedi:

| „— | Vlaga: ≤ 52 % |
| --- | --- |

„—

Vlaga: ≤ 52 %

| — | Količina glicirizinske kiseline: ≤ 1,40 %” |
| --- | --- |

—

Količina glicirizinske kiseline: ≤ 1,40 %”

Cilj je izmjene u područje primjene ZOI-ja „Liquirizia di Calabria” uključiti vrstu „svježi korijen”, čiji su udio vlage i glicirizinske kiseline niži od prethodno propisane najniže granice.

Izmjena udjela vlage za vrstu „svježi korijen” povezana je s iznimnom promjenjivosti klimatskih uvjeta, što utječe i na vlažnost korijena sladića u trenutku branja; stoga se smatralo primjerenim ukloniti najmanji udio vlage te zadržati najviši dopušteni udio vlage.

Cilj je izmjene udjela glicirizinske kiseline uključiti u područje primjene ZOI-ja „Liquirizia di Calabria” i svježe korijene čiji je udio glicirizinske kiseline manji od 0,60 %. Ta je izmjena u skladu sa specifičnosti proizvoda koji se od korijena uzgajanih na drugim područjima koji se na tržištu razlikuje zahvaljujući nižim vrijednostima.

| — | Za vrstu „sušeni korijen” sljedeće vrijednosti:






  „— | Količina vlage: između 6 % i 12 % |
| --- | --- | --- |

—

Za vrstu „sušeni korijen” sljedeće vrijednosti:

„—

Količina vlage: između 6 % i 12 %

| — | Količina glicirizina: između 1,2 % i 2,4 %” |
| --- | --- |

—

Količina glicirizina: između 1,2 % i 2,4 %”

mijenjaju se kako slijedi:

| „— | Vlaga: ≤ 12 % |
| --- | --- |

„—

Vlaga: ≤ 12 %

| — | Količina glicirizinske kiseline: ≤ 5 % suhe tvari” |
| --- | --- |

—

Količina glicirizinske kiseline: ≤ 5 % suhe tvari”

Cilj je izmjene u područje primjene ZOI-ja „Liquirizia di Calabria” uključiti vrstu „sušeni korijen”, čiji je udio vlage niži od propisane najniže granice te redefinirati udio glicirizinske kiseline zamjenom raspona vrijednosti jedinstvenom najvećom dopuštenom vrijednošću, koja se izračunava kao postotak suhe tvari.

Zahtjev za izmjenu parametra koji se odnosi na vlagu opravdan je činjenicom da su vrijednosti za sušeni korijen sladića usko povezane s uvjetima okoliša te postupkom i metodama pakiranja i skladištenja. Zbog toga se ograničava najmanji udio vlage neopravdano ograničava sustav proizvodnje proizvoda „Liquirizia di Calabria”.

Zahtjev za izmjenu parametra koji se odnosi na glicirizinsku kiselinu potreban je radi usklađenosti s podacima navedenima za „svježi korijen”. Eksperimentalni dokazi pokazuju da udio glicirizinske kiseline naveden u važećoj specifikaciji proizvoda za sušeni korijen nije u skladu s udjelom određenim za svježi korijen. Tu je pogrešku potrebno ispraviti kako bi se osigurala točnost podataka navedenih u specifikaciji proizvoda.

Uvođenje jedinstvene najveće dopuštene vrijednosti za glicirizinsku kiselinu i njezino povećanje ne utječu na podatke iz jedinstvenog dokumenta o specifičnosti proizvoda zahvaljujući kojima je dopušteno registriranje oznake „Liquirizia di Calabria”. U svakom slučaju, najveći udio glicirizinske kiseline u samom korijenu, od kojeg se zatim dobiva suhi korijen, ostaje u skladu s važećom, neizmijenjenom, vrijednosti od 1,40 %.

| — | Za vrstu „ekstrat korijena” sljedeća vrijednost:






  „— | Količina glicirizinske kiseline: od 3 % do 6 %” |
| --- | --- | --- |

—

Za vrstu „ekstrat korijena” sljedeća vrijednost:

„—

Količina glicirizinske kiseline: od 3 % do 6 %”

mijenja se kako slijedi:

| „— | Količina glicirizinske kiseline: ≤ 6 % suhe tvari” |
| --- | --- |

„—

Količina glicirizinske kiseline: ≤ 6 % suhe tvari”

Ta se izmjena, uz pojašnjenje da se mjera parametra odnosi na suhu tvar, oslanja na rezultate nedavne studije provedene u okviru projekta, koji je financiralo Ministarstvo istraživanja i sveučilišta sredstvima iz programa Programma Operativo Nazionale Ricerca e Competitività za razdoblje 2007.—2013., a u kojoj su uzeti u obzir podaci iz posljednjih 17 godina. Studija je pokazala da se u posljednjih 17 godina koncentracija (u postocima) udjela glicirizinske kiseline u ekstraktu slatkog korijena proizvedenog u Kalabriji postupno smanjila.

Stoga se smatra primjerenim ukloniti najmanji udio glicirizinske kiseline utvrđen u specifikaciji proizvoda. Tom se izmjenom dodatno potvrđuje specifičnost zemljopisnog područja uzgoja, zahvaljujući kojoj se ZOI „Liquirizia di Calabria” razlikuje od korijena uzgajanih na drugim područjima po znatno manjem udjelu glicirizinske kiseline.

Metoda proizvodnje

Članak 5. specifikacije

Sljedeća rečenica:

„Taj se postupak odvija u otvorenim, osunčanim, dobro prozračenim prostorima ili u zatvorenim, ali dobro prozračenim prostorima ili u ventiliranim pećima, na temperaturama nižim od 50 °C radi očuvanja svojstava proizvoda.”

mijenja se kako slijedi:

„Taj se postupak može odvijati u otvorenim, osunčanim, dobro prozračenim prostorima ili u zatvorenim, ali dobro prozračenim prostorima, u ventiliranim pećima i posebnim sušilicama na temperaturama nižim od 60 °C radi očuvanja svojstava proizvoda.”

Dodana je i mogućnost sušenja u sušilicama nove generacije (solarne sušilice) kako bi se specifikacija proizvoda prilagodila novim tehnologijama koje se upotrebljavaju u prehrambenom sektoru.

Izmjenama navedenima u ovom članku dodatno se određuje temperaturna granica za sušenje korijena sladića prije stavljanja na tržište kako bi se zajamčila kvaliteta proizvoda i ispunili fitosanitarni uvjeti.

Kad je riječ o potonjoj točki, potrebno je napomenuti da sušeni korijen sladića skladišten u skladištima, a ponekad i na policama u prodaji, može napasti mali kornjaš Anobium punctatum, poznat pod nazivom „mrtvačka ura”.

Anobium punctatum

Provedene su posebne studije o proizvodu „Liquirizia di Calabria” s dvostrukim ciljem: kontrola promjene aktivnih tvari pri 30 °C, 40 °C, 50 °C i 60 °C kako bi se zajamčila kvaliteta proizvoda te utvrđivanje idealne temperaturne granice i najdužeg vremena izlaganja potrebnih za usmrćivanje navedenog parazita.

Rezultati istraživanja pokazali su da sušenje korijena sladića na temperaturama do 60 °C ne dovodi do znatnih promjena u sastavu koje bi mogle utjecati na kvalitetu proizvoda. Studija je pokazala da su paraziti najotporniji na toplinu u stadiju ličinke, ali da čak i vrlo kratka izloženost (5 minuta) temperaturama iznad 52 °C uzrokuje smrt svih ličinki. To je nužno kako bi se spriječilo da se u pošiljkama koje se stavljaju na tržište ponovnom aktivacijom ličinki razviju kornjaši.

Ostalo

Ostalo

Kontrolno tijelo

Kontrolno tijelo

U članak 7. specifikacije proizvoda dodani su naziv, adresa i kontaktni podaci inspekcijskog tijela odgovornog za provjeru specifikacije proizvoda.

Ažuriranje pravne upute

Ažuriranje pravne upute

Upućivanja na Uredbu (EZ) br. 510/2006 zamijenjena su upućivanjem na Uredbu (EU) br. 1151/2012.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Liquirizia di Calabria”

„Liquirizia di Calabria”

EU br.: PDO-IT-00644-AM02 — 10.5.2018.

EU br.: PDO-IT-00644-AM02 — 10.5.2018.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv

Naziv

„Liquirizia di Calabria”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1   
  Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

Razred 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi

3.2   
  Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka izvornosti „Liquirizia di Calabria” odnosi se isključivo na svježi ili sušeni sladić i na njegov ekstrakt. Takav sladić mora potjecati od uzgajanih ili divljih biljaka vrste Glycyrrhiza glabra (por. mahunarke) i to od „tipične sorte” koja se u Kalabriji naziva „Cordara”.

Glycyrrhiza glabra

Pri puštanju u promet ZOI „Liquirizia di Calabria” mora imati sljedeća obilježja:

svježi korijen:

svježi korijen:

| — | slamnatožuta boja |
| --- | --- |

—

slamnatožuta boja

| — | sladak, aromatičan, intenzivan i dugotrajan okus |
| --- | --- |

—

sladak, aromatičan, intenzivan i dugotrajan okus

| — | vlaga ≤ 52 %; |
| --- | --- |

—

vlaga ≤ 52 %;

| — | udio glicirizinske kiseline: ≤ 1,40 %; |
| --- | --- |

—

udio glicirizinske kiseline: ≤ 1,40 %;

sušeni korijen:

sušeni korijen:

| — | slamnatožuta boja do oker žute boje |
| --- | --- |

—

slamnatožuta boja do oker žute boje

| — | sladak, voćni i blago opor okus; |
| --- | --- |

—

sladak, voćni i blago opor okus;

| — | vlaga: ≤ 12 %; |
| --- | --- |

—

vlaga: ≤ 12 %;

| — | udio glicirizinske kiseline: ≤ 5 % suhe tvari; |
| --- | --- |

—

udio glicirizinske kiseline: ≤ 5 % suhe tvari;

ekstrakt korijena:

ekstrakt korijena:

| — | od tamne terakota smeđe do crne boje |
| --- | --- |

—

od tamne terakota smeđe do crne boje

| — | gorko-sladak, aromatičan, intenzivan i dugotrajan okus; |
| --- | --- |

—

gorko-sladak, aromatičan, intenzivan i dugotrajan okus;

| — | vlaga od 9 % do 15 % |
| --- | --- |

—

vlaga od 9 % do 15 %

| — | količina glicirizinske kiseline: ≤ 6 % suhe tvari |
| --- | --- |

—

količina glicirizinske kiseline: ≤ 6 % suhe tvari

3.3   
  Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4   
  Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi koraci u proizvodnji, od uzgoja do branja, te sušenje i prerada, moraju se provoditi na području navedenom u točki 4.

3.5   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

„Liquirizia di Calabria” ZOI stavlja se na tržište u pakiranjima od kartona, stakla, metala, keramike, polipropilena i polietilena visoke gustoće te u svim materijalima dozvoljenim u skladu s važećim zakonima o pakiranju prehrambenih proizvoda. Težina pakiranja smije biti od 5 g do 25 kg. Svako pakiranje mora biti zapečaćeno na način da otvaranje pakiranja podrazumijeva trganje pečata.

3.6   
  Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na oznaci mora biti naveden logotip naziva, serijski broj dodijeljen od strane inspekcijskog tijela te datum pakiranja proizvoda koji se nalazi u pojedinačnim pakiranjima. Logotip ZOI „Liquirizia di Calabria” stilizirani je romb kojem su sve stranice jednake duljine, pod kutovima od 90 °. Najmanja veličina za tisak čitavog logotipa je 0,5 cm po visini i po širini. Logotip može biti tiskan u svim bojama.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje „Liquirizia di Calabria” obuhvaća sva općinska područja detaljno utvrđena u specifikaciji proizvodnje u kojima je zabilježeno postojanje divlje ili uzgajane biljne vrste Glycyrrhiza glabra, „tipične sorte” koja se u Kalabriji naziva „Cordara”, na područjima do 650 m nadmorske visine. To područje na sjeveru graniči s masivom Pollino koji se blago spušta prema sjeveroistoku do općine Rocca Imperiale te tako odvaja predmetno područje od regije Basilicata. Područje obuhvaća zemljišta u dolini Crati koja se nalaze na desnoj i lijevoj obali rijeke koja teče od juga prema sjeveru i koja, nakon prolaska kroz ravnicu Sibari, na sjeveroistoku utječe u Jonsko more. Na tirenskoj strani obuhvaćena su područja koja su, sa sjevera prema jugu, omeđena teritorijima općina Falconara Albanese i Nicotera. Na jonskoj strani obuhvaćena su područja koja, krenuvši sa sjevera, dotiču ravnicu Sibari, veliku ravan pokrajine Crotone i protežu se do krajnje točke Kalabrije.

Glycyrrhiza glabra

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povijesno područje proizvodnje sladića bilo je obalno područje Kalabrije, a posebice područje koje se proteže između općina Villapiana, Cerchiara di Calabria, Cassano Ionio-Sibari, Corigliano Calabro i Rossano u ravnici Sibari, zbog prirodnih značajki tla u ravnici koje je kremenasto, vrlo kamenito i neutralne pH vrijednosti. Klimatski uvjeti u ravnici Sibari povoljni su za rasprostranjivanje ove biljke zbog blizine planina i nedostatka vjetrova kojima su obližnji masivi Pollino i Sila prirodna barijera, te je tamo i danas glavna lokacija za proizvodnju sladića. Divlje i uzgajane biljke sladića rastu duž obale te se rasprostranjuju s ravnica obalnih pojaseva Tirenskog mora (Lamezia Terme, Falerna, Nocera Tirenese...) i Jonskog mora (Crotone, Isola Capo Rizzuto, Chiaravalle, Badolato, Roccella Ionica...) prema unutarnjim brdskim područjima. Rasprostranjuju se dolinama glavnih kalabrijskih rijeka do unutarnjih masiva do kojih, zbog njihove specifične konfiguracije, dopiru blagotvorni učinci mora. Zahvaljujući tome sladić jednakih obilježja prisutan je i više kilometara od obale.

U potpunosti mediteranska klima, s dugim, toplim i suhim ljetima te blagim zimama, presudna je za homogeno širenje vrste Glycyrrhiza glabra i njezine tipične sorte „Cordara” diljem čitavog predmetnog područja.

Glycyrrhiza glabra

ZOI „Liquirizia di Calabria” značajno se razlikuje od vrsta sladića sličnih kemijsko-fizičkih svojstava zbog prisutnosti sekundarnih metabolita među kojima je aktivns tvar koja definira komercijalne i farmakognostičke značajke proizvoda. glicirizin To je saponin koji je u „Liquirizia di Calabria” prisutan u prosječno manjim postotcima u odnosu na slične vrste i sorte te je upravo to razlog zbog kojeg je sladić „Liquirizia di Calabria” tražen na tržištu. Rezultati nedavnih istraživanja naglasili su da je razlika „Liquirizia di Calabria” i sladića iz susjednih regija posebno vidljiva u pogledu udjela glicirizinske kiseline jer kalabrijski sladić sadrži znatno manje glicirizinske kiseline od korijenja iz drugih regija, a sadrži i manje šećera. Daljnje istraživanje izvršeno na hlapljivoj frakciji pokazalo je jasnu razliku sastava „Liquirizia di Calabria” i sladića podrijetlom iz drugih dijelova Italije i iz inozemstva. Usporedba s ekstraktima sladića iz drugih zemalja pokazala je da „Liquirizia di Calabria” ima drugačiji kvalitativni i kvantitativni sastav fenolnih spojeva.

Istraživanje je pokazalo da „Liquirizia di Calabria” sadrži minimalne postotke likviritigenina i izolikviritigenina te značajne postotke likokalkona A koji u nekim uzorcima uopće nije prisutan, a u drugima je prisutan zajedno s likokalkonom B.

Kalabrija je regija koja, zahvaljujući svojoj konfiguraciji i topografiji, ima potpuno jedinstvene karakteristike u usporedbi sa svim ostalim talijanskim regijama. Kalabrija, smještena na krajnjem dijelu talijanskog poluotoka, i sama se može smatrati dugim i uskim poluotokom čijih je otprilike 800 km obale okruženo morem. Iako se u nekim aspektima može uspoređivati s Pugliom, druge značajke pokazuju da se dvije regije u potpunosti razlikuju.

Visoki planinski lanci Apenina po dužini dijele Kalabriju na dva dijela, što je potpuno jedinstvena zemljopisna značajka među regijama Italije. Zbog konfiguracije i orografije Kalabrija ima potpuno jedinstvene i posebne biološko-pedološko-klimatske uvjete u odnosu na ostatak poluotoka u smislu prosječnih temperatura, raspona temperature, vlage, kiše i padalina, vjetra, insolacije i sunčevog zračenja, a time i temperature tla. Svi navedeni čimbenici temeljito su potkrijepljeni brojnim znanstvenim istraživanjima.

Karakteristično je stanište tijekom stoljeća izvršilo snažan pritisak na biljnu vrstu prema prilagodbi i prirodnom odabiru što je uvjetovalo razvoj sastava te hranjivih i aromatičnih značajki vrste i definiralo specifičan kemotip proizvoda „Liquirizia di Calabria”.

Ta posebna vrsta sladića posebnost je Kalabrije još od 18. stoljeća, kao što je vidljivo iz brojnih dokumenata, uključujući poznati „Trattato di terapeutica e farmacologia” (Rasprava o terapeutici i farmakologiji) vol. I. (1903.), u kojem se navodi da „...Vrsta od koje je dobivena jest Glycyrrhiza Glabra (sladić), koja raste u jugozapadnoj Europi... Ponekad se ljekoviti korijen naziva kalabrijski sladić („Liquirizia di Calabria”) kako bi se razlikovao od ruskog sladića, koji je svjetliji i dobiva se od vrste Glycyrrhiza Glandulifera ili Echinata koja raste na jugoistoku Europe.” Čak i poznata Encyclopaedia Britannica u svojem četrnaestom izdanju (1928.) navodi: „...The preparation of the juice is a widely extended industry along the Mediterranean coast, but the quality best appreciated in Great Britain is Made in Calabria...” („Priprema soka široko je rasprostranjena djelatnost duž obale Sredozemlja, ali u Velikoj Britaniji najcjenjenija je kvaliteta proizvoda podrijetlom iz Kalabrije...”). Stav koji zauzima Encyclopaedia Britannica potvrđuje i izvješće Ministarstva vanjskih poslova SAD-a pod naslovom „Biljka sladić” (1985.).

Glycyrrhiza Glabra

Glycyrrhiza Glandulifera

Echinata

Encyclopaedia Britannica

Encyclopaedia Britannica

„Liquirizia di Calabria” označuje složeni „proizvod” nastao međudjelovanjem prirode i ljudskog rada koje je, prenošeno stoljećima, postalo iskonska tradicija regije Kalabrija. To je vidljivo na slici Saint-Nona s kraja 18. stoljeća; u djelu „Stato delle persone in Calabria - I concari” („Stanje stanovnika Kalabrije. Proizvođači sladića.”) Vincenza Padule iz 1864., u dokumentu „SVIMEZ Piante officinali in Calabria: presupposti e prospettive” („Ljekovite biljke u Kalabriji: pretpostavke i izgledi za budućnost”) iz 1951. „Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento: forma d’industrie e forze di lavoro” d’Augusto Placanica (1980), u djelu „I „Conci” e la produzione del succo di liquerizia in Calabria” Gennara Matacene iz 1986., u djelu „La dolce industria -, Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo” Vittoria Marza e.a. (1991.) te u brojnim drugim tekstovima objavljenima u razdoblju od 1700. do 2000. U Kalabriji se u drugoj polovini 18. stoljeća uzgoj sladića protezao duž čitave obale Jonskog mora, a posebice na sjevernim granicama s Lucanijom i u velikoj ravnici Sibari (gdje ga je bilo u izobilju) te sve do Crotone i Reggio Calabria. Međutim, bilo ga je u izobilju i u dolini Crati koja se iz Cosenze proteže do ravnice Sibari te na velikim područjima tirenskog priobalja.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Pročišćeni tekst specifikacije dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” [kvaliteta] (u gornjem desnom kutu zaslona) i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” (Proizvodi ZOI ZOZP ZTS) (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji].

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/35

---

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. prosinca 2018.

(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica Nadzornog tijela o državnim potporama i članku 10. Odluke Nadzornog tijela br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004 (1)
  )

(2018/C 449/08)

Osnovne stope izračunavaju se u skladu s poglavljem o metodi utvrđivanja referentnih i diskontnih stopa Smjernica Nadzornog tijela o državnim potporama kako su izmijenjene Odlukom Nadzornog tijela br. 788/08/COL od 17. prosinca 2008. Primjenjive referentne stope utvrđuju se tako da se osnovnoj stopi doda odgovarajuća marža u skladu sa Smjernicama o državnim potporama.

Osnovne stope utvrđene su kako slijedi:

| | Island | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2017.–31.8.2017. | 6,18 | -0,50 | 1,08 |
| 1.9.2017.–30.11.2017. | 5,20 | -0,50 | 1,08 |
| 1.12.2017.–31.12.2017. | 5,20 | -0,50 | 0,89 |
| 1.1.2018.–30.4.2018. | 4,84 | -0,52 | 0,88 |
| 1.5.2018.–30.11.2018. | 4,84 | -0,52 | 1,04 |
| 1.12.2018.–31.12.2018. | 4,84 | -0,52 | 1,20 |

Island

Lihtenštajn

Norveška

1.7.2017.–31.8.2017.

6,18

-0,50

1,08

1.9.2017.–30.11.2017.

5,20

-0,50

1,08

1.12.2017.–31.12.2017.

5,20

-0,50

0,89

1.1.2018.–30.4.2018.

4,84

-0,52

0,88

1.5.2018.–30.11.2018.

4,84

-0,52

1,04

1.12.2018.–31.12.2018.

4,84

-0,52

1,20

---

(1)  SL L 139, 25.5.2006., str. 37. i Dodatak o EGP-u br. 26, 25.5.2006., str. 1.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/36

---

Obavijest o antidampinškoj pristojbi koja je na snazi za uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine: promjena naziva trgovačkog društva na koje se primjenjuje stopa antidampinške pristojbe za društva koja surađuju, a nisu odabrana u uzorak

(2018/C 449/09)

Uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine podliježe konačnoj antidampinškoj pristojbi uvedenoj Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2179 (1).

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd, dodatna oznaka TARIC B221, trgovačko društvo na koje se primjenjuje stopa antidampinške pristojbe od 30,6 % za društva koja surađuju, a nisu odabrana u uzorak, obavijestilo je Komisiju da je promijenilo naziv kako je navedeno u nastavku.

Društvo je od Komisije zatražilo potvrdu da promjena naziva ne utječe na njegovo pravo na pojedinačnu stopu pristojbe koja je za njega vrijedila pod prijašnjim nazivom.

Komisija je provjerila dostavljene informacije i zaključila da promjena naziva ni na koji način ne utječe na zaključke Provedbene uredbe (EU) 2017/2179.

Stoga bi upućivanje u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2179 na:

| Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

B221

trebalo tumačiti kao upućivanje na:

| Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd

B221

Dodatna oznaka TARIC B221 prethodno dodijeljena društvu Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd primjenjuje se na društvo Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd.

---

(1)  SL L 307, 23.11.2017., str. 25.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 13.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 449/37

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 449/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Equistone Partners Europe S.A.S („EPE SAS”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe S.A.S („EPE SAS”, Francuska),

| — | Courir France S.A.S („Courir”, Francuska). |
| --- | --- |

—

Courir France S.A.S („Courir”, Francuska).

Poduzetnik EPE SAS stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Courir

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | EPE SAS investicijsko je društvo osnovano kao pojednostavnjeno dioničko društvo s ulaganjima u društva čija je vrijednost između 50 i 500 milijuna EUR, |
| --- | --- |

—

EPE SAS investicijsko je društvo osnovano kao pojednostavnjeno dioničko društvo s ulaganjima u društva čija je vrijednost između 50 i 500 milijuna EUR,

| — | Courir se bavi maloprodajom obuće i u manjoj mjeri sportske obuće i dodataka u specijaliziranim trgovinama. |
| --- | --- |

—

Courir se bavi maloprodajom obuće i u manjoj mjeri sportske obuće i dodataka u specijaliziranim trgovinama.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---