# Úřední věstník L 183/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 183 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5013. července 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 183

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5013. července 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 814/2007 ze dne 12. července 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 815/2007 ze dne 12. července 2007 o zapsání názvu do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (Exeretiko partheno eleolado Trizinia) (CHOP) | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 816/2007 ze dne 12. července 2007 o otevření ročních celních kvót na dovoz některého zboží z Turecka vzniklého zpracováním zemědělských produktů, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 3448/93 | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 817/2007 ze dne 12. července 2007 o neposkytování vývozních náhrad u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004 | 12 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 818/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví konečná sazba náhrad a procentní podíl pro vývozní licence v režimu B vydávané pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony a jablka) | 13 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 819/2007 ze dne 12. července 2007 o vydávání vývozních licencí v režimu A3 pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citróny, stolní hrozny, jablka a broskve) | 15 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 820/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu | 17 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 821/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad pro bílý cukr v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 958/2006 | 19 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 822/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad pro bílý cukr v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 38/2007 | 20 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 823/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky v oblastech ICES VIII a IX (vody Společenství a vody nespadají do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Francie | 21 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 814/2007 ze dne 12. července 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 815/2007 ze dne 12. července 2007 o zapsání názvu do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (Exeretiko partheno eleolado Trizinia) (CHOP)

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 816/2007 ze dne 12. července 2007 o otevření ročních celních kvót na dovoz některého zboží z Turecka vzniklého zpracováním zemědělských produktů, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 3448/93

5

Nařízení Komise (ES) č. 817/2007 ze dne 12. července 2007 o neposkytování vývozních náhrad u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

12

Nařízení Komise (ES) č. 818/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví konečná sazba náhrad a procentní podíl pro vývozní licence v režimu B vydávané pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony a jablka)

13

Nařízení Komise (ES) č. 819/2007 ze dne 12. července 2007 o vydávání vývozních licencí v režimu A3 pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citróny, stolní hrozny, jablka a broskve)

15

Nařízení Komise (ES) č. 820/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu

17

Nařízení Komise (ES) č. 821/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad pro bílý cukr v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 958/2006

19

Nařízení Komise (ES) č. 822/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad pro bílý cukr v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 38/2007

20

*

Nařízení Komise (ES) č. 823/2007 ze dne 12. července 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky v oblastech ICES VIII a IX (vody Společenství a vody nespadají do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Francie

21

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2007/490/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 5. června 2007, kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v Německu | 23 |
| | | 2007/491/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 10. července 2007 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států | 25 |
| | | Komise |
| | | 2007/492/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 o státní podpoře č. C 38/2005 (ex NN 52/2004) poskytnuté Německem skupině Biria
  (oznámeno pod číslem K(2007) 130)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/493/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 7. února 2007 o režimu státních podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článku 60 sicilského regionálního zákona č. 17/2004, č. C 34/2005 (dříve N 113/2005)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 284)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/494/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 7. března 2007 o státní podpoře č. C 41/2004 (ex N 221/2004) – Portugalsko – investiční podpora ve prospěch společnosti ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A.
  (oznámeno pod číslem K(2007) 638)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2007/490/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 5. června 2007, kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v Německu

23

2007/491/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 10. července 2007 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států

25

Komise

2007/492/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 o státní podpoře č. C 38/2005 (ex NN 52/2004) poskytnuté Německem skupině Biria
  (oznámeno pod číslem K(2007) 130)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 130)

1

27

2007/493/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 7. února 2007 o režimu státních podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článku 60 sicilského regionálního zákona č. 17/2004, č. C 34/2005 (dříve N 113/2005)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 284)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 284)

1

41

2007/494/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 7. března 2007 o státní podpoře č. C 41/2004 (ex N 221/2004) – Portugalsko – investiční podpora ve prospěch společnosti ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A.
  (oznámeno pod číslem K(2007) 638)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 638)

1

46

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Rozhodnutí Rady 2005/495/SZBP ze dne 11. října 2005 o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brunejí, Singapurem, Malajsií, Thajskem a Filipínami o účasti těchto států na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) | 51 |
| Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brunejí Darussalamem o účasti Bruneje Darussalamu na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) | 52 |
| Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Singapurskou republikou o účasti Singapurské republiky na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) | 58 |
| Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Malajsií o účasti Malajsie na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) | 64 |
| Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajským královstvím o účasti Thajského království na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) | 70 |
| Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Filipínskou republikou o účasti Filipínské republiky na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) | 76 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Rozhodnutí Rady 2005/495/SZBP ze dne 11. října 2005 o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brunejí, Singapurem, Malajsií, Thajskem a Filipínami o účasti těchto států na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

51

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brunejí Darussalamem o účasti Bruneje Darussalamu na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

52

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Singapurskou republikou o účasti Singapurské republiky na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

58

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Malajsií o účasti Malajsie na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

64

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajským královstvím o účasti Thajského království na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

70

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Filipínskou republikou o účasti Filipínské republiky na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 814/2007

ze dne 12. července 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 756/2007 (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 12. července 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 48,1 |
| TR | 83,4 |
| XS | 23,6 |
| ZZ | 51,7 |
| 0707 00 05 | TR | 108,0 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 87,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | AR | 54,6 |
| UY | 71,5 |
| ZA | 55,4 |
| ZZ | 60,5 |
| 0808 10 80 | AR | 86,8 |
| BR | 83,3 |
| CL | 95,4 |
| CN | 104,9 |
| NZ | 97,9 |
| US | 104,5 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,4 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,2 |
| CL | 87,7 |
| CN | 59,8 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 96,9 |
| 0809 10 00 | TR | 202,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0809 20 95 | TR | 284,1 |
| US | 501,5 |
| ZZ | 392,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

MK

48,1

TR

83,4

XS

23,6

ZZ

51,7

0707 00 05

TR

108,0

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

87,6

ZZ

87,6

0805 50 10

AR

54,6

UY

71,5

ZA

55,4

ZZ

60,5

0808 10 80

AR

86,8

BR

83,3

CL

95,4

CN

104,9

NZ

97,9

US

104,5

UY

60,7

ZA

88,4

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

78,2

CL

87,7

CN

59,8

NZ

144,9

ZA

114,1

ZZ

96,9

0809 10 00

TR

202,1

ZZ

202,1

0809 20 95

TR

284,1

US

501,5

ZZ

392,8

0809 30 10, 0809 30 90

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 815/2007

ze dne 12. července 2007

o zapsání názvu do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία“ (Exeretiko partheno eleolado „Trizinia“) (CHOP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006, a podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení byla žádost Řecka o zápis názvu „Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ‚Τροιζηνία‘ (Exeretiko partheno eleolado ‚Trizinia‘)“ zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006, a podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení byla žádost Řecka o zápis názvu „Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ‚Τροιζηνία‘ (Exeretiko partheno eleolado ‚Trizinia‘)“ zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Jelikož nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být tento název zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být tento název zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. C 128, 1.6.2006, s. 11; opraveno v Úř. věst. C 63, 17.3.2007, s. 7.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

| Třída 1.5. | Oleje a tuky – extra panenský olivový olej |
| --- | --- |

Třída 1.5.

Oleje a tuky – extra panenský olivový olej

ŘECKO

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία“ (Exeretiko partheno eleolado „Trizinia“) (CHOP)

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 816/2007

ze dne 12. července 2007

o otevření ročních celních kvót na dovoz některého zboží z Turecka vzniklého zpracováním zemědělských produktů, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 3448/93

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 (2) se provádí závěrečná etapa celní unie. Oddíl V uvedeného rozhodnutí stanoví obchodní režim pro zpracované zemědělské produkty. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 (2) se provádí závěrečná etapa celní unie. Oddíl V uvedeného rozhodnutí stanoví obchodní režim pro zpracované zemědělské produkty.

| (2) | Rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 1/97 (3) se stanoví režim pro některé zpracované zemědělské produkty. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 1/97 (3) se stanoví režim pro některé zpracované zemědělské produkty.

| (3) | Rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 1/2007 (4) se u některých zpracovaných zemědělských produktů stanoví nová zlepšení v oblasti obchodu s cílem prohloubit a rozšířit celní unii a zkvalitnit hospodářskou konvergenci jako výsledek rozšíření Společenství dne 1. května 2004. Těmito zlepšeními se stanoví koncese ve formě celních kvót s nulovým clem. Pro dovoz mimo celní kvóty nadále platí stávající obchodní ustanovení. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 1/2007 (4) se u některých zpracovaných zemědělských produktů stanoví nová zlepšení v oblasti obchodu s cílem prohloubit a rozšířit celní unii a zkvalitnit hospodářskou konvergenci jako výsledek rozšíření Společenství dne 1. května 2004. Těmito zlepšeními se stanoví koncese ve formě celních kvót s nulovým clem. Pro dovoz mimo celní kvóty nadále platí stávající obchodní ustanovení.

| (4) | Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), stanoví pravidla pro správu celních kvót. Je vhodné zajistit, aby celní kvóty otevřené tímto nařízením byly spravovány v souladu s uvedenými pravidly. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), stanoví pravidla pro správu celních kvót. Je vhodné zajistit, aby celní kvóty otevřené tímto nařízením byly spravovány v souladu s uvedenými pravidly.

| (5) | Nařízení Komise (ES) č. 2026/2005 ze dne 13. prosince 2005 o otevření celních kvót na rok 2006 a následující roky na dovoz některého zboží z Turecka vzniklého zpracováním zemědělských produktů, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 3448/93, do Evropského společenství (6), by mělo být zrušeno. Je třeba, aby množství dovezená v rámci tohoto nařízení mezi dnem 1. ledna 2007 a datem zrušení byla odečtena od množství odpovídajících nových kvót. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Komise (ES) č. 2026/2005 ze dne 13. prosince 2005 o otevření celních kvót na rok 2006 a následující roky na dovoz některého zboží z Turecka vzniklého zpracováním zemědělských produktů, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 3448/93, do Evropského společenství (6), by mělo být zrušeno. Je třeba, aby množství dovezená v rámci tohoto nařízení mezi dnem 1. ledna 2007 a datem zrušení byla odečtena od množství odpovídajících nových kvót.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Celní kvóty Společenství na dovoz zboží z Turecka stanoveného v příloze se otevírají na období od 1. ledna do 31. prosince každého roku od roku 2007 za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Výhody plynoucí z těchto celních kvót je možné čerpat po předložení průvodního osvědčení A.TR v souladu s rozhodnutím Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/2006.

Článek 2

Celní kvóty Společenství uvedené v článku 1 spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.

Článek 3

Nařízení (ES) č. 2026/2005 se dnem vstupu v platnost tohoto nařízení zrušuje. Množství celní kvóty s pořadovým číslem 09.0232 se mezi dnem 1. ledna 2007 a datem vstupu v platnost tohoto nařízení snižuje o množství těstovin dovezených podle nařízení (ES) č. 2026/2005 (pořadové číslo 09.0205).

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Je použitelné ode dne 1. ledna 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 318, 20.12.1993, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2580/2000 (Úř. věst. L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  Úř. věst. L 35, 13.2.1996, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 126, 17.5.1997, s. 26.

3

(4)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

4

(5)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).

5

(6)  Úř. věst. L 327, 14.12.2005, s. 3.

6

---

PŘÍLOHA

Celní kvóty s nulovým clem použitelné na dovoz zpracovaných zemědělských produktů z Turecka do EU

| Pořadové číslo | Kód KN | Popis produktu | Roční celní kvóty s nulovým clem
  (v tunách čisté hmotnosti) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (1) | (2) | (3) |
| 09.0228 | 1704 | Cukrovinky (včetně bílé čokolády), neobsahující kakao: | 5 000 |
| 1704 10 | – Žvýkací guma, též obalená cukrem: |
| | – – Obsahující méně než 60 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza): |
| 1704 10 11 | – – – Plátková žvýkací guma |
| 1704 10 19 | – – – Ostatní |
| | – – Obsahující 60 % hmotnostních nebo více sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza): |
| 1704 10 91 | – – – Plátková žvýkací guma |
| 1704 10 99 | – – – Ostatní |
| 09.0229 | 1704 90 | – Ostatní: | 10 000 |
| 1704 90 30 | – – Bílá čokoláda |
| | – – Ostatní: |
| 1704 90 51 | – – – Těsta a pasty, včetně marcipánu, v bezprostředním obalu o čisté hmotnosti 1 kg nebo více |
| 1704 90 55 | – – – Zdravotní pastilky a dropsy proti kašli |
| 1704 90 61 | – – – Dražé a podobné cukrovinky ve formě dražé |
| | – – – Ostatní: |
| 1704 90 65 | – – – – Gumovité cukrovinky a želé včetně ovocných past ve formě cukrovinek |
| 1704 90 71 | – – – – Tvrdé bonbony, též plněné |
| 1704 90 75 | – – – – Karamely a podobné cukrovinky |
| | – – – – Ostatní: |
| 1704 90 81 | – – – – – Vyrobené kompresí |
| ex 1704 90 99 | – – – – – Ostatní: |
| | – – – – – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza) |
| | – – – – – – Obsahující 70 % hmotnostních nebo více sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza): |
| | – – – – – – – Chalva a lokum |
| 09.0230 | 1806 | Čokoláda a ostatní potravinové přípravky obsahující kakao: | 5 000 |
| 1806 10 | – Kakaový prášek obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla: |
| 1806 10 20 | – – Obsahující 5 % nebo více, avšak méně než 65 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza) nebo isoglukózy vyjádřené jako sacharóza |
| 1806 20 | – Ostatní přípravky v blocích, v tabulkách nebo tyčích o hmotnosti vyšší než 2 kg nebo v tekutém nebo v pastovitém stavu, ve formě prášku, granulí a podobně, v nádobách nebo v bezprostředním obalu, o obsahu přesahujícím 2 kg: |
| 1806 20 10 | – – Obsahující 31 % hmotnostních nebo více kakaového másla nebo obsahující 31 % hmotnostních nebo více kombinace kakaového másla a mléčného tuku |
| 1806 20 30 | – – Obsahující 25 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 31 % hmotnostních kombinace kakaového másla a mléčného tuku |
| | – – Ostatní: |
| 1806 20 50 | – – – Obsahující 18 % hmotnostních nebo více kakaového másla |
| 1806 20 70 | – – – Čokoládová mléčná drobenka (chocolate milk crumb) |
| ex 1806 20 80 | – – – Čokoládové polevy: |
| | – – – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza) |
| ex 1806 20 95 | – – – Ostatní: |
| | – – – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza) |
| | – Ostatní v blocích, tabulkách nebo tyčích (tyčinkách): |
| 1806 31 00 | – – Plněné |
| 1806 32 | – – Neplněné: |
| 1806 32 10 | – – – S přídavkem obilí, ovoce nebo ořechů |
| 1806 32 90 | – – – Ostatní |
| 1806 90 | – Ostatní: |
| | – – Čokoláda a čokoládové výrobky: |
| | – – – Čokoládové bonbony (pralinky), též plněné: |
| 1806 90 11 | – – – – Obsahující alkohol |
| 1806 90 19 | – – – – Ostatní |
| | – – – Ostatní: |
| 1806 90 31 | – – – – Plněné |
| 1806 90 39 | – – – – Neplněné |
| 1806 90 50 | – – Cukrovinky a jejich náhražky vyrobené z náhražek cukru, obsahující kakao |
| 1806 90 60 | – – Pasty (pomazánky) obsahující kakao |
| 1806 90 70 | – – Přípravky pro výrobu nápojů obsahující kakao |
| ex 1806 90 90 | – – Ostatní: |
| | – – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza) |
| 09.0231 | 1901 | Sladový výtažek; potravinové přípravky z mouky, krupice, krupičky, škrobu nebo sladových výtažků, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 40 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté; potravinové přípravky ze zboží čísel 0401 až 0404, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 5 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté: | 900 |
| 1901 20 00 | – Směsi a těsta pro přípravu pekařského zboží, jemného nebo trvanlivého pečiva čísla 1905 |
| 09.0232 | 1902 | Těstoviny, též vařené nebo nadívané (masem nebo jinými nádivkami) nebo jinak připravené, jako špagety, makarony, nudle, lasagne, noky, ravioli, cannelloni; kuskus, též připravený: | 20 000 |
| | – Těstoviny nevařené, nenadívané ani jinak nepřipravené: |
| 1902 11 00 | – – Obsahující vejce |
| 1902 19 | – – Ostatní: |
| 1902 19 10 | – – – Neobsahující mouku ani krupičku z obyčejné pšenice |
| 1902 19 90 | – – – Ostatní |
| 1902 20 | – Nadívané těstoviny, též vařené nebo jinak připravené: |
| | – – Ostatní: |
| 1902 20 91 | – – – Vařené |
| 1902 20 99 | – – – Ostatní |
| 1902 30 | – Ostatní těstoviny: |
| 1902 30 10 | – – Sušené |
| 1902 30 90 | – – Ostatní |
| 1902 40 | – Kuskus: |
| 1902 40 10 | – – Nepřipravený |
| 1902 40 90 | – – Ostatní |
| 09.0233 | 1904 | Výrobky z obilovin získané bobtnáním nebo pražením (např. pražené kukuřičné vločky – corn flakes); obiloviny (jiné než kukuřice) v zrnech, ve formě vloček nebo jinak zpracovaných zrn (kromě mouky, krupice a krupičky), předvařené nebo jinak připravené, jinde neuvedené ani nezahrnuté: | 500 |
| 1904 10 | – Výrobky z obilovin získané bobtnáním nebo pražením: |
| 1904 10 10 | – – Z kukuřice |
| 1904 10 30 | – – Z rýže |
| 1904 10 90 | – – Ostatní |
| 09.0234 | 1904 20 | – Připravené potraviny získané z nepražených obilných vloček nebo ze směsí nepražených obilných vloček a pražených obilných vloček nebo nabobtnalých obilovin: | 100 |
| 1904 20 10 | – – Přípravky typu „müsli“ z nepražených obilných vloček |
| | – – Ostatní: |
| 1904 20 91 | – – – Z kukuřice |
| 1904 20 95 | – – – Z rýže |
| 1904 20 99 | – – – Ostatní |
| 09.0235 | 1904 30 00 | Pšenice bulgur | 10 000 |
| 09.0236 | 1904 90 | – Ostatní: | 2 500 |
| 1904 90 10 | – – Rýže |
| 1904 90 80 | – – Ostatní |
| 09.0237 | 1905 | Pekařské zboží, jemné nebo trvanlivé pečivo, též obsahující kakao; hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, rýžový papír a podobné výrobky: | 10 000 |
| | – Sladké sušenky; oplatky a malé oplatky: |
| 1905 31 | – – Sladké sušenky: |
| | – – – Zcela nebo částečně polévané nebo potažené čokoládou nebo jinými přípravky obsahujícími kakao: |
| 1905 31 11 | – – – – V bezprostředním obalu o čisté hmotnosti nepřesahující 85 g |
| 1905 31 19 | – – – – Ostatní |
| | – – – Ostatní: |
| 1905 31 30 | – – – – Obsahující 8 % hmotnostních nebo více mléčných tuků |
| | – – – – Ostatní: |
| 1905 31 91 | – – – – – Dvojité (slepované) sušenky plněné |
| 1905 31 99 | – – – – – Ostatní |
| 09.0238 | 1905 32 | – – Oplatky a malé oplatky: | 3 000 |
| 1905 32 05 | – – – S obsahem vody převyšujícím 10 % hmotnostních |
| | – – – Ostatní: |
| | – – – – Zcela nebo částečně polévané nebo potažené čokoládou nebo jinými přípravky obsahujícími kakao: |
| 1905 32 11 | – – – – – V bezprostředním obalu o čisté hmotnosti nepřesahující 85 g |
| 1905 32 19 | – – – – – Ostatní |
| | – – – – Ostatní: |
| 1905 32 91 | – – – – – Slané, též plněné |
| 1905 32 99 | – – – – – Ostatní |
| 09.0239 | 1905 40 | – Suchary, opékaný chléb a podobné opékané výrobky: | 120 |
| 1905 40 10 | – – Suchary |
| 1905 40 90 | – – Ostatní |
| 09.0240 | 1905 90 | – Ostatní: | 10 000 |
| 1905 90 10 | – – Nekvašený chléb (macesy) |
| 1905 90 20 | – – Hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, rýžový papír a podobné výrobky |
| | – – Ostatní: |
| 1905 90 30 | – – – Chléb bez přídavku medu, vajec, sýra nebo ovoce, a obsahující v sušině maximálně 5 % hmotnostních cukrů a maximálně 5 % hmotnostních tuku |
| 1905 90 45 | – – – Sušenky |
| 1905 90 55 | – – – Výrobky tlačené nebo pěnové, aromatizované nebo solené |
| | – – – Ostatní: |
| 1905 90 60 | – – – – Slazené |
| 09.0242 | 2106 | Potravinové přípravky, jinde neuvedené ani nezahrnuté: | 4 000 |
| 2106 10 | – Bílkovinné koncentráty a bílkovinné texturované látky: |
| 2106 10 80 | – – Ostatní |
| 2106 90 | – Ostatní: |
| 2106 90 98 | – – – Ostatní |

Pořadové číslo

Kód KN

Popis produktu

Roční celní kvóty s nulovým clem

(v tunách čisté hmotnosti)

(1)

(2)

(3)

09.0228

1704

Cukrovinky (včetně bílé čokolády), neobsahující kakao:

5 000

1704 10

– Žvýkací guma, též obalená cukrem:

– – Obsahující méně než 60 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza):

1704 10 11

– – – Plátková žvýkací guma

1704 10 19

– – – Ostatní

– – Obsahující 60 % hmotnostních nebo více sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza):

1704 10 91

– – – Plátková žvýkací guma

1704 10 99

– – – Ostatní

09.0229

1704 90

– Ostatní:

10 000

1704 90 30

– – Bílá čokoláda

– – Ostatní:

1704 90 51

– – – Těsta a pasty, včetně marcipánu, v bezprostředním obalu o čisté hmotnosti 1 kg nebo více

1704 90 55

– – – Zdravotní pastilky a dropsy proti kašli

1704 90 61

– – – Dražé a podobné cukrovinky ve formě dražé

– – – Ostatní:

1704 90 65

– – – – Gumovité cukrovinky a želé včetně ovocných past ve formě cukrovinek

1704 90 71

– – – – Tvrdé bonbony, též plněné

1704 90 75

– – – – Karamely a podobné cukrovinky

– – – – Ostatní:

1704 90 81

– – – – – Vyrobené kompresí

ex 1704 90 99

– – – – – Ostatní:

– – – – – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza)

– – – – – – Obsahující 70 % hmotnostních nebo více sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza):

– – – – – – – Chalva a lokum

09.0230

1806

Čokoláda a ostatní potravinové přípravky obsahující kakao:

5 000

1806 10

– Kakaový prášek obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla:

1806 10 20

– – Obsahující 5 % nebo více, avšak méně než 65 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza) nebo isoglukózy vyjádřené jako sacharóza

1806 20

– Ostatní přípravky v blocích, v tabulkách nebo tyčích o hmotnosti vyšší než 2 kg nebo v tekutém nebo v pastovitém stavu, ve formě prášku, granulí a podobně, v nádobách nebo v bezprostředním obalu, o obsahu přesahujícím 2 kg:

1806 20 10

– – Obsahující 31 % hmotnostních nebo více kakaového másla nebo obsahující 31 % hmotnostních nebo více kombinace kakaového másla a mléčného tuku

1806 20 30

– – Obsahující 25 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 31 % hmotnostních kombinace kakaového másla a mléčného tuku

– – Ostatní:

1806 20 50

– – – Obsahující 18 % hmotnostních nebo více kakaového másla

1806 20 70

– – – Čokoládová mléčná drobenka (chocolate milk crumb)

ex 1806 20 80

– – – Čokoládové polevy:

– – – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza)

ex 1806 20 95

– – – Ostatní:

– – – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza)

– Ostatní v blocích, tabulkách nebo tyčích (tyčinkách):

1806 31 00

– – Plněné

1806 32

– – Neplněné:

1806 32 10

– – – S přídavkem obilí, ovoce nebo ořechů

1806 32 90

– – – Ostatní

1806 90

– Ostatní:

– – Čokoláda a čokoládové výrobky:

– – – Čokoládové bonbony (pralinky), též plněné:

1806 90 11

– – – – Obsahující alkohol

1806 90 19

– – – – Ostatní

– – – Ostatní:

1806 90 31

– – – – Plněné

1806 90 39

– – – – Neplněné

1806 90 50

– – Cukrovinky a jejich náhražky vyrobené z náhražek cukru, obsahující kakao

1806 90 60

– – Pasty (pomazánky) obsahující kakao

1806 90 70

– – Přípravky pro výrobu nápojů obsahující kakao

ex 1806 90 90

– – Ostatní:

– – – S obsahem méně než 70 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza)

09.0231

1901

Sladový výtažek; potravinové přípravky z mouky, krupice, krupičky, škrobu nebo sladových výtažků, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 40 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté; potravinové přípravky ze zboží čísel 0401 až 0404, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 5 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté:

900

1901 20 00

– Směsi a těsta pro přípravu pekařského zboží, jemného nebo trvanlivého pečiva čísla 1905

09.0232

1902

Těstoviny, též vařené nebo nadívané (masem nebo jinými nádivkami) nebo jinak připravené, jako špagety, makarony, nudle, lasagne, noky, ravioli, cannelloni; kuskus, též připravený:

20 000

– Těstoviny nevařené, nenadívané ani jinak nepřipravené:

1902 11 00

– – Obsahující vejce

1902 19

– – Ostatní:

1902 19 10

– – – Neobsahující mouku ani krupičku z obyčejné pšenice

1902 19 90

– – – Ostatní

1902 20

– Nadívané těstoviny, též vařené nebo jinak připravené:

– – Ostatní:

1902 20 91

– – – Vařené

1902 20 99

– – – Ostatní

1902 30

– Ostatní těstoviny:

1902 30 10

– – Sušené

1902 30 90

– – Ostatní

1902 40

– Kuskus:

1902 40 10

– – Nepřipravený

1902 40 90

– – Ostatní

09.0233

1904

Výrobky z obilovin získané bobtnáním nebo pražením (např. pražené kukuřičné vločky – corn flakes); obiloviny (jiné než kukuřice) v zrnech, ve formě vloček nebo jinak zpracovaných zrn (kromě mouky, krupice a krupičky), předvařené nebo jinak připravené, jinde neuvedené ani nezahrnuté:

500

1904 10

– Výrobky z obilovin získané bobtnáním nebo pražením:

1904 10 10

– – Z kukuřice

1904 10 30

– – Z rýže

1904 10 90

– – Ostatní

09.0234

1904 20

– Připravené potraviny získané z nepražených obilných vloček nebo ze směsí nepražených obilných vloček a pražených obilných vloček nebo nabobtnalých obilovin:

100

1904 20 10

– – Přípravky typu „müsli“ z nepražených obilných vloček

– – Ostatní:

1904 20 91

– – – Z kukuřice

1904 20 95

– – – Z rýže

1904 20 99

– – – Ostatní

09.0235

1904 30 00

Pšenice bulgur

10 000

09.0236

1904 90

– Ostatní:

2 500

1904 90 10

– – Rýže

1904 90 80

– – Ostatní

09.0237

1905

Pekařské zboží, jemné nebo trvanlivé pečivo, též obsahující kakao; hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, rýžový papír a podobné výrobky:

10 000

– Sladké sušenky; oplatky a malé oplatky:

1905 31

– – Sladké sušenky:

– – – Zcela nebo částečně polévané nebo potažené čokoládou nebo jinými přípravky obsahujícími kakao:

1905 31 11

– – – – V bezprostředním obalu o čisté hmotnosti nepřesahující 85 g

1905 31 19

– – – – Ostatní

– – – Ostatní:

1905 31 30

– – – – Obsahující 8 % hmotnostních nebo více mléčných tuků

– – – – Ostatní:

1905 31 91

– – – – – Dvojité (slepované) sušenky plněné

1905 31 99

– – – – – Ostatní

09.0238

1905 32

– – Oplatky a malé oplatky:

3 000

1905 32 05

– – – S obsahem vody převyšujícím 10 % hmotnostních

– – – Ostatní:

– – – – Zcela nebo částečně polévané nebo potažené čokoládou nebo jinými přípravky obsahujícími kakao:

1905 32 11

– – – – – V bezprostředním obalu o čisté hmotnosti nepřesahující 85 g

1905 32 19

– – – – – Ostatní

– – – – Ostatní:

1905 32 91

– – – – – Slané, též plněné

1905 32 99

– – – – – Ostatní

09.0239

1905 40

– Suchary, opékaný chléb a podobné opékané výrobky:

120

1905 40 10

– – Suchary

1905 40 90

– – Ostatní

09.0240

1905 90

– Ostatní:

10 000

1905 90 10

– – Nekvašený chléb (macesy)

1905 90 20

– – Hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, rýžový papír a podobné výrobky

– – Ostatní:

1905 90 30

– – – Chléb bez přídavku medu, vajec, sýra nebo ovoce, a obsahující v sušině maximálně 5 % hmotnostních cukrů a maximálně 5 % hmotnostních tuku

1905 90 45

– – – Sušenky

1905 90 55

– – – Výrobky tlačené nebo pěnové, aromatizované nebo solené

– – – Ostatní:

1905 90 60

– – – – Slazené

09.0242

2106

Potravinové přípravky, jinde neuvedené ani nezahrnuté:

4 000

2106 10

– Bílkovinné koncentráty a bílkovinné texturované látky:

2106 10 80

– – Ostatní

2106 90

– Ostatní:

2106 90 98

– – – Ostatní

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 817/2007

ze dne 12. července 2007

o neposkytování vývozních náhrad u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné neposkytovat jakékoli náhrady po dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 10. července 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné neposkytovat jakékoli náhrady po dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 10. července 2007.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 10. července 2007, nejsou poskytovány žádné náhrady pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 64. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 276/2007 (Úř. věst. L 76, 16.3.2007, s. 16).

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 128/2007 (Úř. věst. L 41, 13.2.2007, s. 6).

3

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 818/2007

ze dne 12. července 2007,

kterým se stanoví konečná sazba náhrad a procentní podíl pro vývozní licence v režimu B vydávané pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony a jablka)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1961/2001 ze dne 8. října 2001 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 2200/96 týkajícímu se vývozních náhrad pro ovoce a zeleninu (2), a zejména na čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 134/2007 (3) stanovilo směrná množství pro vydávání vývozních licencí v režimu B. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 134/2007 (3) stanovilo směrná množství pro vydávání vývozních licencí v režimu B.

| (2) | Pro žádosti o vydání licencí v režimu B pro rajčata, pomeranče, citrony a jablka podané od 1. března do 30 června 2007 je třeba stanovit konečnou sazbu ve výši směrné sazby a je třeba stanovit i procentní podíl pro požadovaná množství, |
| --- | --- |

(2)

Pro žádosti o vydání licencí v režimu B pro rajčata, pomeranče, citrony a jablka podané od 1. března do 30 června 2007 je třeba stanovit konečnou sazbu ve výši směrné sazby a je třeba stanovit i procentní podíl pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o vydání licence v režimu B podané podle článku 1 nařízení (ES) č. 134/2007 mezi 1. březnem a 30 červnem 2007 se procentní podíl pro požadovaná množství, na která mají být licence vydány, a sazba příslušných náhrad stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 47/2003 (Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  Úř. věst. L 268, 9.10.2001, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  Úř. věst. L 52, 21.2.2007, s. 12.

3

---

PŘÍLOHA

Procentní podíl pro požadovaná množství a sazba náhrady pro žádosti o vydání licence v režimu B podané v období od 1. března do 30. června 2007 (rajčata, pomeranče, citrony a jablka)

| Produkt | Sazba náhrady
  (EUR/t netto) | Procentní podíl pro požadovaná množství |
| --- | --- | --- |
| Rajčata | 20 | 100 % |
| Pomeranče | 28 | 100 % |
| Citrony | 50 | 100 % |
| Jablka | 22 | 100 % |

Produkt

Sazba náhrady

(EUR/t netto)

Procentní podíl pro požadovaná množství

Rajčata

20

100 %

Pomeranče

28

100 %

Citrony

50

100 %

Jablka

22

100 %

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/15

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 819/2007

ze dne 12. července 2007

o vydávání vývozních licencí v režimu A3 pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citróny, stolní hrozny, jablka a broskve)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (1), a zejména na čl. 35 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 678/2007 (2) zahájením nabídkového řízení stanovilo směrné sazby náhrad a směrná množství pro vývozní licence v režimu A3, jež je možné vydat. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 678/2007 (2) zahájením nabídkového řízení stanovilo směrné sazby náhrad a směrná množství pro vývozní licence v režimu A3, jež je možné vydat.

| (2) | S ohledem na předložené nabídky je třeba stanovit maximální sazby náhrad a procentní podíly pro množství, jež lze přidělit nabídkám s těmito maximálními sazbami. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na předložené nabídky je třeba stanovit maximální sazby náhrad a procentní podíly pro množství, jež lze přidělit nabídkám s těmito maximálními sazbami.

| (3) | Pokud jde o rajčata, pomeranče, citróny, stolní hrozny, jablka a broskve maximální sazby potřebné k přidělení licencí na směrná množství až do výše množství udaných v nabídkách nepřekračují směrné sazby pro náhrady více než jedenapůlkrát, |
| --- | --- |

(3)

Pokud jde o rajčata, pomeranče, citróny, stolní hrozny, jablka a broskve maximální sazby potřebné k přidělení licencí na směrná množství až do výše množství udaných v nabídkách nepřekračují směrné sazby pro náhrady více než jedenapůlkrát,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Maximální sazby náhrad a procentní podíly pro snížení výše množství přidělovaných v rámci nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 678/2007, pokud jde o rajčata, pomeranče, citróny, stolní hrozny, jablka a broskve se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 47/2003 (Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  Úř. věst. L 157, 11.6.2007, s. 9.

2

---

PŘÍLOHA

Vydávání vývozních licencí v režimu A3 pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny, jablka a broskve)

| Produkt | Maximální sazba náhrady
  (EUR/t netto) | Procentní podíl množství v nabídkách s maximální sazbou náhrady |
| --- | --- | --- |
| Rajčata | 30 | 100 % |
| Pomeranče | — | 100 % |
| Citróny | 60 | 100 % |
| Stolní hrozny | 23 | 100 % |
| Jablka | 35 | 100 % |
| Broskve | 20 | 100 % |

Produkt

Maximální sazba náhrady

(EUR/t netto)

Procentní podíl množství v nabídkách s maximální sazbou náhrady

Rajčata

30

100 %

Pomeranče

—

100 %

Citróny

60

100 %

Stolní hrozny

23

100 %

Jablka

35

100 %

Broskve

20

100 %

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 820/2007

ze dne 12. července 2007,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 33 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 32 nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Společenství může být pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Článek 32 nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Společenství může být pokryt vývozní náhradou.

| (2) | S ohledem na současnou situaci na trhu s cukrem by vývozní náhrady měly být stanoveny v souladu s pravidly a určitými kritérii podle článků 32 a 33 nařízení (ES) č. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na současnou situaci na trhu s cukrem by vývozní náhrady měly být stanoveny v souladu s pravidly a určitými kritérii podle článků 32 a 33 nařízení (ES) č. 318/2006.

| (3) | Ustanovení čl. 33 odst. 2 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky určitých trhů mohou vyžadovat rozlišení náhrady podle místa určení. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 33 odst. 2 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky určitých trhů mohou vyžadovat rozlišení náhrady podle místa určení.

| (4) | Náhrady by měly být poskytovány pouze pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež splňují požadavky nařízení (ES) č. 318/2006. |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by měly být poskytovány pouze pro produkty, jejichž volný pohyb ve Společenství je povolen a jež splňují požadavky nařízení (ES) č. 318/2006.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady podle článku 32 nařízení (ES) č. 318/2006 se poskytují pro produkty a částky, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízení Komise (ES) č. 247/2007 (Úř. věst. L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu platné ode dne 13. července 2007 (1)

| Kód produktu | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,45 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 31,56 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,45 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 31,56 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sacharózy × 100 kg čisté hmotnosti produktu | 0,3311 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,11 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sacharózy × 100 kg čisté hmotnosti produktu | 0,3311 |
| Pozn.: Místa určení jsou vymezena takto:







  S00 | : | všechna místa určení kromě Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska, Černé hory, Kosova, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Andorry, Gibraltaru, Ceuty, Melilly, Svatého Stolce (Vatikánský městský stát), Lichtenštejnska, samosprávných obcí Livigno a Campione d'Italia, Heligolandu, Grónska, Faerských ostrovů a oblastí Kypru, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu. |

Kód produktu

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

30,45 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

31,56 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

30,45 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

31,56 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sacharózy × 100 kg čisté hmotnosti produktu

0,3311

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

33,11

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

34,31

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

34,31

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sacharózy × 100 kg čisté hmotnosti produktu

0,3311

Pozn.: Místa určení jsou vymezena takto:

S00

:

všechna místa určení kromě Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska, Černé hory, Kosova, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Andorry, Gibraltaru, Ceuty, Melilly, Svatého Stolce (Vatikánský městský stát), Lichtenštejnska, samosprávných obcí Livigno a Campione d'Italia, Heligolandu, Grónska, Faerských ostrovů a oblastí Kypru, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu.

---

(1)  Částky stanovené v této příloze se v souladu s rozhodnutím Rady 2005/45/ES ze dne 22. prosince 2004 o uzavření a prozatímním provádění Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972, pokud jde o ustanovení použitelná pro zpracované zemědělské produkty (Úř. věst. L 23, 26.1.2005, s. 17), nepoužijí s účinkem od 1. února 2005.

(2)  Tato částka se vztahuje na surový cukr s výtěžností 92 %. Pokud je výtěžnost vyváženého surového cukru jiná než 92 %, použitelná výše náhrady se v případě každé dotčené vývozní operace vynásobí přepočítacím koeficientem, který se získá vydělením výtěžnosti vyváženého cukru, vypočítané v souladu s přílohou I bodu III odst. 3 nařízení (ES) č. 318/2006, číslem 92.

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 821/2007

ze dne 12. července 2007,

kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad pro bílý cukr v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 958/2006

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 33 odst. 2 druhý pododstavec a čl. 33 odst. 2 třetí pododstavec písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 958 ze dne 28. června 2006 o stálém nabídkovém řízení v rámci hospodářského roku 2006/07 na stanovení vývozních náhrad bílého cukru (2) požaduje vyhlášení dílčích nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 958 ze dne 28. června 2006 o stálém nabídkovém řízení v rámci hospodářského roku 2006/07 na stanovení vývozních náhrad bílého cukru (2) požaduje vyhlášení dílčích nabídkových řízení.

| (2) | Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 958/2006 a po přezkoumání nabídek podaných v rámci dílčího nabídkového řízení, které končí dne 12. července 2007, je vhodné stanovit maximální výši vývozních náhrad pro uvedené dílčí nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 958/2006 a po přezkoumání nabídek podaných v rámci dílčího nabídkového řízení, které končí dne 12. července 2007, je vhodné stanovit maximální výši vývozních náhrad pro uvedené dílčí nabídkové řízení.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro dílčí nabídkové řízení, které končí dne 12. července 2007, je maximální výše vývozních náhrad pro produkt uvedený v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 958/2006 stanovena na 39,313 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 247/2007 (Úř. věst. L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  Úř. věst. L 175, 29.6.2006, s. 49. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 203/2007 (Úř. věst. L 61, 28.2.2007, s. 3).

2

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 822/2007

ze dne 12. července 2007,

kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad pro bílý cukr v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 38/2007

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 33 odst. 2 druhý pododstavec a čl. 33 odst. 2 třetí pododstavec písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 38/2007 ze dne 17. ledna 2007 o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej cukru ze zásob intervenčních agentur Belgie, České republiky, Španělska, Irska, Itálie, Maďarska, Polska, Slovenska a Švédska na vývoz (2) požaduje vyhlášení dílčích nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 38/2007 ze dne 17. ledna 2007 o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej cukru ze zásob intervenčních agentur Belgie, České republiky, Španělska, Irska, Itálie, Maďarska, Polska, Slovenska a Švédska na vývoz (2) požaduje vyhlášení dílčích nabídkových řízení.

| (2) | Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 38/2007 a po přezkoumání nabídek podaných v rámci dílčího nabídkového řízení, které končí dne 11. července 2007, je vhodné stanovit maximální výši vývozních náhrad pro uvedené dílčí nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 38/2007 a po přezkoumání nabídek podaných v rámci dílčího nabídkového řízení, které končí dne 11. července 2007, je vhodné stanovit maximální výši vývozních náhrad pro uvedené dílčí nabídkové řízení.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro dílčí nabídkové řízení, které končí dne 11. července 2007, je maximální výše vývozních náhrad pro produkt uvedený v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 38/2007 stanovena na 445,05 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. července 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 247/2007 (Úř. věst. L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  Úř. věst. L 11, 18.1.2007, s. 4. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 203/2007 (Úř. věst. L 61, 28.2.2006, s. 3).

2

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 823/2007

ze dne 12. července 2007,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky v oblastech ICES VIII a IX (vody Společenství a vody nespadají do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Francie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 2015/2004 ze dne 19. prosince 2006, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství (3), stanoví kvóty pro roky 2007 a 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 2015/2004 ze dne 19. prosince 2006, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství (3), stanoví kvóty pro roky 2007 a 2008.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost v den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 9; oprava: Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 28.

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 19 |
| --- | --- |
| Členský stát | FRANCIE |
| Populace | GFB/89- |
| Druh | Treska (Phycis blennoides) |
| Oblast | Vody Společenství a vody, které nespadají do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí, v oblastech VIII a IX |
| Datum | 17.6.2007 |

č.

19

Členský stát

FRANCIE

Populace

GFB/89-

Druh

Treska (Phycis blennoides)

Oblast

Vody Společenství a vody, které nespadají do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí, v oblastech VIII a IX

Datum

17.6.2007

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/23

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 5. června 2007,

kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v Německu

(2007/490/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této smlouvy,

s ohledem na doporučení Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Rady 2003/89/ES (1) bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Německu existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek veřejných rozpočtů v roce 2002 činil 3,7 % HDP, což výrazně přesahuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, zatímco celkový hrubý veřejný dluh činil podle očekávání 60,9 % HDP, což je mírně nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Rady 2003/89/ES (1) bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Německu existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek veřejných rozpočtů v roce 2002 činil 3,7 % HDP, což výrazně přesahuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, zatímco celkový hrubý veřejný dluh činil podle očekávání 60,9 % HDP, což je mírně nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.

| (2) | Dne 21. ledna 2003 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (2) doporučení určené Německu, aby co nejrychleji, avšak nejpozději do konce roku 2004, nadměrný schodek odstranilo. Doporučení bylo zveřejněno. S ohledem na specifické okolnosti, které vyplynuly ze závěrů Rady ze dne 25. listopadu 2003, a na rozsudek Soudního dvora ze dne 13. července 2004 (3) by příslušným konečným termínem pro nápravu nadměrného schodku měl být rok 2005. |
| --- | --- |

(2)

Dne 21. ledna 2003 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (2) doporučení určené Německu, aby co nejrychleji, avšak nejpozději do konce roku 2004, nadměrný schodek odstranilo. Doporučení bylo zveřejněno. S ohledem na specifické okolnosti, které vyplynuly ze závěrů Rady ze dne 25. listopadu 2003, a na rozsudek Soudního dvora ze dne 13. července 2004 (3) by příslušným konečným termínem pro nápravu nadměrného schodku měl být rok 2005.

| (3) | Podle Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě, poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných rozpočtů a veřejného dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (4). |
| --- | --- |

(3)

Podle Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě, poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných rozpočtů a veřejného dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (4).

| (4) | Z údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) na základě předběžného oznámení Německa z února roku 2006 vyplývá, že nadměrný schodek nebyl do roku 2005 napraven. Dne 14. března 2006 Rada v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97 přijala na základě doporučení Komise okamžitě rozhodnutí podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy, ve kterém vyzvala Německo, aby přijalo opatření ke snížení schodku, jež jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku, a to co nejdříve, avšak nejpozději do roku 2007 (5). Konkrétně Rada rozhodla, že má Německo v letech 2006 a 2007 zajistit souhrnné zlepšení svého cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření nejméně o jeden procentní bod. |
| --- | --- |

(4)

Z údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) na základě předběžného oznámení Německa z února roku 2006 vyplývá, že nadměrný schodek nebyl do roku 2005 napraven. Dne 14. března 2006 Rada v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97 přijala na základě doporučení Komise okamžitě rozhodnutí podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy, ve kterém vyzvala Německo, aby přijalo opatření ke snížení schodku, jež jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku, a to co nejdříve, avšak nejpozději do roku 2007 (5). Konkrétně Rada rozhodla, že má Německo v letech 2006 a 2007 zajistit souhrnné zlepšení svého cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření nejméně o jeden procentní bod.

| (5) | V souladu s čl. 104 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, dojde-li podle názoru Rady v dotyčném členském státě k nápravě nadměrného schodku. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 104 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, dojde-li podle názoru Rady v dotyčném členském státě k nápravě nadměrného schodku.

| (6) | Na základě údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) podle čl. 8g odst. 1 nařízení (ES) č. 3605/93 po oznámení údajů Německem před 1. dubna 2007 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 jsou oprávněné následující závěry:






  — | schodek veřejných rozpočtů se po zvýšení z 3,7 % HDP v roce 2002 na 4,0 % HDP v roce 2003 snížil v roce 2004 na 3,7 % HDP, v roce 2005 na 3,2 % HDP a konečně v roce 2006 na 1,7 % HDP. To je méně než cíl 3,3 % HDP stanovený v aktualizovaném programu stability z února roku 2006 a mnohem méně než referenční hodnota 3 % HDP, a to jeden rok před konečným termínem stanoveným Radou, |
| --- | --- | --- |

(6)

Na základě údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) podle čl. 8g odst. 1 nařízení (ES) č. 3605/93 po oznámení údajů Německem před 1. dubna 2007 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 jsou oprávněné následující závěry:

—

schodek veřejných rozpočtů se po zvýšení z 3,7 % HDP v roce 2002 na 4,0 % HDP v roce 2003 snížil v roce 2004 na 3,7 % HDP, v roce 2005 na 3,2 % HDP a konečně v roce 2006 na 1,7 % HDP. To je méně než cíl 3,3 % HDP stanovený v aktualizovaném programu stability z února roku 2006 a mnohem méně než referenční hodnota 3 % HDP, a to jeden rok před konečným termínem stanoveným Radou,

| — | v předchozích letech příznivých cyklických podmínek Německo nevytvořilo dostatečný rozpočtový prostor pro přizpůsobení se pokračujícímu období pomalého růstu v letech 2002 až 2005 s průměrným reálným růstem HDP ve výši 0,5 % ročně. Rozpočet dále zatížila řada daňových škrtů prováděných do roku 2005, zatímco vyrovnávací opatření na straně výdajů byla provedena teprve s určitým zpožděním. Konsolidační opatření zahrnovala omezení mezd ve veřejném sektoru doprovázené snížením počtů zaměstnanců, reformu systému veřejného zdravotnictví v roce 2004, snížení dotací a veřejných investic a rovněž skutečnost, že nízký růst mezd v soukromém sektoru ztlumil výdaje související s důchody. V roce 2006 přinesly dále přímé daně, zejména daně spojené se zisky, větší výnosy, než se podle hospodářského vývoje předpokládalo. Cyklicky očištěné saldo se od roku 2002 zlepšovalo, a to bez využití významných jednorázových opatření. Konkrétně v roce 2006 se odhadované strukturální saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření v poměru k HDP zlepšilo téměř o jeden procentní bod, |
| --- | --- |

—

v předchozích letech příznivých cyklických podmínek Německo nevytvořilo dostatečný rozpočtový prostor pro přizpůsobení se pokračujícímu období pomalého růstu v letech 2002 až 2005 s průměrným reálným růstem HDP ve výši 0,5 % ročně. Rozpočet dále zatížila řada daňových škrtů prováděných do roku 2005, zatímco vyrovnávací opatření na straně výdajů byla provedena teprve s určitým zpožděním. Konsolidační opatření zahrnovala omezení mezd ve veřejném sektoru doprovázené snížením počtů zaměstnanců, reformu systému veřejného zdravotnictví v roce 2004, snížení dotací a veřejných investic a rovněž skutečnost, že nízký růst mezd v soukromém sektoru ztlumil výdaje související s důchody. V roce 2006 přinesly dále přímé daně, zejména daně spojené se zisky, větší výnosy, než se podle hospodářského vývoje předpokládalo. Cyklicky očištěné saldo se od roku 2002 zlepšovalo, a to bez využití významných jednorázových opatření. Konkrétně v roce 2006 se odhadované strukturální saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření v poměru k HDP zlepšilo téměř o jeden procentní bod,

| — | v roce 2007 se podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 očekává, že se schodek dále sníží na 0,6 % HDP, a to na základě pokračujícího vysokého růstu HDP, a zejména v důsledku zvýšení standardní sazby DPH z 16 % na 19 % od ledna roku 2007. Žádná jednorázová opatření se nepředpokládají. V oznámení z jara 2007 německé orgány odhadovaly schodek v roce 2007 ve výši 1,2 % HDP. Útvary Komise mimoto v roce 2007 předpokládají zlepšení strukturálního salda v poměru k HDP o 0,75 procentního bodu. Zdá se proto, že Německo doporučeného souhrnného zlepšení strukturálního salda v letech 2006 a 2007 nejméně o jeden procentní bod dosáhlo. V roce 2008 se podle jarní prognózy očekává za předpokladu neměnné politiky další snížení schodku na 0,3 % HDP. To naznačuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem. Za předpokladu neměnné politiky se strukturální schodek v roce 2008 sníží pouze minimálně. To je třeba posuzovat na základě nutnosti dosáhnout pokroku směrem k střednědobému cíli stavu rozpočtu, což je v případě Německa vyvážený rozpočet ve strukturálním vyjádření, |
| --- | --- |

—

v roce 2007 se podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 očekává, že se schodek dále sníží na 0,6 % HDP, a to na základě pokračujícího vysokého růstu HDP, a zejména v důsledku zvýšení standardní sazby DPH z 16 % na 19 % od ledna roku 2007. Žádná jednorázová opatření se nepředpokládají. V oznámení z jara 2007 německé orgány odhadovaly schodek v roce 2007 ve výši 1,2 % HDP. Útvary Komise mimoto v roce 2007 předpokládají zlepšení strukturálního salda v poměru k HDP o 0,75 procentního bodu. Zdá se proto, že Německo doporučeného souhrnného zlepšení strukturálního salda v letech 2006 a 2007 nejméně o jeden procentní bod dosáhlo. V roce 2008 se podle jarní prognózy očekává za předpokladu neměnné politiky další snížení schodku na 0,3 % HDP. To naznačuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem. Za předpokladu neměnné politiky se strukturální schodek v roce 2008 sníží pouze minimálně. To je třeba posuzovat na základě nutnosti dosáhnout pokroku směrem k střednědobému cíli stavu rozpočtu, což je v případě Německa vyvážený rozpočet ve strukturálním vyjádření,

| — | po zvýšení z 60,3 % HDP v roce 2002 na nejvyšší hodnotu 67,9 % HDP v roce 2005 se míra zadlužení v roce 2006 ustálila a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 se očekává, že se v roce 2007 sníží na 65,4 % HDP a do roku 2008 na přibližně 63,5 % za předpokladu neměnné politiky, takže se přiblíží referenční hodnotě rychleji, než se v nejnovějším aktualizovaném programu stability předpokládalo. |
| --- | --- |

—

po zvýšení z 60,3 % HDP v roce 2002 na nejvyšší hodnotu 67,9 % HDP v roce 2005 se míra zadlužení v roce 2006 ustálila a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 se očekává, že se v roce 2007 sníží na 65,4 % HDP a do roku 2008 na přibližně 63,5 % za předpokladu neměnné politiky, takže se přiblíží referenční hodnotě rychleji, než se v nejnovějším aktualizovaném programu stability předpokládalo.

| (7) | Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Německu napraven, a rozhodnutí 2003/89/ES by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(7)

Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Německu napraven, a rozhodnutí 2003/89/ES by proto mělo být zrušeno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Německu byl napraven.

Článek 2

Rozhodnutí 2003/89/ES se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Lucemburku dne 5. června 2007.

Za Radu

předseda

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  Úř. věst. L 34, 11.2.2003, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).

2

(3)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Komise v. Rada, C-27/04, Sb. rozh. 2004, s. I-6649.

3

(4)  Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2006/344/ES (Úř. věst. L 126, 13.5.2006, s. 20).

5

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/25

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 10. července 2007

o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států

(2007/491/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

po konzultaci s Výborem regionů,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Reforma Lisabonské strategie v roce 2005 zdůraznila význam růstu a zaměstnanosti. Hlavní směry politiky zaměstnanosti evropské strategie zaměstnanosti, stanovené v rozhodnutí Rady 2005/600/ES ze dne 12. července 2005 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (4), a hlavní směry hospodářské politiky, stanovené v doporučení Rady 2005/601/ES ze dne 12. července 2005, týkajícím se hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství (2005–2008) (5), byly přijaty jako integrovaný soubor, a evropská strategie zaměstnanosti tak získala vedoucí úlohu při provádění cílů Lisabonské strategie v oblasti zaměstnanosti a trhu práce. |
| --- | --- |

(1)

Reforma Lisabonské strategie v roce 2005 zdůraznila význam růstu a zaměstnanosti. Hlavní směry politiky zaměstnanosti evropské strategie zaměstnanosti, stanovené v rozhodnutí Rady 2005/600/ES ze dne 12. července 2005 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (4), a hlavní směry hospodářské politiky, stanovené v doporučení Rady 2005/601/ES ze dne 12. července 2005, týkajícím se hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství (2005–2008) (5), byly přijaty jako integrovaný soubor, a evropská strategie zaměstnanosti tak získala vedoucí úlohu při provádění cílů Lisabonské strategie v oblasti zaměstnanosti a trhu práce.

| (2) | Unie by měla mobilizovat všechny vhodné zdroje na úrovni jednotlivých členských států i na úrovni Společenství, včetně politiky soudržnosti, ve třech rozměrech Lisabonské strategie (hospodářském, sociálním a environmentálním), aby se tak více využilo jejich součinnosti v celkovém rámci udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(2)

Unie by měla mobilizovat všechny vhodné zdroje na úrovni jednotlivých členských států i na úrovni Společenství, včetně politiky soudržnosti, ve třech rozměrech Lisabonské strategie (hospodářském, sociálním a environmentálním), aby se tak více využilo jejich součinnosti v celkovém rámci udržitelného rozvoje.

| (3) | Hlavní směry politiky zaměstnanosti a hlavní směry hospodářské politiky by měly být v plném rozsahu přezkoumávány pouze jednou za tři roky a jejich aktualizace během tohoto období do roku 2008 by měla být přísně omezena s cílem zajistit potřebnou úroveň stability pro jejich účinné provádění. |
| --- | --- |

(3)

Hlavní směry politiky zaměstnanosti a hlavní směry hospodářské politiky by měly být v plném rozsahu přezkoumávány pouze jednou za tři roky a jejich aktualizace během tohoto období do roku 2008 by měla být přísně omezena s cílem zajistit potřebnou úroveň stability pro jejich účinné provádění.

| (4) | Posouzení národních reformních programů členských států, které je součástí výroční zprávy Komise o pokroku a společné zprávy o zaměstnanosti, ukazuje, že by členské státy měly nadále vyvíjet co největší úsilí při řešení prioritních oblastí, které zahrnují






  — | přilákání více lidí do zaměstnání a zajištění jejich setrvání v zaměstnání, rozšíření nabídky pracovních sil a modernizaci systémů sociální ochrany, |
| --- | --- | --- |

(4)

Posouzení národních reformních programů členských států, které je součástí výroční zprávy Komise o pokroku a společné zprávy o zaměstnanosti, ukazuje, že by členské státy měly nadále vyvíjet co největší úsilí při řešení prioritních oblastí, které zahrnují

—

přilákání více lidí do zaměstnání a zajištění jejich setrvání v zaměstnání, rozšíření nabídky pracovních sil a modernizaci systémů sociální ochrany,

| — | zlepšení přizpůsobivost pracovníků a podniků a |
| --- | --- |

—

zlepšení přizpůsobivost pracovníků a podniků a

| — | zvýšení investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace. |
| --- | --- |

—

zvýšení investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.

| (5) | Evropská rada na zasedání ve dnech 23. a 24. března 2006 zdůraznila ústřední úlohu politik zaměstnanosti v rámci lisabonské agendy a potřebu rozšíření možností zaměstnávání pro prioritní skupiny, založené na celoživotním přístupu. V této souvislosti schválila Evropský pakt pro rovnost žen a mužů, který by měl dále posílit povědomí o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a být podnětem pro zlepšení vyhlídek a příležitostí pro ženy v širokém měřítku. |
| --- | --- |

(5)

Evropská rada na zasedání ve dnech 23. a 24. března 2006 zdůraznila ústřední úlohu politik zaměstnanosti v rámci lisabonské agendy a potřebu rozšíření možností zaměstnávání pro prioritní skupiny, založené na celoživotním přístupu. V této souvislosti schválila Evropský pakt pro rovnost žen a mužů, který by měl dále posílit povědomí o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a být podnětem pro zlepšení vyhlídek a příležitostí pro ženy v širokém měřítku.

| (6) | Odstranění překážek mobility pracovníků stanovené Smlouvami, včetně smluv o přistoupení, by mělo posílit fungování vnitřního trhu a zlepšit jeho potenciál v oblasti růstu a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(6)

Odstranění překážek mobility pracovníků stanovené Smlouvami, včetně smluv o přistoupení, by mělo posílit fungování vnitřního trhu a zlepšit jeho potenciál v oblasti růstu a zaměstnanosti.

| (7) | S ohledem na posouzení národních reformních programů Komisí i na závěry Evropské rady je třeba se nyní zaměřit na účinné a včasné provádění a klást zvláštní důraz na dohodnuté kvantitativní cíle uvedené v hlavních směrech pro období 2005–2008. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na posouzení národních reformních programů Komisí i na závěry Evropské rady je třeba se nyní zaměřit na účinné a včasné provádění a klást zvláštní důraz na dohodnuté kvantitativní cíle uvedené v hlavních směrech pro období 2005–2008.

| (8) | Členské státy by měly hlavní směry politiky zaměstnanosti zohlednit při svém plánování, jak využít financování Společenstvím, a zejména využití Evropského sociálního fondu. |
| --- | --- |

(8)

Členské státy by měly hlavní směry politiky zaměstnanosti zohlednit při svém plánování, jak využít financování Společenstvím, a zejména využití Evropského sociálního fondu.

| (9) | Vzhledem k integrované povaze souboru hlavních směrů by členské státy měly plně provádět hlavní směry hospodářské politiky, |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k integrované povaze souboru hlavních směrů by členské státy měly plně provádět hlavní směry hospodářské politiky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států stanovené v příloze rozhodnutí Rady 2005/600/ES se zachovávají pro rok 2007 a členské státy k nim přihlížejí ve svých politikách zaměstnanosti.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. července 2007.

Za Radu

předseda

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  Stanovisko ze dne 15. února 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Stanovisko ze dne 25. dubna 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

2

(3)  Stanovisko ze dne 2. února 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21.

4

(5)  Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 28.

5

---

Komise

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/27

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. ledna 2007

o státní podpoře č. C 38/2005 (ex NN 52/2004) poskytnuté Německem skupině Biria

(oznámeno pod číslem K(2007) 130)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/492/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (1), a se zřetelem k jejich vyjádřením,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních ručení ve prospěch skupiny Biria. |
| --- | --- |

(1)

Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních ručení ve prospěch skupiny Biria.

| (2) | Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí ručení, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003. |
| --- | --- |

(2)

Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí ručení, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.

| (3) | Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiném státním ručení ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů v podnicích skupiny. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiném státním ručení ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů v podnicích skupiny.

| (4) | Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(4)

Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.

| (5) | Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.

| (6) | Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(6)

Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.

| (7) | Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(7)

Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.

| (8) | Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne. |
| --- | --- |

(8)

Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.

| (9) | Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise zaslala další žádost o informace dne 19. července 2006, na kterou Německo odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006. |
| --- | --- |

(9)

Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise zaslala další žádost o informace dne 19. července 2006, na kterou Německo odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.

II.   POPIS

2.1.   Příjemce podpory

| (10) | Skupina Biria působí v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost Biria AG má sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(10)

Skupina Biria působí v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost Biria AG má sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.

| (11) | V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik. |
| --- | --- |

(11)

V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.

| (12) | Mateřská společnost Biria AG vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH (dnes Biria AG) ročního obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. |
| --- | --- |

(12)

Mateřská společnost Biria AG vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH (dnes Biria AG) ročního obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria.

| (13) | Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinnou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(13)

Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinnou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.

| (14) | Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol. |
| --- | --- |

(14)

Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.

| (15) | Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Měla 43 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(15)

Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Měla 43 zaměstnanců.

| (16) | Dne 7. listopadu 2005 prodala společnost Biria AG většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria AG a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí odborník odhadl tržní cenu daných aktiv na 10,7 mil. EUR. Podnik/y skupiny Lone Star nyní zjevně působí pod názvem Biria GmbH. |
| --- | --- |

(16)

Dne 7. listopadu 2005 prodala společnost Biria AG většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria AG a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí odborník odhadl tržní cenu daných aktiv na 10,7 mil. EUR. Podnik/y skupiny Lone Star nyní zjevně působí pod názvem Biria GmbH.

| (17) | Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Podíl nového investora mohl mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv. |
| --- | --- |

(17)

Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Podíl nového investora mohl mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.

| (18) | Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005. |
| --- | --- |

(18)

Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.

2.2.   Finanční opatření

| (19) | Opatření 1: V březnu 2001 poskytla gbb Beteiligungs- AG („gbb“), dceřiná společnost banky Deutsche Ausgleichsbank (rozvojová banka spolkového státu), vklad tichého společníka podniku Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR se splatností do konce roku 2010. Podle Německa se tiché společenství uskutečnilo za tržních podmínek a tudíž nepředstavovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(19)

Opatření 1: V březnu 2001 poskytla gbb Beteiligungs- AG („gbb“), dceřiná společnost banky Deutsche Ausgleichsbank (rozvojová banka spolkového státu), vklad tichého společníka podniku Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR se splatností do konce roku 2010. Podle Německa se tiché společenství uskutečnilo za tržních podmínek a tudíž nepředstavovalo státní podporu.

| (20) | Opatření 2: Dne 20. března 2003 udělila spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko (3), tedy režimu podpor schváleného Komisí. |
| --- | --- |

(20)

Opatření 2: Dne 20. března 2003 udělila spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko (3), tedy režimu podpor schváleného Komisí.

| (21) | Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 udělila spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (dnes Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na změnu kocepce financování této skupiny. Úvěr sestává z 8 mil. EUR na splacení půjček provozního kapitálu, ze 7,45 mil. EUR jako zálohy na běžný účet a z obnosu ve výši 9,425 mil. EUR na financování sezonních potřeb. Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za přepokladu, že bude ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno. |
| --- | --- |

(21)

Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 udělila spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (dnes Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na změnu kocepce financování této skupiny. Úvěr sestává z 8 mil. EUR na splacení půjček provozního kapitálu, ze 7,45 mil. EUR jako zálohy na běžný účet a z obnosu ve výši 9,425 mil. EUR na financování sezonních potřeb. Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za přepokladu, že bude ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (22) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Tak měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v nesnázích. Komise pochybovala o tom, že byla odměna s ohledem na riziko přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o ustanovení o výjimkách podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, Komise neměla žádné informace o tom, zda byly splněny podmínky Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (4) (dále jen „pokyny Společenství“). |
| --- | --- |

(22)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Tak měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v nesnázích. Komise pochybovala o tom, že byla odměna s ohledem na riziko přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o ustanovení o výjimkách podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, Komise neměla žádné informace o tom, zda byly splněny podmínky Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (4) (dále jen „pokyny Společenství“).

| (23) | Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Komise se domnívala, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v okamžiku udělení ručení jednalo o podniky v nesnázích. Jelikož se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH navíc jednalo o velké podniky, měla být ručení podle tohoto režimu podpor oznámena Komisi jednotlivě. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, Komise pochybovala o tom, že byly splněny podmínky pokynů Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Komise se domnívala, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v okamžiku udělení ručení jednalo o podniky v nesnázích. Jelikož se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH navíc jednalo o velké podniky, měla být ručení podle tohoto režimu podpor oznámena Komisi jednotlivě. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, Komise pochybovala o tom, že byly splněny podmínky pokynů Společenství.

IV.   STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (24) | Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(24)

Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1.   Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní

| (25) | Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu. |
| --- | --- |

(25)

Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.

| (26) | Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty. |
| --- | --- |

(26)

Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.

| (27) | Konkurent rovněž upozorňuje na to, že byla společnost Biria prodejem aktiv prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých nároků. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG. |
| --- | --- |

(27)

Konkurent rovněž upozorňuje na to, že byla společnost Biria prodejem aktiv prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých nároků. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.

4.2.   Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG

| (28) | Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká. |
| --- | --- |

(28)

Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.

| (29) | Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu. |
| --- | --- |

(29)

Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.

| (30) | Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %. |
| --- | --- |

(30)

Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.

| (31) | Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria. |
| --- | --- |

(31)

Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.

| (32) | Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu prodeje, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty. |
| --- | --- |

(32)

Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu prodeje, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.

| (33) | Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.

| (34) | Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s pravidly Společenství o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v nesnázích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat. |
| --- | --- |

(34)

Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s pravidly Společenství o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v nesnázích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.

| (35) | Udělením obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře. |
| --- | --- |

(35)

Udělením obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.

| (36) | Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. K omezení účasti skupiny Biria na trhu nedošlo. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star. |
| --- | --- |

(36)

Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. K omezení účasti skupiny Biria na trhu nedošlo. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.

4.3.   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (37) | Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG („Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol. Ostatní výrobci vyrábějí 250 000 až 400 000 jízdních kol. |
| --- | --- |

(37)

Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG („Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol. Ostatní výrobci vyrábějí 250 000 až 400 000 jízdních kol.

| (38) | Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů. |
| --- | --- |

(38)

Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.

| (39) | Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.

| (40) | Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Společenství o státních podporách. Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v nesnázích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat. |
| --- | --- |

(40)

Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Společenství o státních podporách. Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v nesnázích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.

| (41) | Udělením obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť hospodářská činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře. |
| --- | --- |

(41)

Udělením obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť hospodářská činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.

| (42) | Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. K omezení účasti skupiny Biria na trhu nedošlo. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star. |
| --- | --- |

(42)

Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. K omezení účasti skupiny Biria na trhu nedošlo. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.

V.   STANOVISKO NĚMECKA

| (43) | Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že vklad tichého společníka gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichou účastí jsou spojena větší rizika než s obvyklou půjčkou. Podmínky tiché účasti jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení Komise o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb (5). Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může být prémie zvýšena o 400 základních bodů a více. |
| --- | --- |

(43)

Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že vklad tichého společníka gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichou účastí jsou spojena větší rizika než s obvyklou půjčkou. Podmínky tiché účasti jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení Komise o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb (5). Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může být prémie zvýšena o 400 základních bodů a více.

| (44) | Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % pohyblivá částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 základních bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohleděno dodatečnou prémií ve výši 200 základních bodů. |
| --- | --- |

(44)

Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % pohyblivá částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 základních bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohleděno dodatečnou prémií ve výši 200 základních bodů.

| (45) | Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě předpovědi, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je pohyblivá, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky. |
| --- | --- |

(45)

Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě předpovědi, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je pohyblivá, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.

| (46) | K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v nesnázích a ani ve smyslu pokynů Společenství nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v nesnázích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval vlastním kladným kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu. |
| --- | --- |

(46)

K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v nesnázích a ani ve smyslu pokynů Společenství nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v nesnázích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval vlastním kladným kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.

| (47) | Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké platby za úroky by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise. |
| --- | --- |

(47)

Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké platby za úroky by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.

| (48) | K záruce udělené společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG) Německo uvádí, že byla udělena na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnovala koncepce také reorganizaci celkového financování skupiny. |
| --- | --- |

(48)

K záruce udělené společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG) Německo uvádí, že byla udělena na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnovala koncepce také reorganizaci celkového financování skupiny.

| (49) | Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v nesnázích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v nesnázích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v nesnázích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v nesnázích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že byla nová Biria AG v nesnázích. I kdyby byla stará Biria AG v nesnázích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by mělo za následek, že by se nová Biria AG automaticky nenacházela v nesnázích. |
| --- | --- |

(49)

Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v nesnázích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v nesnázích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v nesnázích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v nesnázích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že byla nová Biria AG v nesnázích. I kdyby byla stará Biria AG v nesnázích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by mělo za následek, že by se nová Biria AG automaticky nenacházela v nesnázích.

| (50) | Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty. |
| --- | --- |

(50)

Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.

| (51) | Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v nesnázích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků. |
| --- | --- |

(51)

Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v nesnázích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.

| (52) | Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje ke struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria klesl. Zároveň se snížil hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů, zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria. |
| --- | --- |

(52)

Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje ke struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria klesl. Zároveň se snížil hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů, zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.

| (53) | Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty. |
| --- | --- |

(53)

Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.

| (54) | Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů. |
| --- | --- |

(54)

Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.

| (55) | Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %. |
| --- | --- |

(55)

Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.

| (56) | Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje. |
| --- | --- |

(56)

Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.

VI.   HODNOCENÍ

6.1.   Příjemce podpory

| (57) | Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) a její dceřiné společnosti, podniku Bike Systems. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnost Biria AG většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena. |
| --- | --- |

(57)

Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) a její dceřiné společnosti, podniku Bike Systems. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnost Biria AG většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.

| (58) | Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria GmbH (nyní Biria AG) a Bike Systems. |
| --- | --- |

(58)

Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria GmbH (nyní Biria AG) a Bike Systems.

6.2.   Opatření přijaté údajně za tržních podmínek

| (59) | Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě platební neschopnosti nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou a odráží se v referenčních sazbách Komise. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat referenční sazbu Komise. |
| --- | --- |

(59)

Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě platební neschopnosti nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou a odráží se v referenčních sazbách Komise. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat referenční sazbu Komise.

| (60) | Referenční sazba Komise činila v okamžiku vkladu 6,33 %. Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a pohyblivá odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 %. Dohodnutá odměna tak převyšuje referenční sazbu Komise. |
| --- | --- |

(60)

Referenční sazba Komise činila v okamžiku vkladu 6,33 %. Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a pohyblivá odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 %. Dohodnutá odměna tak převyšuje referenční sazbu Komise.

| (61) | Podnik Bike Systems ovšem byl v této době právě přijetím plánu k řešení platební neschopnosti vyveden z této platební neschopnosti. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci podniku. Podle rozvahy 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztráty. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo platební neschopnost. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v nesnázích. |
| --- | --- |

(61)

Podnik Bike Systems ovšem byl v této době právě přijetím plánu k řešení platební neschopnosti vyveden z této platební neschopnosti. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci podniku. Podle rozvahy 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztráty. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo platební neschopnost. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v nesnázích.

| (62) | Komise se proto domnívá, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad podniku Bike Systems poskytl výhodu, kterou by na trhu nezískal. |
| --- | --- |

(62)

Komise se proto domnívá, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad podniku Bike Systems poskytl výhodu, kterou by na trhu nezískal.

6.3.   Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor

| (63) | Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG) na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byly poskytnuty na základě režimu o ručení spolkové země Sasko. Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na půjčky vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně je třeba poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku oznámit Komisi jednotlivě. |
| --- | --- |

(63)

Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG) na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byly poskytnuty na základě režimu o ručení spolkové země Sasko. Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na půjčky vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně je třeba poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku oznámit Komisi jednotlivě.

| (64) | Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení tudíž jsou v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) v okamžiku udělení ručení nebyly v nesnázích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné. |
| --- | --- |

(64)

Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení tudíž jsou v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) v okamžiku udělení ručení nebyly v nesnázích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.

| (65) | Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku udělení ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v nesnázích a že rovněž Biria GmbH byla v době udělení ručení v prosinci 2003 podnikem v nesnázích. Nicméně je třeba Komisi udělení ručení na restrukturalizaci podniku v nesnázích oznámit jednotlivě. |
| --- | --- |

(65)

Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku udělení ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v nesnázích a že rovněž Biria GmbH byla v době udělení ručení v prosinci 2003 podnikem v nesnázích. Nicméně je třeba Komisi udělení ručení na restrukturalizaci podniku v nesnázích oznámit jednotlivě.

| (66) | Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů Společenství žádné znaky typické pro podnik v nesnázích (6). Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v nesnázích uvedené v bodě 6 pokynů Společenství mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v nesnázích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. Společnost Sachsen Zweirad GmbH zaznamenala v roce 2001 ve výsledku běžné obchodní činnosti ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu výnosů a ztrát mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil. |
| --- | --- |

(66)

Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů Společenství žádné znaky typické pro podnik v nesnázích (6). Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v nesnázích uvedené v bodě 6 pokynů Společenství mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v nesnázích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. Společnost Sachsen Zweirad GmbH zaznamenala v roce 2001 ve výsledku běžné obchodní činnosti ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu výnosů a ztrát mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.

| (67) | Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá díky vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linie. |
| --- | --- |

(67)

Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá díky vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linie.

| (68) | Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku ohledně likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku. |
| --- | --- |

(68)

Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku ohledně likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.

| (69) | Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v nesnázích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor. |
| --- | --- |

(69)

Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v nesnázích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.

| (70) | Společnost Biria GmbH (nyní Biria AG) vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(70)

Společnost Biria GmbH (nyní Biria AG) vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.

| (71) | Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria GmbH (nyní Biria AG) od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v nesnázích, posouzena na základě počáteční rozvahy nově sloučeného podniku. Počáteční rozvaha ukazuje, že společnost Biria GmbH nemůže být považována za podnik v nesnázích. |
| --- | --- |

(71)

Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria GmbH (nyní Biria AG) od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v nesnázích, posouzena na základě počáteční rozvahy nově sloučeného podniku. Počáteční rozvaha ukazuje, že společnost Biria GmbH nemůže být považována za podnik v nesnázích.

| (72) | Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v nesnázích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala nesnáze (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(72)

Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v nesnázích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala nesnáze (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.

| (73) | Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH nebyla v nesnázích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v nesnázích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v nesnázích. Nová Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(73)

Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH nebyla v nesnázích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v nesnázích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v nesnázích. Nová Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.

| (74) | Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže. |
| --- | --- |

(74)

Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.

| (75) | Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo mnohem více než 50 % jejich pohledávek, pokud budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako zálohy na běžný účet a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezonních potřeb. |
| --- | --- |

(75)

Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo mnohem více než 50 % jejich pohledávek, pokud budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako zálohy na běžný účet a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezonních potřeb.

| (76) | Společnost Biria GmbH (nyní Biria AG) tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v nesnázích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že bude Biria schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik. |
| --- | --- |

(76)

Společnost Biria GmbH (nyní Biria AG) tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v nesnázích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že bude Biria schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.

| (77) | Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek, což je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné. |
| --- | --- |

(77)

Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek, což je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.

| (78) | Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Biria GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v nesnázích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor. |
| --- | --- |

(78)

Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Biria GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v nesnázích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.

6.4.   Státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (79) | Podle článku 87 Smlouvy o ES jsou jakékoli podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Podle konstantní judikatury soudů Evropského společenství je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(79)

Podle článku 87 Smlouvy o ES jsou jakékoli podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Podle konstantní judikatury soudů Evropského společenství je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.

| (80) | Vklad tichého společníka (opatření 1) poskytla banka ggb. Podle údajů Německa se tento vklad uskutečnil v rámci samostatného programu gbb, takže neobsahuje žádné státní podpory. Komise ovšem zjistila, že gbb byla v okamžiku poskytnutí vkladu zcela kontrolována bankou Deutsche Ausgleichsbank, což je státní rozvojová banka Německa, která je veřejnoprávní institucí a jejíž úlohou je ve veřejném zájmu podporovat německé hospodářství. Banka gbb je rovněž pověřena rozvojovými úkoly. Tak byla gbb odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich kapitálové základny. Proto se Komise domnívá, že lze toto opatření připsat státu. Jak je uvedeno v 59. až 62. bodě odůvodnění, podnik Bike Systems získal tímto opatřením výhodu, jakou by podnik v tržních podmínkách nezískal. |
| --- | --- |

(80)

Vklad tichého společníka (opatření 1) poskytla banka ggb. Podle údajů Německa se tento vklad uskutečnil v rámci samostatného programu gbb, takže neobsahuje žádné státní podpory. Komise ovšem zjistila, že gbb byla v okamžiku poskytnutí vkladu zcela kontrolována bankou Deutsche Ausgleichsbank, což je státní rozvojová banka Německa, která je veřejnoprávní institucí a jejíž úlohou je ve veřejném zájmu podporovat německé hospodářství. Banka gbb je rovněž pověřena rozvojovými úkoly. Tak byla gbb odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich kapitálové základny. Proto se Komise domnívá, že lze toto opatření připsat státu. Jak je uvedeno v 59. až 62. bodě odůvodnění, podnik Bike Systems získal tímto opatřením výhodu, jakou by podnik v tržních podmínkách nezískal.

| (81) | Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je připsat státu. Ručení zvýhodňují společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG), neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala. |
| --- | --- |

(81)

Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je připsat státu. Ručení zvýhodňují společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG), neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.

| (82) | Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena. |
| --- | --- |

(82)

Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.

| (83) | Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Jelikož byl podnik Bike Systems v době, kdy byl poskytnut vklad, v nesnázích a riziko spojené s tímto vkladem bylo vysoké, může prvek podpory činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť žádný investor v podmínkách tržní ekonomiky by tento vklad neposkytl (viz bod 3.2. sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě ručení (7)). |
| --- | --- |

(83)

Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Jelikož byl podnik Bike Systems v době, kdy byl poskytnut vklad, v nesnázích a riziko spojené s tímto vkladem bylo vysoké, může prvek podpory činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť žádný investor v podmínkách tržní ekonomiky by tento vklad neposkytl (viz bod 3.2. sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě ručení (7)).

| (84) | Podle sdělení Komise o metodě stanovování referenčních sazeb a diskontních sazeb (8) mají referenční sazby odrážet průměrnou výši platných úrokových sazeb pro střednědobé a dlouhodobé půjčky s obvyklým ručením. Ve sdělení se dále připomíná, že takto stanovená referenční sazba představuje mimální sazbu, která může být ve zvláště rizikových případech zvýšena (např. u podniků v nesnázích nebo v případě, kdy jsou ručení obvykle požadovaná bankou nedostatečná). V tomto případě může být prémie zvýšena o 400 základních bodů nebo dokonce více. Vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě platební neschopnosti podřízena všem ostatním nárokům včetně podřízených půjček. |
| --- | --- |

(84)

Podle sdělení Komise o metodě stanovování referenčních sazeb a diskontních sazeb (8) mají referenční sazby odrážet průměrnou výši platných úrokových sazeb pro střednědobé a dlouhodobé půjčky s obvyklým ručením. Ve sdělení se dále připomíná, že takto stanovená referenční sazba představuje mimální sazbu, která může být ve zvláště rizikových případech zvýšena (např. u podniků v nesnázích nebo v případě, kdy jsou ručení obvykle požadovaná bankou nedostatečná). V tomto případě může být prémie zvýšena o 400 základních bodů nebo dokonce více. Vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě platební neschopnosti podřízena všem ostatním nárokům včetně podřízených půjček.

| (85) | Jak bylo vysvětleno v 61. bodě odůvodnění, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil konkurzní řízení, považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené podnikové restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v 61. bodě odůvodnění, je třeba podnik považovat za podnik v nesnázích. Navíc nebyla předložena žádná ručení, což zvyšuje riziko neplacení. Kromě chybějících ručení je vklad tichého společníka v případě platební neschopnosti podřízen všem ostatním půjčkám, což toto riziko dále zvyšuje. |
| --- | --- |

(85)

Jak bylo vysvětleno v 61. bodě odůvodnění, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil konkurzní řízení, považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené podnikové restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v 61. bodě odůvodnění, je třeba podnik považovat za podnik v nesnázích. Navíc nebyla předložena žádná ručení, což zvyšuje riziko neplacení. Kromě chybějících ručení je vklad tichého společníka v případě platební neschopnosti podřízen všem ostatním půjčkám, což toto riziko dále zvyšuje.

| (86) | Komise se proto v tomto případě domnívá, že by podnik Bike Systems musel zaplatit úrok, který by odpovídal nejméně referenční sazbě s navýšením o 400 základních bodů za podnik v nesnázích a dalším navýšením o 400 základních bodů z důvodu chybějících ručení. Komise dále považuje za přiměřené navýšení o dalších 200 základních bodů za podřízenost vkladu tichého společníka v případě platební neschopnosti. To je v souladu s údaji ve sdělení Komise o metodě stanovování referenčních sazeb a diskontních sazeb, které stanovují, že lze u zvláště rizikových případů, jako jsou podniky v nesnázích nebo v případě, kdy jsou ručení požadovaná bankami nedostatečná, požádat o navýšení o 400 základních bodů nebo dokonce více. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 základních bodů a skutečnou odměnou za vklad tichého společníka. |
| --- | --- |

(86)

Komise se proto v tomto případě domnívá, že by podnik Bike Systems musel zaplatit úrok, který by odpovídal nejméně referenční sazbě s navýšením o 400 základních bodů za podnik v nesnázích a dalším navýšením o 400 základních bodů z důvodu chybějících ručení. Komise dále považuje za přiměřené navýšení o dalších 200 základních bodů za podřízenost vkladu tichého společníka v případě platební neschopnosti. To je v souladu s údaji ve sdělení Komise o metodě stanovování referenčních sazeb a diskontních sazeb, které stanovují, že lze u zvláště rizikových případů, jako jsou podniky v nesnázích nebo v případě, kdy jsou ručení požadovaná bankami nedostatečná, požádat o navýšení o 400 základních bodů nebo dokonce více. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 základních bodů a skutečnou odměnou za vklad tichého společníka.

| (87) | Při výpočtu prvku podpory může být pohyblivá část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by pohyblivá část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina pohyblivé části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové úrokové sazbě ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 základních bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %. |
| --- | --- |

(87)

Při výpočtu prvku podpory může být pohyblivá část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by pohyblivá část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina pohyblivé části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové úrokové sazbě ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 základních bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.

| (88) | Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval občan v podmínkách tržního hospodářství. Jelikož byly Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v nesnázích, může prvek podpory činit až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (9). |
| --- | --- |

(88)

Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval občan v podmínkách tržního hospodářství. Jelikož byly Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v nesnázích, může prvek podpory činit až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (9).

| (89) | Podle sdělení Komise o metodě stanovování referenčních sazeb a diskontních sazeb (10) mají referenční sazby odrážet průměrnou výši platných úrokových sazeb pro střednědobé a dlouhodobé půjčky s obvyklým ručením. Ve sdělení se dále připomíná, že takto stanovená referenční sazba představuje mimální sazbu, která může být ve zvláště rizikových případech zvýšena (např. u podniků v nesnázích nebo v případě, kdy jsou ručení obvykle požadovaná bankou nedostatečná, atd.). V tomto případě může být prémie zvýšena o 400 základních bodů a dokonce více. |
| --- | --- |

(89)

Podle sdělení Komise o metodě stanovování referenčních sazeb a diskontních sazeb (10) mají referenční sazby odrážet průměrnou výši platných úrokových sazeb pro střednědobé a dlouhodobé půjčky s obvyklým ručením. Ve sdělení se dále připomíná, že takto stanovená referenční sazba představuje mimální sazbu, která může být ve zvláště rizikových případech zvýšena (např. u podniků v nesnázích nebo v případě, kdy jsou ručení obvykle požadovaná bankou nedostatečná, atd.). V tomto případě může být prémie zvýšena o 400 základních bodů a dokonce více.

| (90) | Jak již bylo uvedeno v 66. až 78. bodě odůvodnění, jednalo se v případě podniků Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době udělení ručení o podniky v nesnázích. S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo velmi nízké. Ručení na půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového ručení je velmi nízká. |
| --- | --- |

(90)

Jak již bylo uvedeno v 66. až 78. bodě odůvodnění, jednalo se v případě podniků Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době udělení ručení o podniky v nesnázích. S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo velmi nízké. Ručení na půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového ručení je velmi nízká.

| (91) | Komise se proto domnívá, že by podnik Sachsen Zweirad GmbH musel v tomto případě bez ručení zaplatit úrok, který by odpovídal minimálně referenční sazbě s navýšením o 400 základních bodů za podnik v nesnázích a dalším navýšením o 400 základních bodů z důvodu chybějícího zajištění. Prvek podpory tohoto ručení proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 základních bodů a skutečným úrokem, s jakým byla půjčka s ručením poskytnuta. |
| --- | --- |

(91)

Komise se proto domnívá, že by podnik Sachsen Zweirad GmbH musel v tomto případě bez ručení zaplatit úrok, který by odpovídal minimálně referenční sazbě s navýšením o 400 základních bodů za podnik v nesnázích a dalším navýšením o 400 základních bodů z důvodu chybějícího zajištění. Prvek podpory tohoto ručení proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 základních bodů a skutečným úrokem, s jakým byla půjčka s ručením poskytnuta.

| (92) | V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než zajištění ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato ručení stále ještě nižší než ručení obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Tato hypotéka je ovšem podřízená jiné půjčce ve výši 2 milionů EUR. Tato hypotéka proto kryla pouze o něco více než 50 % celkové vypůjčené částky. Další zajištění – hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH – měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. |
| --- | --- |

(92)

V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než zajištění ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato ručení stále ještě nižší než ručení obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Tato hypotéka je ovšem podřízená jiné půjčce ve výši 2 milionů EUR. Tato hypotéka proto kryla pouze o něco více než 50 % celkové vypůjčené částky. Další zajištění – hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH – měly jen nízkou ekonomickou hodnotu.

| (93) | Komise se proto domnívá, že by podnik Biria GmbH musel v tomto případě zaplatit úrok, který by odpovídal minimálně referenční sazbě s navýšením o 400 základních bodů za podnik v nesnázích a dalším navýšením o 300 základních bodů z důvodu velmi nízkého zajištění (ve srovnání s navýšením o 400 základních bodů za ručení podniku Sachsen Zweirad GmbH z důvodu velmi nízkého zajištění). Prvek podpory tohoto ručení proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 základních bodů a skutečným úrokem, s jakým byly půjčky s ručením poskytnuty. |
| --- | --- |

(93)

Komise se proto domnívá, že by podnik Biria GmbH musel v tomto případě zaplatit úrok, který by odpovídal minimálně referenční sazbě s navýšením o 400 základních bodů za podnik v nesnázích a dalším navýšením o 300 základních bodů z důvodu velmi nízkého zajištění (ve srovnání s navýšením o 400 základních bodů za ručení podniku Sachsen Zweirad GmbH z důvodu velmi nízkého zajištění). Prvek podpory tohoto ručení proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 základních bodů a skutečným úrokem, s jakým byly půjčky s ručením poskytnuty.

6.5.   Výjimky podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES

| (94) | V čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES jsou uvedeny výjimky z obecného pravidla o neslučitelnosti uvedeného v odst. 1. |
| --- | --- |

(94)

V čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES jsou uvedeny výjimky z obecného pravidla o neslučitelnosti uvedeného v odst. 1.

| (95) | Výjimky podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nejsou v tomto případě použitelné, neboť podpory nejsou sociální povahy a nebyly poskytnuty individuálním spotřebitelům, neslouží k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi a nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(95)

Výjimky podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES nejsou v tomto případě použitelné, neboť podpory nejsou sociální povahy a nebyly poskytnuty individuálním spotřebitelům, neslouží k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi a nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.

| (96) | Rovněž výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. b) a d) Smlouvy o ES nelze použít. Vztahují se na podporu důležitých projektů společného zájmu a na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(96)

Rovněž výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. b) a d) Smlouvy o ES nelze použít. Vztahují se na podporu důležitých projektů společného zájmu a na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.

| (97) | Zbývají tak pouze výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy o ES a z nich vyplývající pokyny Společenství. |
| --- | --- |

(97)

Zbývají tak pouze výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy o ES a z nich vyplývající pokyny Společenství.

| (98) | Komise nejprve dochází k závěru, že podnik Bike Systems sídlí v oblasti podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, kde mohou být poskytovány regionální podpory. Německo však navzdory pochybnostem, které Komise uvedla v zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nesdělilo žádné informace o tom, že jsou splněny předpoklady pro poskytnutí regionálních podpor, stanovené v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (11). |
| --- | --- |

(98)

Komise nejprve dochází k závěru, že podnik Bike Systems sídlí v oblasti podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, kde mohou být poskytovány regionální podpory. Německo však navzdory pochybnostem, které Komise uvedla v zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nesdělilo žádné informace o tom, že jsou splněny předpoklady pro poskytnutí regionálních podpor, stanovené v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (11).

| (99) | Další výjimky jsou obsažené v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny Společenství ze dne 9. října 1999 (12). Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě pokynů Společenství považována za slučitelnou se Smlouvou o ES. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci je podle pokynů Společenství závislé na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů Společenství nejsou splněny. |
| --- | --- |

(99)

Další výjimky jsou obsažené v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny Společenství ze dne 9. října 1999 (12). Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě pokynů Společenství považována za slučitelnou se Smlouvou o ES. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci je podle pokynů Společenství závislé na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů Společenství nejsou splněny.

| (100) | Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se Smlouvou o ES. |
| --- | --- |

(100)

Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se Smlouvou o ES.

| (101) | Komise dochází k závěru, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v nesnázích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti. |
| --- | --- |

(101)

Komise dochází k závěru, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v nesnázích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.

| (102) | Komise dospěla k závěru, že je možné použít pouze pokyny Společenství ke státní podpoře. Jelikož byly podpory poskytnuty v prosinci 2003, byly použity pokyny Společenství ze dne 9. října 1999 (13). |
| --- | --- |

(102)

Komise dospěla k závěru, že je možné použít pouze pokyny Společenství ke státní podpoře. Jelikož byly podpory poskytnuty v prosinci 2003, byly použity pokyny Společenství ze dne 9. října 1999 (13).

| (103) | Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být pokud možno omezená a který během přiměřené lhůty na základě realistických odhadů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou životaschopnost podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení udělena na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil životaschopnost skupiny. |
| --- | --- |

(103)

Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být pokud možno omezená a který během přiměřené lhůty na základě realistických odhadů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou životaschopnost podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení udělena na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil životaschopnost skupiny.

| (104) | Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty, což většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 rozšířila svou činnost. |
| --- | --- |

(104)

Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty, což většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 rozšířila svou činnost.

| (105) | Výše podpory musí být omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci s ohledem na dostupné finanční prostředky podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dipozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum. |
| --- | --- |

(105)

Výše podpory musí být omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci s ohledem na dostupné finanční prostředky podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dipozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.

| (106) | Podle pokynů Společenství smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností. |
| --- | --- |

(106)

Podle pokynů Společenství smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.

| (107) | Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci v podobě veřejných investic v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při udělení obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“. |
| --- | --- |

(107)

Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci v podobě veřejných investic v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při udělení obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.

| (108) | Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů Společenství nejsou splněny. |
| --- | --- |

(108)

Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů Společenství nejsou splněny.

| (109) | Komise se domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se Smlouvou o ES. |
| --- | --- |

(109)

Komise se domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se Smlouvou o ES.

VII.   ZÁVĚR

| (110) | Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení na půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení na půjčku pro podnik Biria GmbH (nyní Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti se společným trhem, |
| --- | --- |

(110)

Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení na půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení na půjčku pro podnik Biria GmbH (nyní Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG, Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) není slučitelná se společným trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:

| a) | Opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG. Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 základních bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % pohyblivé části odměny). |
| --- | --- |

a)

Opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG. Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 základních bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % pohyblivé části odměny).

| b) | Opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH. Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 800 základních bodů a úrokem, s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta. |
| --- | --- |

b)

Opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH. Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 800 základních bodů a úrokem, s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.

| c) | Opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 základních bodů a skutečným úrokem, s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta. |
| --- | --- |

c)

Opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (nyní Biria AG). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 základních bodů a skutečným úrokem, s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.

Článek 2

1.   Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možno získat od příjemce nazpět podporu uvedenou v článku 1, jež mu byla poskytnuta protiprávně.

2.   Vklad tichého společníka a ručení pro společnost Biria GmbH (nyní Biria AG) musí být ukončeny během dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí.

3.   Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.

4.   Podpory, které je nutno vrátit, zahrnují úroky od okamžiku, kdy mohl příjemce touto protiprávně udělenou podporou disponovat, až do okamžiku jejího plného vrácení.

5.   Úroky se vypočítají podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (14).

Článek 3

Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, jaká opatření přijalo nebo naplánovalo k jeho splnění. Použije dotazník v příloze tohoto rozhodnutí. Německo předloží Komisi zejména veškeré doklady, které dokazují, že byl zahájen postup zpětného vymáhání vůči příjemci této protiprávní podpory.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 24. ledna 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 2, 5.1.2006, s. 14.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  N 73/1993 Směrnice o ručení spolkové země Sasko (Bürgerschaftsrichtlinie), SG(93) D/9273 ze dne 7.6.1993.

3

Bürgerschaftsrichtlinie

(4)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou 4.

6

(7)  Úř. věst. C 71, 11.3.2000, s. 14.

7

(8)  Viz poznámka pod čarou 5.

8

(9)  Viz poznánka pod čarou 7.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou 5.

10

(11)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou 4.

12

(13)  Viz pozn. pod čarou 4.

13

(14)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

14

---

PŘÍLOHA

Informace o provedení rozhodnutí Komise K(2007) 130

1.   Kalkulace částky, která má být navrácena

1.1   Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši částky protiprávní podpory, která byla příjemci poskytnuta:

| Datum platby (1) | Výše podpory (2) | Měna | Příjemce |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Datum platby (1)

Výše podpory (2)

Měna

Příjemce

Poznámky:

1.2   Vysvětlete, prosím, podrobně, jak se vypočítají úroky, které je třeba zaplatit z podpory, která musí být navrácena.

2.   Plánovaná a již přijatá opatření k navrácení podpor(y)

2.1   Podrobně uveďte, jaká opatření jsou plánovaná a jaká opatření již byla pro neprodlené a účinné navrácení podpor přijata. Vysvětlete rovněž, jaká alternativní opatření existují ve vnitrostátním právu, aby bylo možné navrácení provést. Uveďte rovněž právní základ přijatých/plánovaných opatření.

2.2   Uveďte datum, jež je pro úplné navrácení podpory stanoveno.

3.   Podpory již vrácené

3.1   Uveďte, prosím, následující podrobnosti o výši podpor, které již příjemce navrátil:

| Datum (3) | Splacená částka | Měna | Příjemce |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Datum (3)

Splacená částka

Měna

Příjemce

3.2   Přiložte doklady o navrácení podpor uvedených v tabulce pod bodem 3.1.

---

(1)  Datum, kdy byla podpora nebo jednotlivé splátky podpory příjemci poskytnuty (pokud opatření sestává z několika splátek a úhrad, použijte samostatné řádky).

(2)  Výše podpory, která byla příjemci poskytnuta (v hrubém ekvivalentu podpory).

(3)  Datum navrácení podpory.

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. února 2007

o režimu státních podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článku 60 sicilského regionálního zákona č. 17/2004, č. C 34/2005 (dříve N 113/2005)

(oznámeno pod číslem K(2007) 284)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/493/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na zaslané připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 9. března 2005 oznámily v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES italské orgány Komisi existenci podpůrného opatření ve smyslu článku 60 regionálního zákona č. 17/2004 o plánování a finančním rozvržení na rok 2005. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 9. března 2005 oznámily v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES italské orgány Komisi existenci podpůrného opatření ve smyslu článku 60 regionálního zákona č. 17/2004 o plánování a finančním rozvržení na rok 2005.

| (2) | Dopisy ze dne 29. března a 10. června 2005 požádala Komise o doplňující informace k oznámenému opatření. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 29. března a 10. června 2005 požádala Komise o doplňující informace k oznámenému opatření.

| (3) | Po opětovném vyzvání ze dne 27. dubna 2005 odpověděly italské orgány dopisem ze dne 18. května 2005 a dopisy ze dne 12. června a 14. června 2005. |
| --- | --- |

(3)

Po opětovném vyzvání ze dne 27. dubna 2005 odpověděly italské orgány dopisem ze dne 18. května 2005 a dopisy ze dne 12. června a 14. června 2005.

| (4) | Dopisem ze dne 21. září 2005 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit ve věci dotčeného opatření formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 21. září 2005 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit ve věci dotčeného opatření formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (5) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise požádala zúčastněné strany, aby ve věci dotčené podpory podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise požádala zúčastněné strany, aby ve věci dotčené podpory podaly své připomínky.

| (6) | Komise neobdržela žádné připomínky od zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(6)

Komise neobdržela žádné připomínky od zúčastněných stran.

| (7) | Dopisem ze dne 10. listopadu 2005 požádaly italské orgány Komisi, aby zastavila postup a vyčkala rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-475/2003 o slučitelnosti italské regionální daně z výrobních činností (IRAP) s čl. 33 odst. 1 šesté směrnice Rady č. 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (3). Dopisem ze dne 2. srpna 2006 Komise žádost přijala. Dne 3. října 2006 Soudní dvůr stanovil, že regionální daň z výrobních činností IRAP je slučitelná s čl. 33 odst. 1 směrnice (ES) 77/388/ES (4). |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 10. listopadu 2005 požádaly italské orgány Komisi, aby zastavila postup a vyčkala rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-475/2003 o slučitelnosti italské regionální daně z výrobních činností (IRAP) s čl. 33 odst. 1 šesté směrnice Rady č. 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (3). Dopisem ze dne 2. srpna 2006 Komise žádost přijala. Dne 3. října 2006 Soudní dvůr stanovil, že regionální daň z výrobních činností IRAP je slučitelná s čl. 33 odst. 1 směrnice (ES) 77/388/ES (4).

| (8) | Dopisem ze dne 8. května 2006, který Komise obdržela dne 11. května 2006, informovaly italské orgány Komisi o změně článku 60 regionálního zákona č. 17/2004 a prohlásily, že nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis
   (5) se týká dotčeného opatření nejenom v období jeho očekávaného schválení Komisí, ale také v případě, že Komise přijme zamítavé rozhodnutí. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 8. května 2006, který Komise obdržela dne 11. května 2006, informovaly italské orgány Komisi o změně článku 60 regionálního zákona č. 17/2004 a prohlásily, že nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis
   (5) se týká dotčeného opatření nejenom v období jeho očekávaného schválení Komisí, ale také v případě, že Komise přijme zamítavé rozhodnutí.

II.   POPIS OPATŘENÍ

II.1.   Cíl opatření

| (9) | Podle italských orgánů má opatření ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES podpořit vznik nových podniků a zmenšit rozdíly mezi podniky činnými na Sicílii a v jiných italských regionech, kde je životní úroveň mimořádně nízká nebo kde je vysoká míra nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

(9)

Podle italských orgánů má opatření ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES podpořit vznik nových podniků a zmenšit rozdíly mezi podniky činnými na Sicílii a v jiných italských regionech, kde je životní úroveň mimořádně nízká nebo kde je vysoká míra nezaměstnanosti.

| (10) | Větší bezpečnost a zlepšení prevence trestné činnosti má v rámci opatření zvýšit investiční vyhlídky sicilského regionu. |
| --- | --- |

(10)

Větší bezpečnost a zlepšení prevence trestné činnosti má v rámci opatření zvýšit investiční vyhlídky sicilského regionu.

II.2.   Právní základ opatření

| (11) | Ustanovení čl. 60 pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 stanoví, že v roce 2005 by měla být družstvům (přesněji podnikům typu „società cooperative a mutualità prevalente“) tak, jak jsou definována v italském občanském zákoníku (6), snížena daň IRAP o 1 %, v roce 2006 o 0,75 % a v roce 2007 o 0,5 %. |
| --- | --- |

(11)

Ustanovení čl. 60 pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 stanoví, že v roce 2005 by měla být družstvům (přesněji podnikům typu „società cooperative a mutualità prevalente“) tak, jak jsou definována v italském občanském zákoníku (6), snížena daň IRAP o 1 %, v roce 2006 o 0,75 % a v roce 2007 o 0,5 %.

| (12) | Odstavec 2 téhož článku toto právo rozšiřuje na společnosti zabývající se bezpečnostními službami tak, jak jsou definovány v královském dekretu č. 773/1931, který určuje podmínky, za kterých fyzické a právnické osoby mohou být prefektem pověřeny k ostraze a ochraně movitých i nemovitých statků a k soukromému detektivnímu pátrání (7). |
| --- | --- |

(12)

Odstavec 2 téhož článku toto právo rozšiřuje na společnosti zabývající se bezpečnostními službami tak, jak jsou definovány v královském dekretu č. 773/1931, který určuje podmínky, za kterých fyzické a právnické osoby mohou být prefektem pověřeny k ostraze a ochraně movitých i nemovitých statků a k soukromému detektivnímu pátrání (7).

| (13) | O těchto sníženích rozhodl region Sicílie na základě práva upravit sazbu IRAP, které mají ze zákona (8) všechny italské regiony. |
| --- | --- |

(13)

O těchto sníženích rozhodl region Sicílie na základě práva upravit sazbu IRAP, které mají ze zákona (8) všechny italské regiony.

II.3.   Financování opatření

| (14) | Italské orgány odhadují, že dopad článku 60 na rozpočet bude pro období 2005–2007 činit přibližně 2 miliony EUR. |
| --- | --- |

(14)

Italské orgány odhadují, že dopad článku 60 na rozpočet bude pro období 2005–2007 činit přibližně 2 miliony EUR.

II.4.   Slučování podpor

| (15) | Podpora v rámci dotčeného režimu není slučitelná s jinými místními, regionálními a státními podporami nebo s podporami Společenství, které jsou udělovány k pokrytí týchž způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(15)

Podpora v rámci dotčeného režimu není slučitelná s jinými místními, regionálními a státními podporami nebo s podporami Společenství, které jsou udělovány k pokrytí týchž způsobilých nákladů.

II.5.   Doba trvání opatření

| (16) | Regionální zákon č. 17/2004 vstoupil v platnost dne 29. prosince 2004, ale článek 60 stanoví, že opatření podléhá nařízení de minimis, a to až do jeho schválení Evropskou komisí. Dopisem ze dne 16. května 2006 italské orgány sdělily, že opatření podléhá nařízení de minimis, a to i v případě, že Komise přijme zamítavé rozhodnutí. |
| --- | --- |

(16)

Regionální zákon č. 17/2004 vstoupil v platnost dne 29. prosince 2004, ale článek 60 stanoví, že opatření podléhá nařízení de minimis, a to až do jeho schválení Evropskou komisí. Dopisem ze dne 16. května 2006 italské orgány sdělily, že opatření podléhá nařízení de minimis, a to i v případě, že Komise přijme zamítavé rozhodnutí.

| (17) | Režim se uskuteční ve třech daňových obdobích od roku 2005 do roku 2007. |
| --- | --- |

(17)

Režim se uskuteční ve třech daňových obdobích od roku 2005 do roku 2007.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (18) | Dopisem ze dne 21. září 2005 Komise potvrdila, že dotčený režim podpor představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť zahrnuje využití státních zdrojů, je selektivní, neboť je určen určitým odvětvím a/nebo určitým kategoriím podniků, finančně zvýhodňuje takovéto podniky vzhledem k jiným podnikům nabízejícím stejné služby a může ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod v rámci Společenství. |
| --- | --- |

(18)

Dopisem ze dne 21. září 2005 Komise potvrdila, že dotčený režim podpor představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť zahrnuje využití státních zdrojů, je selektivní, neboť je určen určitým odvětvím a/nebo určitým kategoriím podniků, finančně zvýhodňuje takovéto podniky vzhledem k jiným podnikům nabízejícím stejné služby a může ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod v rámci Společenství.

| (19) | Jedním z důvodů k zahájení řízení bylo, že Komise nemohla vyloučit negativní dopad na obchod mezi členskými státy vzhledem k tomu, že režim neukládá příjemcům podpory povinnost zmírnit taková narušení. |
| --- | --- |

(19)

Jedním z důvodů k zahájení řízení bylo, že Komise nemohla vyloučit negativní dopad na obchod mezi členskými státy vzhledem k tomu, že režim neukládá příjemcům podpory povinnost zmírnit taková narušení.

| (20) | Komise také vyjádřila pochybnost, zda je opatření v souladu s pokyny o vnistrostátní regionální podpoře (9). V oznámení se totiž tvrdí, že opatření představuje provozní podporu pro sicilská družstva a pro bezpečnostní služby. |
| --- | --- |

(20)

Komise také vyjádřila pochybnost, zda je opatření v souladu s pokyny o vnistrostátní regionální podpoře (9). V oznámení se totiž tvrdí, že opatření představuje provozní podporu pro sicilská družstva a pro bezpečnostní služby.

| (21) | V bodě 4.15 pokynů o vnitrostátní regionální podpoře se uvádí, že provozní podpora může být poskytnuta, pokud svou povahou přispívá k regionálnímu rozvoji a pokud je přiměřená znevýhodněním, které hodlá mírnit. Komise pochybuje, že italské orgány dokázaly poukázáním na možná znevýhodnění a jejich závažnost obhájit udělení provozní podpory. |
| --- | --- |

(21)

V bodě 4.15 pokynů o vnitrostátní regionální podpoře se uvádí, že provozní podpora může být poskytnuta, pokud svou povahou přispívá k regionálnímu rozvoji a pokud je přiměřená znevýhodněním, které hodlá mírnit. Komise pochybuje, že italské orgány dokázaly poukázáním na možná znevýhodnění a jejich závažnost obhájit udělení provozní podpory.

| (22) | Komise vyjádřila pochybnost, že by provozní podpora ve smyslu článku 60 regionálního zákona č. 17/2004 byla slučitelná se společným trhem, že by tedy podpořila vznik nových podniků a zmenšila rozdíly mezi podniky činnými na Sicílii a v jiných italských regionech. Dále v této věci Komise prohlásila, že souvislost mezi snížením daně z výrobních činností všem družstvům a vytvořením nových podniků na Sicilii není jasná a že italské orgány neposkytly žádné vysvětlení. |
| --- | --- |

(22)

Komise vyjádřila pochybnost, že by provozní podpora ve smyslu článku 60 regionálního zákona č. 17/2004 byla slučitelná se společným trhem, že by tedy podpořila vznik nových podniků a zmenšila rozdíly mezi podniky činnými na Sicílii a v jiných italských regionech. Dále v této věci Komise prohlásila, že souvislost mezi snížením daně z výrobních činností všem družstvům a vytvořením nových podniků na Sicilii není jasná a že italské orgány neposkytly žádné vysvětlení.

| (23) | Ve svém oznámení italské orgány prohlašují, že sicilské podniky jsou strukturálně znevýhodněny, neboť Sicílie je ostrovním a nejvzdálenějším regionem, který je velmi daleko od „kontinentálních hospodářských center“. K tomu Komise podotýká, že nejvzdálenějšími regiony se rozumí oblasti dopodrobna vyjmenované v Prohlášení 26 o nejvzdálenějších regionech Společenství, které tvoří přílohu Smlouvy o Evropské unii (10). Zdá se, že tato podpora není určena k řešení problémů, které existují ve spojitosti s ostrovním chrakterem regionu, neboť neuvádí žádné s tím související dodatečné náklady, jako např. náklady na dopravu. |
| --- | --- |

(23)

Ve svém oznámení italské orgány prohlašují, že sicilské podniky jsou strukturálně znevýhodněny, neboť Sicílie je ostrovním a nejvzdálenějším regionem, který je velmi daleko od „kontinentálních hospodářských center“. K tomu Komise podotýká, že nejvzdálenějšími regiony se rozumí oblasti dopodrobna vyjmenované v Prohlášení 26 o nejvzdálenějších regionech Společenství, které tvoří přílohu Smlouvy o Evropské unii (10). Zdá se, že tato podpora není určena k řešení problémů, které existují ve spojitosti s ostrovním chrakterem regionu, neboť neuvádí žádné s tím související dodatečné náklady, jako např. náklady na dopravu.

| (24) | Italské orgány také tvrdily, že převaha mikropodniků způsobuje vyšší finanční náklady a vyšší nasazení pracovních sil; mzdové náklady a náklady na pohledávky tvoří velkou část základu daně z výrobních činností, proto jsou italské podniky znevýhodněny. Komise podotkla, že i kdyby problém sicilské ekonomiky spočíval v početní převaze mikropodniků se všemi jejími následky, obecné snížení daně z výrobních činností pro podniky všech velikostí by nic nevyřešilo, neboť není zaměřeno na mikropodniky. Podpora by také neměla být poskytována pouze mikropodnikům. |
| --- | --- |

(24)

Italské orgány také tvrdily, že převaha mikropodniků způsobuje vyšší finanční náklady a vyšší nasazení pracovních sil; mzdové náklady a náklady na pohledávky tvoří velkou část základu daně z výrobních činností, proto jsou italské podniky znevýhodněny. Komise podotkla, že i kdyby problém sicilské ekonomiky spočíval v početní převaze mikropodniků se všemi jejími následky, obecné snížení daně z výrobních činností pro podniky všech velikostí by nic nevyřešilo, neboť není zaměřeno na mikropodniky. Podpora by také neměla být poskytována pouze mikropodnikům.

| (25) | Komise také zdůraznila, že rozdíly v efektivní daňové sazbě, které uvádějí italské orgány, jsou bežné u všech daní a jsou vlastní jejich povaze. To však není dostatečným důvodem k udělení státní podpory na základě typologie podniku, a italské orgány neposkytly konkrétní důkazy, že by družstva byla značně poškozena vysokou sazbou efektivní daně z výrobních činností. |
| --- | --- |

(25)

Komise také zdůraznila, že rozdíly v efektivní daňové sazbě, které uvádějí italské orgány, jsou bežné u všech daní a jsou vlastní jejich povaze. To však není dostatečným důvodem k udělení státní podpory na základě typologie podniku, a italské orgány neposkytly konkrétní důkazy, že by družstva byla značně poškozena vysokou sazbou efektivní daně z výrobních činností.

| (26) | Komise také vyjádřila pochybnost ohledně údajů, na jejichž základě chtějí italské orgány dokázat, že „běžný“ sicilský podnik s obratem menším než deset milionů EUR, s méně než deseti zaměstnanci a činný v průmyslovém odvětví (vyjma odvětví chemického a petrochemického), v odvětví informačních technologií nebo v turistickém ruchu/v oblasti hotelových služeb odvádí vyšší daň z výrobních činností než srovnatelný „běžný“ podnik v Lombardii. Ustanovení čl. 60 pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 poskytuje podpory družstvům ve všech odvětvích a všech velikostí, proto údaje, které se týkají pouze podniků s obratem nižším než deset milionů EUR a s méně než deseti zaměstnanci činných v průmyslovém sektoru s výjimkou odvětví chemického a petrochemického, nemohou dokázat vyváženost dotčeného opatření. |
| --- | --- |

(26)

Komise také vyjádřila pochybnost ohledně údajů, na jejichž základě chtějí italské orgány dokázat, že „běžný“ sicilský podnik s obratem menším než deset milionů EUR, s méně než deseti zaměstnanci a činný v průmyslovém odvětví (vyjma odvětví chemického a petrochemického), v odvětví informačních technologií nebo v turistickém ruchu/v oblasti hotelových služeb odvádí vyšší daň z výrobních činností než srovnatelný „běžný“ podnik v Lombardii. Ustanovení čl. 60 pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 poskytuje podpory družstvům ve všech odvětvích a všech velikostí, proto údaje, které se týkají pouze podniků s obratem nižším než deset milionů EUR a s méně než deseti zaměstnanci činných v průmyslovém sektoru s výjimkou odvětví chemického a petrochemického, nemohou dokázat vyváženost dotčeného opatření.

| (27) | Další pochybnosti vyvstaly v souvislosti s informacemi, kterými chtějí italské orgány doložit slučitelnost provozní podpory ve smyslu čl. 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 se společným trhem. |
| --- | --- |

(27)

Další pochybnosti vyvstaly v souvislosti s informacemi, kterými chtějí italské orgány doložit slučitelnost provozní podpory ve smyslu čl. 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 se společným trhem.

| (28) | V oznámení opatření italské orgány tvrdí, že ustanovení čl. 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 přispěje ke zlepšení investičních výhledů na Sicílii, neboť zajistí zvýšenou bezpečnost a prevenci zločinnosti. Italské orgány zdůraznily, že průměrný sicilský podnik zabývající se bezpečnostními službami odvádí vyšší daň z výrobních činností než průměrný podnik činný v jiných italských regionech, neboť poměr mzdové náklady/čistá hodnota produkce je v případě sicilských podniků vyšší než u podniků činných v jiných regionech, a také proto, že sicilský trh není dostatečně pružný a trpí nízkou fluktuací zaměstnanců. |
| --- | --- |

(28)

V oznámení opatření italské orgány tvrdí, že ustanovení čl. 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 přispěje ke zlepšení investičních výhledů na Sicílii, neboť zajistí zvýšenou bezpečnost a prevenci zločinnosti. Italské orgány zdůraznily, že průměrný sicilský podnik zabývající se bezpečnostními službami odvádí vyšší daň z výrobních činností než průměrný podnik činný v jiných italských regionech, neboť poměr mzdové náklady/čistá hodnota produkce je v případě sicilských podniků vyšší než u podniků činných v jiných regionech, a také proto, že sicilský trh není dostatečně pružný a trpí nízkou fluktuací zaměstnanců.

| (29) | Komise se domnívá, že souvislost mezi čl. 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 a zlepšením investičních výhledů na Sicílii díky zlepšení bezpečnosti není jasná. Stejně tak není dostatečně vysvětleno, proč jsou náklady sicilských bezpečnostních služeb vyšší než náklady obdobných podniků v jiných italských oblastech. V porovnání s pracovními trhy v jiných italských oblastech nevykazuje pracovní trh na Sicílii žádné vlastnosti, které by opravňovaly vyšší mzdy v tomto odvětví. |
| --- | --- |

(29)

Komise se domnívá, že souvislost mezi čl. 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 a zlepšením investičních výhledů na Sicílii díky zlepšení bezpečnosti není jasná. Stejně tak není dostatečně vysvětleno, proč jsou náklady sicilských bezpečnostních služeb vyšší než náklady obdobných podniků v jiných italských oblastech. V porovnání s pracovními trhy v jiných italských oblastech nevykazuje pracovní trh na Sicílii žádné vlastnosti, které by opravňovaly vyšší mzdy v tomto odvětví.

| (30) | Komise se nedomnívá, že by argumentace italských orgánů, totiž že prefekt může omezit ceny služeb v dotčeném odvětví (tzv. „tariffe di legalità“), a že je třeba odměnit profesionalitu zaměstnanců, měla být brána v úvahu. Komise míní, že tyto důvody nevysvětlují vliv rozdílů způsobených omezenými cenami služeb (tariffe di legalità) na zvýšení mzdových nákladů na Sicílii. |
| --- | --- |

(30)

Komise se nedomnívá, že by argumentace italských orgánů, totiž že prefekt může omezit ceny služeb v dotčeném odvětví (tzv. „tariffe di legalità“), a že je třeba odměnit profesionalitu zaměstnanců, měla být brána v úvahu. Komise míní, že tyto důvody nevysvětlují vliv rozdílů způsobených omezenými cenami služeb (tariffe di legalità) na zvýšení mzdových nákladů na Sicílii.

| (31) | Komise tak dala najevo, že je třeba prohloubit analýzu tohoto případu a že by bylo vhodné zahrnout do ní připomínky dalších zúčastněných stran. Poté, co Komise obdrží jejich připomínky, bude moci rozhodnout, zda opatření navržené italskými orgány působí na podmínky obchodu v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(31)

Komise tak dala najevo, že je třeba prohloubit analýzu tohoto případu a že by bylo vhodné zahrnout do ní připomínky dalších zúčastněných stran. Poté, co Komise obdrží jejich připomínky, bude moci rozhodnout, zda opatření navržené italskými orgány působí na podmínky obchodu v rozporu se společným zájmem.

IV.   PŘIPOMÍNKY ITALSKÝCH ORGÁNŮ

| (32) | Ve věci zahájení formálního řízení neobdržela Komise připomínky ani od italských orgánů ani od dalších zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(32)

Ve věci zahájení formálního řízení neobdržela Komise připomínky ani od italských orgánů ani od dalších zúčastněných stran.

V.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

V.1.   Právní posouzení

| (33) | Italské orgány dostály procedurálním požadavkům ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, neboť oznámily režim podpory, který obsahoval odkládací klauzuli a byl uskutečněn na základě nařízení de minimis dříve, než se k němu Komise vyjádřila. |
| --- | --- |

(33)

Italské orgány dostály procedurálním požadavkům ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, neboť oznámily režim podpory, který obsahoval odkládací klauzuli a byl uskutečněn na základě nařízení de minimis dříve, než se k němu Komise vyjádřila.

V.2.   Charakter režimu jako státní podpory

| (34) | Komise soudí, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a to z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(34)

Komise soudí, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a to z těchto důvodů:

V.2.1.   Využití státních prostředků:

| (35) | Opatření zahrnuje využití státních zdrojů ve formě ztráty výnosů z daní pro Sicílii ve výši rozdílu mezi původní a sníženou daní odváděnou příjemcem podpory. |
| --- | --- |

(35)

Opatření zahrnuje využití státních zdrojů ve formě ztráty výnosů z daní pro Sicílii ve výši rozdílu mezi původní a sníženou daní odváděnou příjemcem podpory.

V.2.2.   Ekonomické zvýhodnění:

| (36) | Opatření poskytuje příjemci ekonomické zvýhodnění, které vyplývá ze sníženého daňového zatížení a stává se finančním zvýhodněním, ze kterého podniky těží okamžitě v letech, na které se snížení vztahuje. |
| --- | --- |

(36)

Opatření poskytuje příjemci ekonomické zvýhodnění, které vyplývá ze sníženého daňového zatížení a stává se finančním zvýhodněním, ze kterého podniky těží okamžitě v letech, na které se snížení vztahuje.

V.2.3.   Selektivní charakter opatření vzhledem k zaměření programu na „některé podniky a některé výroby“:

| (37) | Italské právní předpisy o dani z výrobních činností stanovují, že každý region může zvýšit nebo snížit základní daňovou sazbu (4,25 %) až o jeden procentní bod. Jedná se tedy o symetrický daňový systém, díky kterému může každý region naplnit v praxi své právo zvýšit nebo snížit daň, což samo o sobě nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(37)

Italské právní předpisy o dani z výrobních činností stanovují, že každý region může zvýšit nebo snížit základní daňovou sazbu (4,25 %) až o jeden procentní bod. Jedná se tedy o symetrický daňový systém, díky kterému může každý region naplnit v praxi své právo zvýšit nebo snížit daň, což samo o sobě nepředstavuje státní podporu.

| (38) | V minulosti Komise rozhodla (11), že tato omezená možnost upravit daňovou sazbu je ze své povahy symetrická, pokud jednotlivé regiony v rámci svých pravomocí neuvalí odlišné daňové sazby v závislosti na odvětví a zdaňované osobě a neposkytnou státní podpory. Tento závěr není popřen rozsudkem ve věci C-88/2003 („Azzorre“) (12). |
| --- | --- |

(38)

V minulosti Komise rozhodla (11), že tato omezená možnost upravit daňovou sazbu je ze své povahy symetrická, pokud jednotlivé regiony v rámci svých pravomocí neuvalí odlišné daňové sazby v závislosti na odvětví a zdaňované osobě a neposkytnou státní podpory. Tento závěr není popřen rozsudkem ve věci C-88/2003 („Azzorre“) (12).

| (39) | V dotčeném případě přesáhl region Sicílie rámec svých pravomocí stanovených italskými právními předpisy a využil své moci k rozlišení a snížení standardního daňového zatížení v závislosti na odvětví a osobě daňového poplatníka:






  a) | Ustanovení článku 60 pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 zvýhodňuje pouze sicilská družstva, přičemž vylučuje z opatření sicilské podniky činné v jakémkoliv sektoru, pokud nemají formu družstva. |
| --- | --- | --- |

(39)

V dotčeném případě přesáhl region Sicílie rámec svých pravomocí stanovených italskými právními předpisy a využil své moci k rozlišení a snížení standardního daňového zatížení v závislosti na odvětví a osobě daňového poplatníka:

a)

Ustanovení článku 60 pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 zvýhodňuje pouze sicilská družstva, přičemž vylučuje z opatření sicilské podniky činné v jakémkoliv sektoru, pokud nemají formu družstva.

| b) | Ustanovení článku 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 poskytuje zvýhodnění, neboť opatření zvýhodňuje hospodářské činnosti spočívající v poskytování bezpečnostních služeb. Nabídka podniků činných v bezpečnostních službách je následující: i) dočasná úschova cenin, přeprava a ostraha cenin a osob; ii) ostraha majetku; iii) správa zvláštních archivů a iv) výroba bezpečnostních systémů a zařízení. Komise soudí, že některé z těchto služeb mohou být poskytovány firmami, které nejsou soukromými bezpečnostními firmami ve smyslu Královského dekretu č. 773/1931. |
| --- | --- |

b)

Ustanovení článku 60 pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 poskytuje zvýhodnění, neboť opatření zvýhodňuje hospodářské činnosti spočívající v poskytování bezpečnostních služeb. Nabídka podniků činných v bezpečnostních službách je následující: i) dočasná úschova cenin, přeprava a ostraha cenin a osob; ii) ostraha majetku; iii) správa zvláštních archivů a iv) výroba bezpečnostních systémů a zařízení. Komise soudí, že některé z těchto služeb mohou být poskytovány firmami, které nejsou soukromými bezpečnostními firmami ve smyslu Královského dekretu č. 773/1931.

V.2.4.   Narušení hospodářské soutěže:

| (40) | Podle ustálené judikatury (13) je k narušení hospodářské soutěže dostačující, aby příjemce podpory byl účastníkem na trzích, na kterých probíhá volná hospodářská soutěž. |
| --- | --- |

(40)

Podle ustálené judikatury (13) je k narušení hospodářské soutěže dostačující, aby příjemce podpory byl účastníkem na trzích, na kterých probíhá volná hospodářská soutěž.

| (41) | Komise uvádí, že opatření ve smyslu článku 60 pododst. 1 a 2 regionálního zákona č. 17/2004 pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, neboť osvobozuje příjemce podpory od daně, kterou by jinak museli odvádět. |
| --- | --- |

(41)

Komise uvádí, že opatření ve smyslu článku 60 pododst. 1 a 2 regionálního zákona č. 17/2004 pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, neboť osvobozuje příjemce podpory od daně, kterou by jinak museli odvádět.

| (42) | Podle údajů poskytnutých italskými orgány jsou v tomto případě příjemci podpory pouze družstva (ustanovení článku 60, pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004) všech velikostí činná ve všech odvětvích. Tato družstva působí na trzích s volnou hospodářskou soutěží, proto opatření ve smyslu článku 60, pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 narušuje v souladu se stávající judikaturou hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Stejně tak Komise soudí, že ustanovení článku 60, pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(42)

Podle údajů poskytnutých italskými orgány jsou v tomto případě příjemci podpory pouze družstva (ustanovení článku 60, pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004) všech velikostí činná ve všech odvětvích. Tato družstva působí na trzích s volnou hospodářskou soutěží, proto opatření ve smyslu článku 60, pododst. 1 regionálního zákona č. 17/2004 narušuje v souladu se stávající judikaturou hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Stejně tak Komise soudí, že ustanovení článku 60, pododst. 2 regionálního zákona č. 17/2004 narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (43) | Vzhledem k výše uvedeným důvodům došla Komise k závěru, že navrhované opatření představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem k výše uvedeným důvodům došla Komise k závěru, že navrhované opatření představuje státní podporu.

V.3.   Slučitelnost

| (44) | Vzhledem k tomu, že opatření představuje státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1, je třeba posoudit jeho slučitelnost s výjimkami ve smyslu čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 2 týkající se podpor sociálního charakteru, které jsou udělovány jednotlivým spotřebitelům na zmírnění škod způsobených přírodními nebo jinými výjimečnými jevy a podpor hospodářstvím určitých regionů Spolkové republiky Německo nejsou v tomto případě použitelné. Opatření nemůže být považováno za důležitý projekt společného evropského zájmu ani není určeno k nápravě vážného narušení italského hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm b) Smlouvy. Stejně tak nemůže být v tomto případě využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, která se vztahuje na udělení podpor na určité činnosti nebo určitým regionálním hospodářstvím za podmínky, že nebudou nastoleny obchodní podmínky neslučitelné se společným zájmem. Jeho cílem rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem k tomu, že opatření představuje státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 87 odst. 1, je třeba posoudit jeho slučitelnost s výjimkami ve smyslu čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 2 týkající se podpor sociálního charakteru, které jsou udělovány jednotlivým spotřebitelům na zmírnění škod způsobených přírodními nebo jinými výjimečnými jevy a podpor hospodářstvím určitých regionů Spolkové republiky Německo nejsou v tomto případě použitelné. Opatření nemůže být považováno za důležitý projekt společného evropského zájmu ani není určeno k nápravě vážného narušení italského hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm b) Smlouvy. Stejně tak nemůže být v tomto případě využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, která se vztahuje na udělení podpor na určité činnosti nebo určitým regionálním hospodářstvím za podmínky, že nebudou nastoleny obchodní podmínky neslučitelné se společným zájmem. Jeho cílem rovněž není pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy.

| (45) | Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. a) se vztahuje na opatření podporující rozvoj oblastí, kde je životní úroveň mimořádně nízká nebo kde je vysoká nezaměstnanost. V případě regionu Sicílie je možné využít této výjimky. |
| --- | --- |

(45)

Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. a) se vztahuje na opatření podporující rozvoj oblastí, kde je životní úroveň mimořádně nízká nebo kde je vysoká nezaměstnanost. V případě regionu Sicílie je možné využít této výjimky.

| (46) | V rozhodnutí o zahájení řízení, v bodech 18 až 31, Komise uvedla důvody, které ji vedly k pochybnostem, že by v případě tohoto opatření mohlo být využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm a) Smlouvy. Komise neobdržela žádné připomínky od Itálie nebo od třetích stran, a proto sděluje, že tyto pochybosti jsou potvrzeny. |
| --- | --- |

(46)

V rozhodnutí o zahájení řízení, v bodech 18 až 31, Komise uvedla důvody, které ji vedly k pochybnostem, že by v případě tohoto opatření mohlo být využito výjimky ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm a) Smlouvy. Komise neobdržela žádné připomínky od Itálie nebo od třetích stran, a proto sděluje, že tyto pochybosti jsou potvrzeny.

VI.   ZÁVĚR

| (47) | Komise dospěla k závěru, že opatření oznámené Itálií a popsané v bodech 11 až 17 není slučitelné se společným trhem, není možné na něj použít žádnou výjimku podle Smlouvy o ES, a proto musí být zakázáno. Podle italských orgánů nebyla podpora udělena, a proto není třeba žádat její navrácení, |
| --- | --- |

(47)

Komise dospěla k závěru, že opatření oznámené Itálií a popsané v bodech 11 až 17 není slučitelné se společným trhem, není možné na něj použít žádnou výjimku podle Smlouvy o ES, a proto musí být zakázáno. Podle italských orgánů nebyla podpora udělena, a proto není třeba žádat její navrácení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim podpor, který Itálie hodlá uskutečnit ve smyslu článku 60 sicilského regionálního zákona č. 17/2004 představuje státní podporu.

Podpora ve smyslu ustanovení prvního pododstavce není slučitelná se společným trhem a nemůže být uskutečněna.

Článek 2

Itálie bude do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informovat Komisi o opatřeních, které přijme k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Itálii.

V Bruselu dne 7. února 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 82, 5.4.2006, s. 71.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1.

3

(4)  Dosud nezveřejněný rozsudek Soudního dvora Evropských společenství ze dne 3. října 2006 ve věci Banca popolare di Cremona Soc. coop. arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona.

4

Banca popolare di Cremona Soc. coop. arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona

(5)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30.

5

(6)  Kniha V, část VI občanského zákoníku ve znění článku 8 zákonného dekretu č. 6/2003 ze dne 17. ledna 2003.

6

(7)  Část IV královského dekretu č. 773 ze dne 18. června 1931 a jeho následující změny a doplnění. Prefekt může odmítnout udělení licence na základě zvážení počtu a významu již existujících zřízení.

7

(8)  Zákonný dekret IRAP č. 446 ze dne 15. prosince 1997.

8

(9)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9.

9

(10)  Pokyny o vnitrostátní regionální podpoře, poznámka pod čarou 27 (viz poznámka 9).

10

(11)  Rozhodnutí Komise (ES) č. K(2005) 4675 ze dne 7. prosince 2005 ve věci státní podpory č. 198/05 „Daňové zvýhodnění za účelem podpoření tvorby nových pracovních míst v podporovaných oblastech, snížení daně z výrobních činností IRAP – článek 11b zákona č. 80/2005.“ K těmto věcem nemá Komise žádné připomínky (Úř. věst. C 42, 18.2.2006, s. 3).

11

(12)  Dosud nezveřejněný rozsudek Soudního dvora ze dne 6. října 2006 ve věci Portugalsko v. Komise.

12

(13)  Věc T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II–717.

13

---

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/46

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. března 2007

o státní podpoře č. C 41/2004 (ex N 221/2004) – Portugalsko – investiční podpora ve prospěch společnosti ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A.

(oznámeno pod číslem K(2007) 638)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2007/494/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zúčastněných stran, aby předložily připomínky podle uvedených ustanovení (1), a s ohledem na předložené připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 5. května 2004 (registrovaným dne 19. května 2004) Portugalsko oznámilo Komisi svůj záměr poskytnout podporu společnosti ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A. (dále jen „ORFAMA“) s cílem podílet se na financování investice tohoto podniku v Polsku. Komise požádala dopisem ze dne 15. července 2004 o doplňující informace, jež Portugalsko předložilo v dopise ze dne 30. září 2004 registrovaném dne 5. října 2004. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 5. května 2004 (registrovaným dne 19. května 2004) Portugalsko oznámilo Komisi svůj záměr poskytnout podporu společnosti ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A. (dále jen „ORFAMA“) s cílem podílet se na financování investice tohoto podniku v Polsku. Komise požádala dopisem ze dne 15. července 2004 o doplňující informace, jež Portugalsko předložilo v dopise ze dne 30. září 2004 registrovaném dne 5. října 2004.

| (2) | Dopisem ze dne 6. prosince 2004 Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci příslušné podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 6. prosince 2004 Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci příslušné podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (3) | V dopise ze dne 4. února 2005 (registrovaném dne 9. února 2005) předložily portugalské orgány své připomínky k uvedenému řízení. |
| --- | --- |

(3)

V dopise ze dne 4. února 2005 (registrovaném dne 9. února 2005) předložily portugalské orgány své připomínky k uvedenému řízení.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. Žádné připomínky v tomto ohledu nebyly předloženy. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. Žádné připomínky v tomto ohledu nebyly předloženy.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (5) | ORFAMA je výrobce pletených oděvů v regionu Braga, na který se vztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Podnik, založený v roce 1970, zaměstnává 655 osob a dosahuje ročního obratu ve výši 25 milionů EUR. Má 45 % účast v podniku Marrantex, který rovněž vyrábí oděvy. Podnik prodává většinu svých výrobků v Evropské unii (50 %), ve Spojených státech a Kanadě (38 %) a v Japonsku (5 %) (3). |
| --- | --- |

(5)

ORFAMA je výrobce pletených oděvů v regionu Braga, na který se vztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Podnik, založený v roce 1970, zaměstnává 655 osob a dosahuje ročního obratu ve výši 25 milionů EUR. Má 45 % účast v podniku Marrantex, který rovněž vyrábí oděvy. Podnik prodává většinu svých výrobků v Evropské unii (50 %), ve Spojených státech a Kanadě (38 %) a v Japonsku (5 %) (3).

| (6) | Projekt spočívá v odkoupení dvou textilních podniků Archimode SP a Wartatex SP se sídlem v Lodži v Polsku. Oba podniky působí v odvětví výroby oděvů. |
| --- | --- |

(6)

Projekt spočívá v odkoupení dvou textilních podniků Archimode SP a Wartatex SP se sídlem v Lodži v Polsku. Oba podniky působí v odvětví výroby oděvů.

| (7) | ORFAMA začala spolupracovat s polskými podniky v roce 1995 na základě subdodavatelských smluv, přičemž výroba v uvedených podnicích představovala okolo 30 % obratu společnosti ORFAMA. Společnost se později rozhodla oba polské podniky odkoupit s cílem upevnit své postavení v Polsku a na trzích východní Evropy. |
| --- | --- |

(7)

ORFAMA začala spolupracovat s polskými podniky v roce 1995 na základě subdodavatelských smluv, přičemž výroba v uvedených podnicích představovala okolo 30 % obratu společnosti ORFAMA. Společnost se později rozhodla oba polské podniky odkoupit s cílem upevnit své postavení v Polsku a na trzích východní Evropy.

| (8) | Portugalské orgány zdůraznily, že ORFAMA si udrží svou současnou výrobní kapacitu v Portugalsku a že nedojde k přesunu jejích činností do Polska. Záměrem je zvýšit objem výroby, uvolnit kapacitu v Portugalsku pro účely výroby s vyšší přidanou hodnotou a získat přístup na trhy Německa a východní Evropy. |
| --- | --- |

(8)

Portugalské orgány zdůraznily, že ORFAMA si udrží svou současnou výrobní kapacitu v Portugalsku a že nedojde k přesunu jejích činností do Polska. Záměrem je zvýšit objem výroby, uvolnit kapacitu v Portugalsku pro účely výroby s vyšší přidanou hodnotou a získat přístup na trhy Německa a východní Evropy.

| (9) | Portugalské orgány dospěly k závěru, že projekt přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti textilního průmyslu v Evropské unii, jelikož ORFAMA, stejně jako polské podniky, čelí vzrůstající konkurenci asijských zemí a zvláště pak Číny. Projekt byl dokončen v prosinci 1999. |
| --- | --- |

(9)

Portugalské orgány dospěly k závěru, že projekt přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti textilního průmyslu v Evropské unii, jelikož ORFAMA, stejně jako polské podniky, čelí vzrůstající konkurenci asijských zemí a zvláště pak Číny. Projekt byl dokončen v prosinci 1999.

| (10) | Investice na odkoupení obou podniků činila 9 217 516 EUR, z čehož 8 900 205 EUR připadlo na Archimode a 317 311 EUR na Wartatex. ORFAMA financovala 97 % investic prostřednictvím bankovních půjček a zbývající část z vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

(10)

Investice na odkoupení obou podniků činila 9 217 516 EUR, z čehož 8 900 205 EUR připadlo na Archimode a 317 311 EUR na Wartatex. ORFAMA financovala 97 % investic prostřednictvím bankovních půjček a zbývající část z vlastních zdrojů.

| (11) | Portugalsko hodlá poskytnout společnosti ORFAMA daňovou úlevu ve výši 921 752 EUR, což odpovídá 10 % celkových způsobilých investičních nákladů na uvedený projekt. |
| --- | --- |

(11)

Portugalsko hodlá poskytnout společnosti ORFAMA daňovou úlevu ve výši 921 752 EUR, což odpovídá 10 % celkových způsobilých investičních nákladů na uvedený projekt.

| (12) | Opatření bylo oznámeno v rámci portugalského režimu podpor, jehož cílem je napomáhat modernizaci a internacionalizaci hospodářských subjektů (4). Tento režim vyžaduje, aby se podpora poskytnutá velkým podnikům oznamovala na individuálním základě. |
| --- | --- |

(12)

Opatření bylo oznámeno v rámci portugalského režimu podpor, jehož cílem je napomáhat modernizaci a internacionalizaci hospodářských subjektů (4). Tento režim vyžaduje, aby se podpora poskytnutá velkým podnikům oznamovala na individuálním základě.

| (13) | Portugalské orgány objasnily, že žádost o podporu byla předložena dne 31. března 2000. Projekt byl uskutečněn krátce před uvedeným datem ze strategických důvodů, neboť se předpokládalo, že bude způsobilý pro získání podpory podle příslušných portugalských právních předpisů. Z důvodu interních prodlev však portugalské orgány tuto podporu oznámily až v lednu 2004. |
| --- | --- |

(13)

Portugalské orgány objasnily, že žádost o podporu byla předložena dne 31. března 2000. Projekt byl uskutečněn krátce před uvedeným datem ze strategických důvodů, neboť se předpokládalo, že bude způsobilý pro získání podpory podle příslušných portugalských právních předpisů. Z důvodu interních prodlev však portugalské orgány tuto podporu oznámily až v lednu 2004.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (14) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v dané věci uvedla, že toto opatření posoudí s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES s cílem určit, zda by bylo možné tuto podporu považovat za podporu, která má usnadnit rozvoj určité hospodářské činnosti a nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(14)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v dané věci uvedla, že toto opatření posoudí s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES s cílem určit, zda by bylo možné tuto podporu považovat za podporu, která má usnadnit rozvoj určité hospodářské činnosti a nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (15) | Komise dále uvedla, že opatření posoudí podle kritérií, která se běžně používají pro hodnocení podpor poskytovaných velkým podnikům na projekty týkající se přímých zahraničních investic, vzhledem k podobnosti tohoto případu s ostatními případy investičních podpor mimo EU. Takto bylo opatření oznámeno v rámci portugalského režimu podpor, jehož cílem je napomáhat internacionalizaci portugalských podniků. Je třeba uvést, že v době uskutečnění projektu a předložení žádosti o podporu Polsko ještě nebylo členem Evropské unie. Proto byla investice způsobilá jako přímá zahraniční investice v rámci příslušného portugalského režimu podpor. |
| --- | --- |

(15)

Komise dále uvedla, že opatření posoudí podle kritérií, která se běžně používají pro hodnocení podpor poskytovaných velkým podnikům na projekty týkající se přímých zahraničních investic, vzhledem k podobnosti tohoto případu s ostatními případy investičních podpor mimo EU. Takto bylo opatření oznámeno v rámci portugalského režimu podpor, jehož cílem je napomáhat internacionalizaci portugalských podniků. Je třeba uvést, že v době uskutečnění projektu a předložení žádosti o podporu Polsko ještě nebylo členem Evropské unie. Proto byla investice způsobilá jako přímá zahraniční investice v rámci příslušného portugalského režimu podpor.

| (16) | V takových případech Komise obvykle zváží přínos opatření z hlediska jeho pozitivního vlivu na mezinárodní konkurenceschopnost určitého průmyslového odvětví Evropské unie a se zřetelem na případné nepříznivé účinky ve Společenství, jako např. delokalizace a případný negativní dopad na zaměstnanost. Komise rovněž bere v úvahu nezbytnost podpory s ohledem na rizika spojená s projektem v dané zemi, stejně jako na obtíže podniku, jakým čelí například malé a střední podniky. Dalším kritériem je případný pozitivní regionální vliv. Komise rovněž vyloučí veškeré podpory pro činnosti spojené s vývozem. |
| --- | --- |

(16)

V takových případech Komise obvykle zváží přínos opatření z hlediska jeho pozitivního vlivu na mezinárodní konkurenceschopnost určitého průmyslového odvětví Evropské unie a se zřetelem na případné nepříznivé účinky ve Společenství, jako např. delokalizace a případný negativní dopad na zaměstnanost. Komise rovněž bere v úvahu nezbytnost podpory s ohledem na rizika spojená s projektem v dané zemi, stejně jako na obtíže podniku, jakým čelí například malé a střední podniky. Dalším kritériem je případný pozitivní regionální vliv. Komise rovněž vyloučí veškeré podpory pro činnosti spojené s vývozem.

| (17) | V této souvislosti Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že se investice uskutečňuje v členském státě Evropské unie, je pravděpodobné, že dopad podpory na trh Společenství bude větší než v případě podpory poskytnuté na projekt ve třetí zemi. |
| --- | --- |

(17)

V této souvislosti Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že se investice uskutečňuje v členském státě Evropské unie, je pravděpodobné, že dopad podpory na trh Společenství bude větší než v případě podpory poskytnuté na projekt ve třetí zemi.

| (18) | Komise se taktéž zabývala otázkou, jaký by byl dopad na zaměstnanost a ostatní faktory v dotčených regionech nebo na příslušná průmyslová odvětví v obou členských státech, a zajímala se také, zda by tentýž projekt obdržel podporu ze strany Polska. |
| --- | --- |

(18)

Komise se taktéž zabývala otázkou, jaký by byl dopad na zaměstnanost a ostatní faktory v dotčených regionech nebo na příslušná průmyslová odvětví v obou členských státech, a zajímala se také, zda by tentýž projekt obdržel podporu ze strany Polska.

| (19) | Existovaly také pochybnosti, zda žadatel potřeboval podporu nebo pobídku, aby mohl investici uskutečnit, zejména s ohledem na skutečnost, že projekt byl dokončen před tím, než ORFAMA požádala o státní podporu. Podle Komise též nebylo jisté, zda lze projekt považovat za „počáteční investici“ ve smyslu Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře (5). Komise vyzvala Portugalsko, aby předložilo připomínky a veškeré doplňující informace, které by jí mohly pomoci daný případ posoudit. |
| --- | --- |

(19)

Existovaly také pochybnosti, zda žadatel potřeboval podporu nebo pobídku, aby mohl investici uskutečnit, zejména s ohledem na skutečnost, že projekt byl dokončen před tím, než ORFAMA požádala o státní podporu. Podle Komise též nebylo jisté, zda lze projekt považovat za „počáteční investici“ ve smyslu Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře (5). Komise vyzvala Portugalsko, aby předložilo připomínky a veškeré doplňující informace, které by jí mohly pomoci daný případ posoudit.

IV.   PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKÝCH ORGÁNŮ

| (20) | Portugalské orgány uvedly, že investice se uskutečňuje v Evropské unii a přispívá k posílení hospodářských vazeb s trhy východní Evropy. Portugalské orgány uvedly, že ORFAMA, Archimode a Wartatex se nacházejí v podporovaných regionech s vysokou mírou nezaměstnanosti. Textilní odvětví představuje v Polsku 331 000 pracovních míst a v Portugalsku 95 446. V období 2000–2003 došlo v tomto odvětví v Portugalsku k poklesu zaměstnanosti o 15 procentních bodů. Portugalsko v této souvislosti uvedlo, že investice společnosti ORFAMA přispívá k udržení zaměstnanosti jak v zemi původu, tak v hostitelské zemi, a že bude mít na dotčené regiony příznivý dopad. |
| --- | --- |

(20)

Portugalské orgány uvedly, že investice se uskutečňuje v Evropské unii a přispívá k posílení hospodářských vazeb s trhy východní Evropy. Portugalské orgány uvedly, že ORFAMA, Archimode a Wartatex se nacházejí v podporovaných regionech s vysokou mírou nezaměstnanosti. Textilní odvětví představuje v Polsku 331 000 pracovních míst a v Portugalsku 95 446. V období 2000–2003 došlo v tomto odvětví v Portugalsku k poklesu zaměstnanosti o 15 procentních bodů. Portugalsko v této souvislosti uvedlo, že investice společnosti ORFAMA přispívá k udržení zaměstnanosti jak v zemi původu, tak v hostitelské zemi, a že bude mít na dotčené regiony příznivý dopad.

| (21) | Portugalské orgány uvedly, že nezbytnost podpory souvisí se skutečností, že se jedná o první projekt přímé zahraniční investice společnosti ORFAMA, který vyžaduje značné finanční náklady ve výši 9 217 516 EUR, z nichž 8 978 362 se financuje z bankovních půjček a zbývající částka z vlastních zdrojů podniku. Podpora by představovala kompenzaci části nákladů společnosti ORFAMA. |
| --- | --- |

(21)

Portugalské orgány uvedly, že nezbytnost podpory souvisí se skutečností, že se jedná o první projekt přímé zahraniční investice společnosti ORFAMA, který vyžaduje značné finanční náklady ve výši 9 217 516 EUR, z nichž 8 978 362 se financuje z bankovních půjček a zbývající částka z vlastních zdrojů podniku. Podpora by představovala kompenzaci části nákladů společnosti ORFAMA.

| (22) | Cílem projektů je rovněž modernizace výroby a informačních technologií v polských podnicích, díky níž bude možné zvýšit produktivitu, zlepšit kvalitu výrobků a energetickou účinnost. Podnik zamýšlí provést výměnu průmyslového zařízení. Podle portugalských orgánů projekt také přispívá k usnadnění rozvoje určité hospodářské činnosti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(22)

Cílem projektů je rovněž modernizace výroby a informačních technologií v polských podnicích, díky níž bude možné zvýšit produktivitu, zlepšit kvalitu výrobků a energetickou účinnost. Podnik zamýšlí provést výměnu průmyslového zařízení. Podle portugalských orgánů projekt také přispívá k usnadnění rozvoje určité hospodářské činnosti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

| (23) | Nakonec Portugalsko argumentovalo tím, že podpora nebude mít nepříznivý dopad na obchod ve Společenství. Uvedená investice pouze upevňuje stávající obchodní vztahy, neboť jde o přechod od subdodávek k vlastnictví. Tento argument portugalské orgány podpořily statistikami, z nichž vyplývá, že v období od roku 1999 (rok uskutečnění investice) do roku 2003 byl prodej společnosti ORFAMA v Polsku stabilní. V témže období došlo k poklesu celkového prodeje společnosti ORFAMA v EU. |
| --- | --- |

(23)

Nakonec Portugalsko argumentovalo tím, že podpora nebude mít nepříznivý dopad na obchod ve Společenství. Uvedená investice pouze upevňuje stávající obchodní vztahy, neboť jde o přechod od subdodávek k vlastnictví. Tento argument portugalské orgány podpořily statistikami, z nichž vyplývá, že v období od roku 1999 (rok uskutečnění investice) do roku 2003 byl prodej společnosti ORFAMA v Polsku stabilní. V témže období došlo k poklesu celkového prodeje společnosti ORFAMA v EU.

| (24) | Podobně zaznamenal v tomto období pokles i samotný vývoz příslušných výrobků z Polska do EU. |
| --- | --- |

(24)

Podobně zaznamenal v tomto období pokles i samotný vývoz příslušných výrobků z Polska do EU.

| (25) | V tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky třetích stran. |
| --- | --- |

(25)

V tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky třetích stran.

V.   HODNOCENÍ

| (26) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(26)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (27) | Komise ve svém rozhodnutí ze dne 6. prosince 2004 dospěla k závěru, že podpora spadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy z těchto důvodů: oznámené opatření spočívající v poskytnutí podpory společnosti ORFAMA na uskutečnění investice v Polsku zvýhodňuje určitý podnik nebo určité odvětví výroby; v textilním odvětví se v rámci EU uskutečňuje obchod ve velkém měřítku, takže podpora by mohla vést k narušení hospodářské soutěže v EU; podpora je financovaná ze státních prostředků. Portugalské orgány tyto závěry nezpochybnily, čímž je lze považovat za potvrzené. |
| --- | --- |

(27)

Komise ve svém rozhodnutí ze dne 6. prosince 2004 dospěla k závěru, že podpora spadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy z těchto důvodů: oznámené opatření spočívající v poskytnutí podpory společnosti ORFAMA na uskutečnění investice v Polsku zvýhodňuje určitý podnik nebo určité odvětví výroby; v textilním odvětví se v rámci EU uskutečňuje obchod ve velkém měřítku, takže podpora by mohla vést k narušení hospodářské soutěže v EU; podpora je financovaná ze státních prostředků. Portugalské orgány tyto závěry nezpochybnily, čímž je lze považovat za potvrzené.

| (28) | Komise uvedla, že posoudí slučitelnost podpory se Smlouvou o ES s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. c) této smlouvy, která povoluje podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise proto musí posoudit, zda podpora přispěje k rozvoji výroby pletených oděvů a/nebo jiných hospodářských činností v Evropské unii, aniž by nepříznivě ovlivnila podmínky obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(28)

Komise uvedla, že posoudí slučitelnost podpory se Smlouvou o ES s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. c) této smlouvy, která povoluje podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise proto musí posoudit, zda podpora přispěje k rozvoji výroby pletených oděvů a/nebo jiných hospodářských činností v Evropské unii, aniž by nepříznivě ovlivnila podmínky obchodu mezi členskými státy.

| (29) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž zdůraznila, že bude přihlížet k řadě kritérií, která uplatnila v předchozích případech udělení podpory velkým podnikům na projekty přímých zahraničních investic (viz 16. bod odůvodnění), jejichž cílem je dosažení rovnováhy mezi přínosy opatření z hlediska jeho přispění k mezinárodní konkurenceschopnosti daného průmyslového odvětví EU (např. je-li podpora potřebná s ohledem na rizika spojená s projektem v zemi, kde se má investice uskutečnit) a jeho případnými negativními dopady na trh EU. |
| --- | --- |

(29)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž zdůraznila, že bude přihlížet k řadě kritérií, která uplatnila v předchozích případech udělení podpory velkým podnikům na projekty přímých zahraničních investic (viz 16. bod odůvodnění), jejichž cílem je dosažení rovnováhy mezi přínosy opatření z hlediska jeho přispění k mezinárodní konkurenceschopnosti daného průmyslového odvětví EU (např. je-li podpora potřebná s ohledem na rizika spojená s projektem v zemi, kde se má investice uskutečnit) a jeho případnými negativními dopady na trh EU.

| (30) | Aby byla podpora slučitelná se společným trhem, musí se v souladu s obecnou zásadou práva v oblasti státních podpor prokázat, že umožní další činnost ze strany příjemce, jež by se bez této podpory nemohla rozvíjet. V opačném případě by podpora vedla pouze k narušení hospodářské soutěže, které by nebylo kompenzováno žádným pozitivním vlivem. |
| --- | --- |

(30)

Aby byla podpora slučitelná se společným trhem, musí se v souladu s obecnou zásadou práva v oblasti státních podpor prokázat, že umožní další činnost ze strany příjemce, jež by se bez této podpory nemohla rozvíjet. V opačném případě by podpora vedla pouze k narušení hospodářské soutěže, které by nebylo kompenzováno žádným pozitivním vlivem.

| (31) | Komise vyjádřila své pochybnosti o tom, že je podpora nezbytná k tomu, aby ORFAMA uskutečnila uvedenou investici, již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(31)

Komise vyjádřila své pochybnosti o tom, že je podpora nezbytná k tomu, aby ORFAMA uskutečnila uvedenou investici, již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.

| (32) | Podle dostupných informací je ORFAMA výrobcem s pevným postavením na trhu EU, který vyrábí výrobky pro známé značky, jakož i pod svou vlastní značkou. V této souvislosti portugalské orgány uvedly, že se jednalo o první projekt přímé zahraniční investice společnosti ORFAMA a že s projektem byla spojena rizika související se strukturálními a ekonomickými aspekty polského trhu (zejména se skutečností, že Polsko v té době vedlo jednání o přistoupení k EU), stejně jako se strukturálními faktory samotného investora a hospodářství, v němž tento investor působí. Portugalsko však neuvedlo přesné informace o tom, v čem tato rizika spočívala. |
| --- | --- |

(32)

Podle dostupných informací je ORFAMA výrobcem s pevným postavením na trhu EU, který vyrábí výrobky pro známé značky, jakož i pod svou vlastní značkou. V této souvislosti portugalské orgány uvedly, že se jednalo o první projekt přímé zahraniční investice společnosti ORFAMA a že s projektem byla spojena rizika související se strukturálními a ekonomickými aspekty polského trhu (zejména se skutečností, že Polsko v té době vedlo jednání o přistoupení k EU), stejně jako se strukturálními faktory samotného investora a hospodářství, v němž tento investor působí. Portugalsko však neuvedlo přesné informace o tom, v čem tato rizika spočívala.

| (33) | Portugalské orgány uvedly, že podpora je potřebná, neboť se jedná o první projekt přímé zahraniční investice společnosti ORFAMA. V tomto ohledu však Komise zdůraznila, že obchodní vztahy společnosti ORFAMA se společnostmi Archimode a Wartatex byly vytvořeny na počátku 90. let, kdy ORFAMA začala vyrábět oděvy na základě subdodavatelských smluv s těmito podniky. V roce 1995 již oba polské podniky představovaly přibližně 30 % obratu společnosti ORFAMA. ORFAMA již tedy byla před uskutečněním projektu obeznámena s fungováním těchto podniků a měla zkušenosti s působením na polském i mezinárodním trhu. Příjemce podpory tak již částečně dosáhl svého cíle rozšířit výrobu a získat přístup na polský trh a na sousední trhy ještě před odkoupením těchto podniků a předložením žádosti o podporu. Portugalsko s tímto tvrzením patrně souhlasí, neboť v oznámení uvádí, že rozhodnutí společnosti ORFAMA týkající se investice v Polsku bylo zčásti ovlivněno její znalostí polského trhu i společností, které odkoupila, čímž se snížilo riziko spojené s investicí. Proto se Komise domnívá, že daná investice představovala především finanční operaci odkoupení uvedených polských podniků v souvislosti s existujícími obchodními vztahy, spíše než první významnou zahraniční investici (6). |
| --- | --- |

(33)

Portugalské orgány uvedly, že podpora je potřebná, neboť se jedná o první projekt přímé zahraniční investice společnosti ORFAMA. V tomto ohledu však Komise zdůraznila, že obchodní vztahy společnosti ORFAMA se společnostmi Archimode a Wartatex byly vytvořeny na počátku 90. let, kdy ORFAMA začala vyrábět oděvy na základě subdodavatelských smluv s těmito podniky. V roce 1995 již oba polské podniky představovaly přibližně 30 % obratu společnosti ORFAMA. ORFAMA již tedy byla před uskutečněním projektu obeznámena s fungováním těchto podniků a měla zkušenosti s působením na polském i mezinárodním trhu. Příjemce podpory tak již částečně dosáhl svého cíle rozšířit výrobu a získat přístup na polský trh a na sousední trhy ještě před odkoupením těchto podniků a předložením žádosti o podporu. Portugalsko s tímto tvrzením patrně souhlasí, neboť v oznámení uvádí, že rozhodnutí společnosti ORFAMA týkající se investice v Polsku bylo zčásti ovlivněno její znalostí polského trhu i společností, které odkoupila, čímž se snížilo riziko spojené s investicí. Proto se Komise domnívá, že daná investice představovala především finanční operaci odkoupení uvedených polských podniků v souvislosti s existujícími obchodními vztahy, spíše než první významnou zahraniční investici (6).

| (34) | Komise též zdůraznila, že ORFAMA požádala o podporu až po ukončení projektu, čímž nesplnila kritérium „motivačního účinku“, které je obvykle požadováno podle pravidel pro vnitrostátní regionální podpory ve Společenství (7). Kromě toho Komise zjistila, že ORFAMA byla zjevně schopná financovat investici z vlastních zdrojů a z bankovních půjček, které též získala ještě před podáním žádosti o podporu. |
| --- | --- |

(34)

Komise též zdůraznila, že ORFAMA požádala o podporu až po ukončení projektu, čímž nesplnila kritérium „motivačního účinku“, které je obvykle požadováno podle pravidel pro vnitrostátní regionální podpory ve Společenství (7). Kromě toho Komise zjistila, že ORFAMA byla zjevně schopná financovat investici z vlastních zdrojů a z bankovních půjček, které též získala ještě před podáním žádosti o podporu.

| (35) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že Portugalsko neprokázalo, že navrhovaná podpora je nezbytná pro kompenzaci jakýchkoli zvláštních rizik spojených s projektem. |
| --- | --- |

(35)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že Portugalsko neprokázalo, že navrhovaná podpora je nezbytná pro kompenzaci jakýchkoli zvláštních rizik spojených s projektem.

| (36) | Komise v předchozích případech zastávala názor, že podpora ve prospěch přímé zahraniční investice může posílit celkovou finanční a strategickou situaci příjemce, což může mít vliv na jeho postavení vůči konkurenčním podnikům na trhu EU (8). |
| --- | --- |

(36)

Komise v předchozích případech zastávala názor, že podpora ve prospěch přímé zahraniční investice může posílit celkovou finanční a strategickou situaci příjemce, což může mít vliv na jeho postavení vůči konkurenčním podnikům na trhu EU (8).

| (37) | Portugalsko v této souvislosti uvedlo, že cílem investice je umožnit společnosti ORFAMA rozšířit výrobu, jež v Portugalsku dosáhla své maximální kapacity, a zvýšit produktivitu díky nižším nákladům a kvalifikované a mladší pracovní síle v Polsku. Podle portugalských orgánů však tento projekt rovněž přispěje k posílení dotčeného evropského průmyslového odvětví, jelikož se zvýší nabídka výrobků pocházejících z EU a podpoří se výrobní značky EU v podmínkách vzrůstající konkurence v podobě dovozu. Podle Portugalska je poskytování podpory podnikům, jakým je ORFAMA (a nepřímo i Archimode a Wartatex), zásadním krokem pro zajištění konkurenceschopnosti textilního průmyslu Evropské unie na trhu EU a na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(37)

Portugalsko v této souvislosti uvedlo, že cílem investice je umožnit společnosti ORFAMA rozšířit výrobu, jež v Portugalsku dosáhla své maximální kapacity, a zvýšit produktivitu díky nižším nákladům a kvalifikované a mladší pracovní síle v Polsku. Podle portugalských orgánů však tento projekt rovněž přispěje k posílení dotčeného evropského průmyslového odvětví, jelikož se zvýší nabídka výrobků pocházejících z EU a podpoří se výrobní značky EU v podmínkách vzrůstající konkurence v podobě dovozu. Podle Portugalska je poskytování podpory podnikům, jakým je ORFAMA (a nepřímo i Archimode a Wartatex), zásadním krokem pro zajištění konkurenceschopnosti textilního průmyslu Evropské unie na trhu EU a na zahraničních trzích.

| (38) | Komise však upozorňuje, že tato investice se uskutečnila v zemi (Polsko), která se mezitím stala členem EU. Podpora by měla vliv na odvětví (textilní), které je v současné době vystaveno značnému tlaku v důsledku liberalizace dovozu od ledna 2005. Ostatní podniky EU mohou mít zájem na reorganizaci svých činností podobným způsobem, jako to učinila ORFAMA, a za těchto okolností by podpora přinesla společnosti ORFAMA výhodu oproti podnikům, kterým podpora tohoto druhu nebyla poskytnuta. |
| --- | --- |

(38)

Komise však upozorňuje, že tato investice se uskutečnila v zemi (Polsko), která se mezitím stala členem EU. Podpora by měla vliv na odvětví (textilní), které je v současné době vystaveno značnému tlaku v důsledku liberalizace dovozu od ledna 2005. Ostatní podniky EU mohou mít zájem na reorganizaci svých činností podobným způsobem, jako to učinila ORFAMA, a za těchto okolností by podpora přinesla společnosti ORFAMA výhodu oproti podnikům, kterým podpora tohoto druhu nebyla poskytnuta.

| (39) | Portugalsko také zdůraznilo, že podpora bude přínosem pro zaměstnanost v dotčených regionech v Portugalsku (Braga) i Polsku (Lodž), které jsou podporovanými regiony s vysokou mírou nezaměstnanosti (viz 20. bod odůvodnění), avšak neuvedlo, jak by podpora mohla konkrétně ovlivnit stav nezaměstnanosti v těchto regionech. |
| --- | --- |

(39)

Portugalsko také zdůraznilo, že podpora bude přínosem pro zaměstnanost v dotčených regionech v Portugalsku (Braga) i Polsku (Lodž), které jsou podporovanými regiony s vysokou mírou nezaměstnanosti (viz 20. bod odůvodnění), avšak neuvedlo, jak by podpora mohla konkrétně ovlivnit stav nezaměstnanosti v těchto regionech.

| (40) | Závěrem se Komise domnívá, že i když by investice společnosti ORFAMA měla pozitivní vliv na uvedené regiony (což nebylo prokázáno), nemohl by být tento vliv v zásadě přisouzen podpoře; jak bylo uvedeno výše, nemá v tomto případě podpora motivační účinek, neboť projekt byl ukončen před tím, než ORFAMA podala žádost o podporu, a podpora nebyla nezbytná pro uskutečnění investice. |
| --- | --- |

(40)

Závěrem se Komise domnívá, že i když by investice společnosti ORFAMA měla pozitivní vliv na uvedené regiony (což nebylo prokázáno), nemohl by být tento vliv v zásadě přisouzen podpoře; jak bylo uvedeno výše, nemá v tomto případě podpora motivační účinek, neboť projekt byl ukončen před tím, než ORFAMA podala žádost o podporu, a podpora nebyla nezbytná pro uskutečnění investice.

| (41) | Při hodnocení slučitelnosti podpory Komise pečlivě posuzuje rovnováhu mezi jejími negativními a pozitivními účinky a stanoví, zda účinky, které jsou pro Společenství přínosné, převažují nad negativními dopady na konkurenci a obchod na trhu Společenství. Na základě uvedených skutečností Komise není přesvědčena, že by poskytnutí podpory společnosti ORFAMA na její investici v Polsku přispělo ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu nebo že by mělo pozitivní dopad na dané regiony. Naopak je pravděpodobné, že by podpora posílila postavení příjemce na úkor jeho konkurentů, kterým by nebyla poskytnuta, na trhu se silnou konkurencí a intenzivním obchodem. Komise se proto domnívá, že pozitivní účinky podpory pro Společenství nepřevažují nad jejím negativním dopadem na konkurenci a obchod na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(41)

Při hodnocení slučitelnosti podpory Komise pečlivě posuzuje rovnováhu mezi jejími negativními a pozitivními účinky a stanoví, zda účinky, které jsou pro Společenství přínosné, převažují nad negativními dopady na konkurenci a obchod na trhu Společenství. Na základě uvedených skutečností Komise není přesvědčena, že by poskytnutí podpory společnosti ORFAMA na její investici v Polsku přispělo ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu nebo že by mělo pozitivní dopad na dané regiony. Naopak je pravděpodobné, že by podpora posílila postavení příjemce na úkor jeho konkurentů, kterým by nebyla poskytnuta, na trhu se silnou konkurencí a intenzivním obchodem. Komise se proto domnívá, že pozitivní účinky podpory pro Společenství nepřevažují nad jejím negativním dopadem na konkurenci a obchod na trhu Společenství.

VI.   ZÁVĚR

| (42) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že portugalské orgány neprokázaly, že daná podpora je nezbytná k tomu, aby ORFAMA uskutečnila příslušnou investici. Podpora by proto měla za následek pouze narušení hospodářské soutěže na společném trhu a nepřispěla by k rozvoji další činnosti dotyčného příjemce. Nelze se tedy domnívat, že tato podpora usnadní rozvoj hospodářské činnosti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES bez toho, aby měla nepříznivý dopad na podmínky obchodu v míře, která je v rozporu se společným zájmem, a z toho důvodu je neslučitelná se společným trhem, |
| --- | --- |

(42)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že portugalské orgány neprokázaly, že daná podpora je nezbytná k tomu, aby ORFAMA uskutečnila příslušnou investici. Podpora by proto měla za následek pouze narušení hospodářské soutěže na společném trhu a nepřispěla by k rozvoji další činnosti dotyčného příjemce. Nelze se tedy domnívat, že tato podpora usnadní rozvoj hospodářské činnosti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES bez toho, aby měla nepříznivý dopad na podmínky obchodu v míře, která je v rozporu se společným zájmem, a z toho důvodu je neslučitelná se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oznámená daňová pobídka ve výši 921 752 EUR, kterou Portugalsko navrhlo ve prospěch společnosti ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A na podporu její investice v Polsku, je neslučitelná se společným trhem, neboť nesplňuje kritéria stanovená v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, a tudíž ji nelze udělit.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 7. března 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 14, 20.1.2005, s. 2.

1

(2)  Viz poznámka po čarou 1.

2

(3)  Všechny uvedené údaje jsou převzaty z oznámení.

3

(4)  N 96/99, Úř. věst. C 375, 24.12.1999, s. 4.

4

(5)  Viz bod 4.4 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře, Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9. V souladu s uvedenými pokyny znamená počáteční investice investici do fixního kapitálu, která se vztahuje ke zřizování nové provozovny, rozšíření existující provozovny nebo zahájení činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního procesu v existující provozovně (racionalizací, diverzifikací nebo modernizací). Hodnota počáteční investice se stanoví na základě souboru způsobilých výdajů (pozemek, budovy a strojní zařízení/vybavení, nehmotná aktiva a/nebo mzdové náklady).

5

(6)  Podobný pojem jako v bodě 4.4 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře týkajícím se „počáteční investice“, viz poznámka pod čarou 5.

6

(7)  Viz bod 4.2 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře, který stanoví, že žádost o poskytnutí podpory je třeba předložit před zahájením práce na projektu s cílem zajistit potřebný motivační účinek; viz poznámka pod čarou 5.

7

(8)  Viz rozhodnutí Komise 1999/365/ES ve věci č. C 77/97 (rakouský podnik LiftGmbH – Doppelmayr), Úř. věst. L 142, 5.6.1999, s. 32.

8

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 13.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/51

---

ROZHODNUTÍ RADY 2005/495/SZBP

ze dne 11. října 2005

o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brunejí, Singapurem, Malajsií, Thajskem a Filipínami o účasti těchto států na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 9. září 2005 přijala Rada společnou akci 2005/643/SZBP (1) o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). |
| --- | --- |

(1)

Dne 9. září 2005 přijala Rada společnou akci 2005/643/SZBP (1) o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM).

| (2) | Podle čl. 10 odst. 4 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 10 odst. 4 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

| (3) | Rada dne 13. září 2004 zmocnila předsednictví, jemuž je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, aby v případě budoucích civilních operací EU pro řešení krizí zahájilo jednání s třetími státy s cílem uzavřít dohodu na základě vzorové dohody mezi Evropskou unií a třetím státem o účasti třetího státu na civilní operaci Evropské unie pro řešení krizí. Na tomto základě předsednictví sjednalo dohody ve formě výměny dopisů s Brunejí, Singapurem, Malajsií, Thajskem a Filipínami o účasti těchto států na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). |
| --- | --- |

(3)

Rada dne 13. září 2004 zmocnila předsednictví, jemuž je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, aby v případě budoucích civilních operací EU pro řešení krizí zahájilo jednání s třetími státy s cílem uzavřít dohodu na základě vzorové dohody mezi Evropskou unií a třetím státem o účasti třetího státu na civilní operaci Evropské unie pro řešení krizí. Na tomto základě předsednictví sjednalo dohody ve formě výměny dopisů s Brunejí, Singapurem, Malajsií, Thajskem a Filipínami o účasti těchto států na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM).

| (4) | Uvedené dohody ve formě výměny dopisů by měly být schváleny, |
| --- | --- |

(4)

Uvedené dohody ve formě výměny dopisů by měly být schváleny,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brunejí, Singapurem, Malajsií, Thajskem a Filipínami o účasti těchto států na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) se schvalují jménem Evropské unie.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohody ve formě výměny dopisů zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 11. října 2005.

Za Radu

předseda

G. BROWN

---

(1)  Úř. věst. L 234, 10.9.2005, s. 13. Společná akce naposledy pozměněná společnou akcí 2006/607/SZBP (Úř. věst. L 246, 8.9.2006, s. 16).

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brunejí Darussalamem o účasti Bruneje Darussalamu na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

V Jakartě dne 26. října 2005

Vaše Excelence,

memorandum o porozumění mezi indonéskou vládou a Hnutím za svobodný Aceh (GAM) podepsané v Helsinkách dne 15. srpna 2005 stanoví mimo jiné, že Evropská unie a přispívající země ASEAN zřídí v Acehu (Indonésie) Pozorovatelskou misi v Acehu (AMM). Memorandum o porozumění rovněž stanoví, že postavení, výsady a imunity AMM a jejích členů budou předmětem dohody mezi indonéskou vládou a Evropskou unií.

V příloze tohoto dopisu si Vám tedy dovoluji navrhnout ustanovení, která by se vztahovala na účast Vaší země na AMM a na Vaší zemí rozmístěný personál, jehož postavení, výsady a imunity jsou uvedeny v dohodě mezi indonéskou vládou, EU a přispívajícími zeměmi ASEAN.

Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit, že přijímáte ustanovení uvedená v příloze, a rovněž potvrdit, že jste srozuměn s tím, že tento dopis a jeho příloha představují společně s Vaší odpovědí právně závaznou dohodu mezi EU a vládou Bruneje Darussalamu, jež vstoupí v platnost dnem podpisu Vaší odpovědi a zůstane v platnosti po dobu trvání účasti Vaší země na AMM.

Přijměte prosím, Vaše Excelence, ujištění o mé nejhlubší úctě.

PŘÍLOHA I

| 1. | Brunej Darussalam se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie. |
| --- | --- |

1.

Brunej Darussalam se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

| 2. | Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Brunej Darussalam se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Brunej Darussalam se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy.

| 3. | Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Brunejí Darussalamem a za podmínky, že Brunej Darussalam ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM. |
| --- | --- |

3.

Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Brunejí Darussalamem a za podmínky, že Brunej Darussalam ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM.

| 4. | Brunej Darussalam zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s






  — | odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami, |
| --- | --- | --- |

4.

Brunej Darussalam zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s

—

odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami,

| — | operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005, |
| --- | --- |

—

operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005,

| — | prováděcími opatřeními podle této dohody. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními podle této dohody.

| 5. | Personál vyslaný do AMM Brunejí Darussalamem plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM. |
| --- | --- |

5.

Personál vyslaný do AMM Brunejí Darussalamem plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM.

| 6. | Brunej Darussalam včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM. |
| --- | --- |

6.

Brunej Darussalam včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM.

| 7. | Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Bruneje Darussalamu jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení. |
| --- | --- |

7.

Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Bruneje Darussalamu jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení.

| 8. | Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Brunejí Darussalamem, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Brunejí Darussalamem, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN.

| 9. | Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Brunej Darussalam soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM. |
| --- | --- |

9.

Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Brunej Darussalam soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM.

| 10. | Brunej Darussalam vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Brunej Darussalam odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy. |
| --- | --- |

10.

Brunej Darussalam vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Brunej Darussalam odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy.

| 11. | Brunej Darussalam se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

11.

Brunej Darussalam se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 12. | Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Bruneje Darussalamu na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

12.

Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Bruneje Darussalamu na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 13. | Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM. |
| --- | --- |

13.

Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM.

| 14. | Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- |

14.

Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

| 15. | Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení. |
| --- | --- |

15.

Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení.

| 16. | Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení. |
| --- | --- |

16.

Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení.

| 17. | Brunej Darussalam má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM. |
| --- | --- |

17.

Brunej Darussalam má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM.

| 18. | Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán. |
| --- | --- |

18.

Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán.

| 19. | Brunej Darussalam určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu. |
| --- | --- |

19.

Brunej Darussalam určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

| 20. | Brunej Darussalam nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi. |
| --- | --- |

20.

Brunej Darussalam nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi.

| 21. | Brunej Darussalam nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM. |
| --- | --- |

21.

Brunej Darussalam nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM.

| 22. | V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Brunej Darussalam, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8. |
| --- | --- |

22.

V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Brunej Darussalam, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8.

| 23. | Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Bruneje Darussalamu uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody. |
| --- | --- |

23.

Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Bruneje Darussalamu uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

| 24. | Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou. |
| --- | --- |

24.

Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou.

| 25. | Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou. |
| --- | --- |

25.

Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou.

PŘÍLOHA II

Znění vzájemných prohlášení podle bodů 11 a 12

Znění pro členské státy EU:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usilují členské státy EU, které uplatňují společnou akci přijatou Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi EU v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Bruneji Darussalamu, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem Bruneje Darussalamu při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem Bruneje Darussalamu při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Bruneji Darussalamu, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Bruneje Darussalamu, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Bruneji Darussalamu, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Bruneje Darussalamu, kteří tento majetek používají.“

Znění pro Brunej Darussalam:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usiluje Brunej Darussalam, která se účastní AMM podle odstavce 5.3 memoranda o porozumění a podle společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se AMM, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“

PŘÍLOHA III

Pravidla týkající se výměny a bezpečnosti utajovaných informací

Ke stanovení rámce pro výměnu utajovaných informací se vztahem k AMM až do stupně utajení RESTRICTED (RESTREINT UE) mezi Evropskou unií a Brunejí Darussalamem se použijí následující pravidla.

Brunej Darussalam zajistí, aby si utajované informace EU (tj. veškeré informace (poznatky, které lze jakýmkoli způsobem sdělovat) nebo materiály, pro které je stanoveno, že vyžadují ochranu proti nedovolenému vyzrazení, a které byly takto označeny bezpečnostním stupněm utajení), jež jí jsou zpřístupněny, zachovaly bezpečnostní stupeň utajení stanovený EU, a zabezpečí tyto informace v souladu s následujícími pravidly na základě bezpečnostních předpisů Rady (1), zejména:

| — | Brunej Darussalam nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem, |
| --- | --- |

—

Brunej Darussalam nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem,

| — | Brunej Darussalam neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU, |
| --- | --- |

—

Brunej Darussalam neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU,

| — | Brunej Darussalam zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“, |
| --- | --- |

—

Brunej Darussalam zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“,

| — | Brunej Darussalam zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly, |
| --- | --- |

—

Brunej Darussalam zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly,

| — | s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Bruneji Darussalamu v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Brunej Darussalam v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Bruneji Darussalamu v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Brunej Darussalam v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány,

| — | Brunej Darussalam zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření, |
| --- | --- |

—

Brunej Darussalam zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření,

| — | Brunej Darussalam zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Brunej Darussalam zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku, |
| --- | --- |

—

Brunej Darussalam zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Brunej Darussalam zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku,

| — | Brunej Darussalam oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Brunej Darussalam šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení. |
| --- | --- |

—

Brunej Darussalam oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Brunej Darussalam šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení.

Pro účely těchto pravidel bude s utajovanými informacemi poskytnutými Evropské unii Brunejí Darussalamem nakládáno jako s utajovanými informacemi EU a bude jim zaručena odpovídající úroveň ochrany.

Po uplynutí platnosti či ukončení této dohody budou veškeré utajované informace nebo materiály poskytnuté nebo získané výměnou podle této dohody i nadále chráněny v souladu s touto dohodou.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency,

I refer to your letter dated 26 October 2006 proposing the provisions which will apply to the personnel deployed by Brunei Darussalam related to the status, privileges and immunities of the Aceh Monitoring Mission (AMM) and its members, which are set out in the Annexes to this letter.

I have the honour to confirm the acceptance by the Government of Brunei Darussalam of the provisions set out in the said Annexes. I have the further honour to confirm that the above letter and this letter hereby constitutes an agreement between the Government of Brunei Darussalam and the European Union on the status, privileges and immunities of the AMM, which shall enter into force on the date of this letter. The agreement shall remain in force for the duration of Brunei Darussalam's participation in the AMM.

Brunei Darussalam participating in the AMM as referred to in paragraph 5.3 of the MoU and in the Joint Action adopted by the Council of the European Union on 9 September 2006 on the European Union Monitoring Mission in Aceh (Aceh Monitoring Mission — AMM) will endeavour, insofar as its internal legal systems so permits, to waive as far as possible claims against any other State participating in the AMM for injury, death of its personnel, or damage to, or loss of any assets owned by itself and used by the AMM if such injury, death or loss:

| — | was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or |
| --- | --- |

—

was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or

| — | arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets. |
| --- | --- |

—

arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets.

Please, accept. Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

ABU BAKAR HAJI DONGLAH

Charge d'Affaires a.i.

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1. Dokument připojený k tomuto dopisu.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Singapurskou republikou o účasti Singapurské republiky na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

V Jakartě dne 26. října 2005

Vaše Excelence,

memorandum o porozumění mezi indonéskou vládou a Hnutím za svobodný Aceh (GAM) podepsané v Helsinkách dne 15. srpna 2005 stanoví mimo jiné, že Evropská unie a přispívající země ASEAN zřídí v Acehu (Indonésie) Pozorovatelskou misi v Acehu (AMM). Memorandum o porozumění rovněž stanoví, že postavení, výsady a imunity AMM a jejích členů budou předmětem dohody mezi indonéskou vládou a Evropskou unií.

V příloze tohoto dopisu si Vám tedy dovoluji navrhnout ustanovení, která by se vztahovala na účast Vaší země na AMM a na Vaší zemí rozmístěný personál, jehož postavení, výsady a imunity jsou uvedeny v dohodě mezi indonéskou vládou, EU a přispívajícími zeměmi ASEAN.

Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit, že přijímáte ustanovení uvedená v příloze, a rovněž potvrdit, že jste srozuměn s tím, že tento dopis a jeho příloha představují společně s Vaší odpovědí právně závaznou dohodu mezi EU a vládou Singapurské republiky, jež vstoupí v platnost dnem podpisu Vaší odpovědi a zůstane v platnosti po dobu trvání účasti Vaší země na AMM.

Přijměte prosím, Vaše Excelence, ujištění o mé nejhlubší úctě.

PŘÍLOHA I

| 1. | Singapurská republika se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie. |
| --- | --- |

1.

Singapurská republika se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

| 2. | Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Singapurská republika se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Singapurská republika se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy.

| 3. | Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci se Singapurskou republikou a za podmínky, že Singapurská republika ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM. |
| --- | --- |

3.

Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci se Singapurskou republikou a za podmínky, že Singapurská republika ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM.

| 4. | Singapurská republika zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s






  — | odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami, |
| --- | --- | --- |

4.

Singapurská republika zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s

—

odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami,

| — | operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005, |
| --- | --- |

—

operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005,

| — | prováděcími opatřeními podle této dohody. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními podle této dohody.

| 5. | Personál vyslaný do AMM Singapurskou republikou plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM. |
| --- | --- |

5.

Personál vyslaný do AMM Singapurskou republikou plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM.

| 6. | Singapurská republika včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM. |
| --- | --- |

6.

Singapurská republika včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM.

| 7. | Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Singapurské republiky jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení. |
| --- | --- |

7.

Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Singapurské republiky jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení.

| 8. | Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Singapurskou republikou, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Singapurskou republikou, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN.

| 9. | Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Singapurská republika soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM. |
| --- | --- |

9.

Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Singapurská republika soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM.

| 10. | Singapurská republika vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Singapurská republika odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy. |
| --- | --- |

10.

Singapurská republika vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Singapurská republika odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy.

| 11. | Singapurská republika se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

11.

Singapurská republika se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 12. | Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Singapurské republiky na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

12.

Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Singapurské republiky na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 13. | Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM. |
| --- | --- |

13.

Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM.

| 14. | Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- |

14.

Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

| 15. | Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení. |
| --- | --- |

15.

Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení.

| 16. | Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení. |
| --- | --- |

16.

Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení.

| 17. | Singapurská republika má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM. |
| --- | --- |

17.

Singapurská republika má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM.

| 18. | Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán. |
| --- | --- |

18.

Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán.

| 19. | Singapurská republika určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu. |
| --- | --- |

19.

Singapurská republika určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

| 20. | Singapurská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi. |
| --- | --- |

20.

Singapurská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi.

| 21. | Singapurská republika nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM. |
| --- | --- |

21.

Singapurská republika nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM.

| 22. | V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Singapurská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8. |
| --- | --- |

22.

V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Singapurská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8.

| 23. | Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Singapurské republiky uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody. |
| --- | --- |

23.

Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Singapurské republiky uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

| 24. | Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou. |
| --- | --- |

24.

Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou.

| 25. | Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou. |
| --- | --- |

25.

Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou.

PŘÍLOHA II

Znění vzájemných prohlášení podle bodů 11 a 12

Znění pro členské státy EU:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usilují členské státy EU, které uplatňují společnou akci přijatou Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi EU v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Singapurské republice, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem Singapurské republiky při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem Singapurské republiky při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Singapurské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM ze Singapurské republiky, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Singapurské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM ze Singapurské republiky, kteří tento majetek používají.“

Znění pro Singapurskou republiku:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usiluje Singapurská republika, která se účastní AMM podle odstavce 5.3 memoranda o porozumění a podle společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se AMM, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“

PŘÍLOHA III

Pravidla týkající se výměny a bezpečnosti utajovaných informací

Ke stanovení rámce pro výměnu utajovaných informací se vztahem k AMM až do stupně utajení RESTRICTED (RESTREINT UE) mezi Evropskou unií a Singapurskou republikou se použijí následující pravidla.

Singapurská republika zajistí, aby si utajované informace EU (tj. veškeré informace (poznatky, které lze jakýmkoli způsobem sdělovat) nebo materiály, pro které je stanoveno, že vyžadují ochranu proti nedovolenému vyzrazení, a které byly takto označeny bezpečnostním stupněm utajení), jež jí jsou zpřístupněny, zachovaly bezpečnostní stupeň utajení stanovený EU, a zabezpečí tyto informace v souladu s následujícími pravidly na základě bezpečnostních předpisů Rady (1), zejména:

| — | Singapurská republika nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem, |
| --- | --- |

—

Singapurská republika nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem,

| — | Singapurská republika neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU, |
| --- | --- |

—

Singapurská republika neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU,

| — | Singapurská republika zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“, |
| --- | --- |

—

Singapurská republika zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“,

| — | Singapurská republika zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly, |
| --- | --- |

—

Singapurská republika zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly,

| — | s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Singapurské republice v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Singapurská republika v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Singapurské republice v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Singapurská republika v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány,

| — | Singapurská republika zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření, |
| --- | --- |

—

Singapurská republika zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření,

| — | Singapurská republika zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Singapurská republika zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku, |
| --- | --- |

—

Singapurská republika zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Singapurská republika zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku,

| — | Singapurská republika oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Singapurská republika šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení. |
| --- | --- |

—

Singapurská republika oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Singapurská republika šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení.

Pro účely těchto pravidel bude s utajovanými informacemi poskytnutými Evropské unii Singapurskou republikou nakládáno jako s utajovanými informacemi EU a bude jim zaručena odpovídající úroveň ochrany.

Po uplynutí platnosti či ukončení této dohody budou veškeré utajované informace nebo materiály poskytnuté nebo získané výměnou podle této dohody i nadále chráněny v souladu s touto dohodou.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency

I write to you in your capacity as the European Union President in Indonesia. With reference to your predecessor H.E. Mr Charles Humphrey's letter of 26 October 2005, I have the honour, on behalf of the Government of Singapore, to confirm our acceptance of the provisions set out in the Annexes to that letter.

We also confirm that this reply, together with Mr Humphrey's letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement between the EU and our country, which shall enter into force on the day of signature of this letter. We would also like to record our understanding that, specifically, Annex II to Mr Humphrey's letter constitutes the binding reciprocal declarations envisaged by paragraphs 11 and 12 of Annex I to his letter.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

EDWARD LEE

Ambassador

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1. Dokument připojený k tomuto dopisu.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Malajsií o účasti Malajsie na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

V Jakartě dne 26. října 2005

Vaše Excelence,

memorandum o porozumění mezi indonéskou vládou a Hnutím za svobodný Aceh (GAM) podepsané v Helsinkách dne 15. srpna 2005 stanoví mimo jiné, že Evropská unie a přispívající země ASEAN zřídí v Acehu (Indonésie) Pozorovatelskou misi v Acehu (AMM). Memorandum o porozumění rovněž stanoví, že postavení, výsady a imunity AMM a jejích členů budou předmětem dohody mezi indonéskou vládou a Evropskou unií.

V příloze tohoto dopisu si Vám tedy dovoluji navrhnout ustanovení, která by se vztahovala na účast Vaší země na AMM a na Vaší zemí rozmístěný personál, jehož postavení, výsady a imunity jsou uvedeny v dohodě mezi indonéskou vládou, EU a přispívajícími zeměmi ASEAN.

Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit, že přijímáte ustanovení uvedená v příloze, a rovněž potvrdit, že jste srozuměn s tím, že tento dopis a jeho příloha představují společně s Vaší odpovědí právně závaznou dohodu mezi EU a vládou Malajsie, jež vstoupí v platnost dnem podpisu Vaší odpovědi a zůstane v platnosti po dobu trvání účasti Vaší země na AMM.

Přijměte prosím, Vaše Excelence, ujištění o mé nejhlubší úctě.

PŘÍLOHA I

| 1. | Malajsie se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie. |
| --- | --- |

1.

Malajsie se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

| 2. | Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Malajsie se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Malajsie se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy.

| 3. | Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Malajsií a za podmínky, že Malajsie ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM. |
| --- | --- |

3.

Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Malajsií a za podmínky, že Malajsie ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM.

| 4. | Malajsie zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s






  — | odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami, |
| --- | --- | --- |

4.

Malajsie zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s

—

odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami,

| — | operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005, |
| --- | --- |

—

operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005,

| — | prováděcími opatřeními podle této dohody. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními podle této dohody.

| 5. | Personál vyslaný do AMM Malajsií plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM. |
| --- | --- |

5.

Personál vyslaný do AMM Malajsií plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM.

| 6. | Malajsie včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM. |
| --- | --- |

6.

Malajsie včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM.

| 7. | Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Malajsie jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení. |
| --- | --- |

7.

Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Malajsie jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení.

| 8. | Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Malajsií, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Malajsií, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN.

| 9. | Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Malajsie soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM. |
| --- | --- |

9.

Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Malajsie soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM.

| 10. | Malajsie vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Malajsie odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy. |
| --- | --- |

10.

Malajsie vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Malajsie odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy.

| 11. | Malajsie se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

11.

Malajsie se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 12. | Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Malajsie na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

12.

Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Malajsie na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 13. | Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM. |
| --- | --- |

13.

Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM.

| 14. | Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- |

14.

Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

| 15. | Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení. |
| --- | --- |

15.

Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení.

| 16. | Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení. |
| --- | --- |

16.

Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení.

| 17. | Malajsie má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM. |
| --- | --- |

17.

Malajsie má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM.

| 18. | Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán. |
| --- | --- |

18.

Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán.

| 19. | Malajsie určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu. |
| --- | --- |

19.

Malajsie určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

| 20. | Malajsie nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi. |
| --- | --- |

20.

Malajsie nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi.

| 21. | Malajsie nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM. |
| --- | --- |

21.

Malajsie nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM.

| 22. | V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Malajsie, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8. |
| --- | --- |

22.

V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Malajsie, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8.

| 23. | Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Malajsie uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody. |
| --- | --- |

23.

Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Malajsie uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

| 24. | Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou. |
| --- | --- |

24.

Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou.

| 25. | Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou. |
| --- | --- |

25.

Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou.

PŘÍLOHA II

Znění vzájemných prohlášení podle bodů 11 a 12

Znění pro členské státy EU:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usilují členské státy EU, které uplatňují společnou akci přijatou Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi EU v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Malajsii, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem Malajsie při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem Malajsie při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Malajsii, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Malajsie, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Malajsii, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Malajsie, kteří tento majetek používají.“

Znění pro Malajsii:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usiluje Malajsie, která se účastní AMM podle odstavce 5.3 memoranda o porozumění a podle společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se AMM, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“

PŘÍLOHA III

Pravidla týkající se výměny a bezpečnosti utajovaných informací

Ke stanovení rámce pro výměnu utajovaných informací se vztahem k AMM až do stupně utajení RESTRICTED (RESTREINT UE) mezi Evropskou unií a Malajsií se použijí následující pravidla.

Malajsie zajistí, aby si utajované informace EU (tj. veškeré informace (poznatky, které lze jakýmkoli způsobem sdělovat) nebo materiály, pro které je stanoveno, že vyžadují ochranu proti nedovolenému vyzrazení, a které byly takto označeny bezpečnostním stupněm utajení), jež jí jsou zpřístupněny, zachovaly bezpečnostní stupeň utajení stanovený EU, a zabezpečí tyto informace v souladu s následujícími pravidly na základě bezpečnostních předpisů Rady (1), zejména:

| — | Malajsie nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem, |
| --- | --- |

—

Malajsie nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem,

| — | Malajsie neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU, |
| --- | --- |

—

Malajsie neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU,

| — | Malajsie zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“, |
| --- | --- |

—

Malajsie zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“,

| — | Malajsie zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly, |
| --- | --- |

—

Malajsie zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly,

| — | s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Malajsii v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Malajsie v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Malajsii v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Malajsie v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány,

| — | Malajsie zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření, |
| --- | --- |

—

Malajsie zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření,

| — | Malajsie zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Malajsie zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku, |
| --- | --- |

—

Malajsie zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Malajsie zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku,

| — | Malajsie oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Malajsie šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení. |
| --- | --- |

—

Malajsie oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Malajsie šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení.

Pro účely těchto pravidel bude s utajovanými informacemi poskytnutými Evropské unii Malajsií nakládáno jako s utajovanými informacemi EU a bude jim zaručena odpovídající úroveň ochrany.

Po uplynutí platnosti či ukončení této dohody budou veškeré utajované informace nebo materiály poskytnuté nebo získané výměnou podle této dohody i nadále chráněny v souladu s touto dohodou.

Jakarta, 23 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to the abovementioned subject.

Firstly, I would like to express my appreciation to your letter dated 26 October 2005 regarding the participation of Malaysia in the Aceh Monitoring Mission (AMM) which was established after the signing of the Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia and the Free Aceh Movement (GAM) in Helsinki on 15 August 2005.

I have the honour to confirm, on behalf of the Government of Malaysia, its acceptance of the provisions set out in the Annexes as attached in your letter. I have further the honour to confirm that this letter, together with your letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement, between the Government of Malaysia and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter, and shall remain in force for the duration of Malaysia's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

(DATO’ ZAINAL ABSDIN ZAIN)

Ambassador of Malaysia to the Republic of Indonesia

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1. Dokument připojený k tomuto dopisu.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Thajským královstvím o účasti Thajského království na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

V Jakartě dne 26. října 2005

Vaše Excelence,

memorandum o porozumění mezi indonéskou vládou a Hnutím za svobodný Aceh (GAM) podepsané v Helsinkách dne 15. srpna 2005 stanoví mimo jiné, že Evropská unie a přispívající země ASEAN zřídí v Acehu (Indonésie) Pozorovatelskou misi v Acehu (AMM). Memorandum o porozumění rovněž stanoví, že postavení, výsady a imunity AMM a jejích členů budou předmětem dohody mezi indonéskou vládou a Evropskou unií.

V příloze tohoto dopisu si Vám tedy dovoluji navrhnout ustanovení, která by se vztahovala na účast Vaší země na AMM a na Vaší zemí rozmístěný personál, jehož postavení, výsady a imunity jsou uvedeny v dohodě mezi indonéskou vládou, EU a přispívajícími zeměmi ASEAN.

Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit, že přijímáte ustanovení uvedená v příloze, a rovněž potvrdit, že jste srozuměn s tím, že tento dopis a jeho příloha představují společně s Vaší odpovědí právně závaznou dohodu mezi EU a vládou Thajského království, jež vstoupí v platnost dnem podpisu Vaší odpovědi a zůstane v platnosti po dobu trvání účasti Vaší země na AMM.

Přijměte prosím, Vaše Excelence, ujištění o mé nejhlubší úctě.

PŘÍLOHA I

| 1. | Thajské království se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie. |
| --- | --- |

1.

Thajské království se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

| 2. | Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Thajské království se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají jeho účasti a účasti jeho personálu na AMM, s výhradou této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Thajské království se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají jeho účasti a účasti jeho personálu na AMM, s výhradou této přílohy.

| 3. | Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Thajským královstvím a za podmínky, že Thajské království ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM. |
| --- | --- |

3.

Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Thajským královstvím a za podmínky, že Thajské království ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM.

| 4. | Thajské království zajistí, aby jeho personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s






  — | odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami, |
| --- | --- | --- |

4.

Thajské království zajistí, aby jeho personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s

—

odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami,

| — | operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005, |
| --- | --- |

—

operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005,

| — | prováděcími opatřeními podle této dohody. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními podle této dohody.

| 5. | Personál vyslaný do AMM Thajským královstvím plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM. |
| --- | --- |

5.

Personál vyslaný do AMM Thajským královstvím plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM.

| 6. | Thajské království včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM. |
| --- | --- |

6.

Thajské království včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM.

| 7. | Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Thajského království jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení. |
| --- | --- |

7.

Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Thajského království jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení.

| 8. | Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Thajským královstvím, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Thajským královstvím, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN.

| 9. | Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Thajské království soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM. |
| --- | --- |

9.

Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Thajské království soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM.

| 10. | Thajské království vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jeho personálu vznese nebo jež se jej týkají. Thajské království odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy. |
| --- | --- |

10.

Thajské království vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jeho personálu vznese nebo jež se jej týkají. Thajské království odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy.

| 11. | Thajské království se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

11.

Thajské království se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 12. | Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Thajského království na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

12.

Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Thajského království na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 13. | Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM. |
| --- | --- |

13.

Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM.

| 14. | Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- |

14.

Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

| 15. | Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení. |
| --- | --- |

15.

Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení.

| 16. | Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení. |
| --- | --- |

16.

Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení.

| 17. | Thajské království má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM. |
| --- | --- |

17.

Thajské království má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM.

| 18. | Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán. |
| --- | --- |

18.

Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán.

| 19. | Thajské království určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu. |
| --- | --- |

19.

Thajské království určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

| 20. | Thajské království nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi. |
| --- | --- |

20.

Thajské království nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi.

| 21. | Thajské království nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM. |
| --- | --- |

21.

Thajské království nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM.

| 22. | V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Thajské království, pokud je zjištěna jeho odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8. |
| --- | --- |

22.

V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Thajské království, pokud je zjištěna jeho odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8.

| 23. | Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Thajského království uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody. |
| --- | --- |

23.

Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Thajského království uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

| 24. | Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou. |
| --- | --- |

24.

Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou.

| 25. | Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou. |
| --- | --- |

25.

Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou.

PŘÍLOHA II

Znění vzájemných prohlášení podle bodů 11 a 12

Znění pro členské státy EU:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usilují členské státy EU, které uplatňují společnou akci přijatou Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi EU v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Thajskému království, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem Thajského království při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem Thajského království při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Thajskému království, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Thajského království, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Thajskému království, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Thajského království, kteří tento majetek používají.“

Znění pro Thajské království:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usiluje Thajské království, které se účastní AMM podle odstavce 5.3 memoranda o porozumění a podle společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jeho vnitrostátní právní systém, vzdalo nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se AMM, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“

PŘÍLOHA III

Pravidla týkající se výměny a bezpečnosti utajovaných informací

Ke stanovení rámce pro výměnu utajovaných informací se vztahem k AMM až do stupně utajení RESTRICTED (RESTREINT UE) mezi Evropskou unií a Thajským královstvím se použijí následující pravidla.

Thajské království zajistí, aby si utajované informace EU (tj. veškeré informace (poznatky, které lze jakýmkoli způsobem sdělovat) nebo materiály, pro které je stanoveno, že vyžadují ochranu proti nedovolenému vyzrazení, a které byly takto označeny bezpečnostním stupněm utajení), jež jí jsou zpřístupněny, zachovaly bezpečnostní stupeň utajení stanovený EU, a zabezpečí tyto informace v souladu s následujícími pravidly na základě bezpečnostních předpisů Rady (1), zejména:

| — | Thajské království nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které mu tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem, |
| --- | --- |

—

Thajské království nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které mu tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem,

| — | Thajské království neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU, |
| --- | --- |

—

Thajské království neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU,

| — | Thajské království zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež mu byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“, |
| --- | --- |

—

Thajské království zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež mu byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“,

| — | Thajské království zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly, |
| --- | --- |

—

Thajské království zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly,

| — | s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Thajskému království v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Thajské království v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Thajskému království v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Thajské království v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány,

| — | Thajské království zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření, |
| --- | --- |

—

Thajské království zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření,

| — | Thajské království zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež mu byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Thajské království zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež mu byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku, |
| --- | --- |

—

Thajské království zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež mu byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Thajské království zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež mu byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku,

| — | Thajské království oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež mu byly předány. V takovém případě zahájí Thajské království šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení. |
| --- | --- |

—

Thajské království oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež mu byly předány. V takovém případě zahájí Thajské království šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení.

Pro účely těchto pravidel bude s utajovanými informacemi poskytnutými Evropské unii Thajským královstvím nakládáno jako s utajovanými informacemi EU a bude jim zaručena odpovídající úroveň ochrany.

Po uplynutí platnosti či ukončení této dohody budou veškeré utajované informace nebo materiály poskytnuté nebo získané výměnou podle této dohody i nadále chráněny v souladu s touto dohodou.

Jakarta, 9 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to your letter of 26 October 2005, together with its Annex, which reads as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union (EU).

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement between the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Kingdom of Thailand, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply, I have the honour to confirm, on behalf of the Government of the Kingdom of Thailand, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, together with your letter and its Annex, under reply, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Kingdom of Thailand and the EU, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

(ATCHARA SERIPUTRA)

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Kingdom of Thailand to the Republic of Indonesia

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1. Dokument připojený k tomuto dopisu.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Filipínskou republikou o účasti Filipínské republiky na pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

V Jakartě dne 26. října 2005

Vaše Excelence,

memorandum o porozumění mezi indonéskou vládou a Hnutím za svobodný Aceh (GAM) podepsané v Helsinkách dne 15. srpna 2005 stanoví mimo jiné, že Evropská unie a přispívající země ASEAN zřídí v Acehu (Indonésie) Pozorovatelskou misi v Acehu (AMM). Memorandum o porozumění rovněž stanoví, že postavení, výsady a imunity AMM a jejích členů budou předmětem dohody mezi indonéskou vládou a Evropskou unií.

V příloze tohoto dopisu si Vám tedy dovoluji navrhnout ustanovení, která by se vztahovala na účast Vaší země na AMM a na Vaší zemí rozmístěný personál, jehož postavení, výsady a imunity jsou uvedeny v dohodě mezi indonéskou vládou, EU a přispívajícími zeměmi ASEAN.

Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit, že přijímáte ustanovení uvedená v příloze, a rovněž potvrdit, že jste srozuměn s tím, že tento dopis a jeho příloha představují společně s Vaší odpovědí právně závaznou dohodu mezi EU a vládou Filipínské republiky, jež vstoupí v platnost dnem podpisu Vaší odpovědi a zůstane v platnosti po dobu trvání účasti Vaší země na AMM.

Přijměte prosím, Vaše Excelence, ujištění o mé nejhlubší úctě.

PŘÍLOHA I

| 1. | Filipínská republika se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie. |
| --- | --- |

1.

Filipínská republika se podle memoranda o porozumění účastní AMM v souladu s následujícími ustanoveními a veškerými nutnými prováděcími opatřeními, aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

| 2. | Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Filipínská republika se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Účast EU je založena na společné akci přijaté Radou dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM). Filipínská republika se přidružuje k těm ustanovením společné akce, která se týkají její účasti a účasti jejího personálu na AMM, s výhradou této přílohy.

| 3. | Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Filipínskou republikou a za podmínky, že Filipínská republika ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM. |
| --- | --- |

3.

Rozhodnutí o ukončení účasti EU na AMM přijme Rada Evropské unie po konzultaci s Filipínskou republikou a za podmínky, že Filipínská republika ke dni přijetí uvedeného rozhodnutí ještě přispívá k AMM.

| 4. | Filipínská republika zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s






  — | odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami, |
| --- | --- | --- |

4.

Filipínská republika zajistí, aby její personál, který se účastní AMM, plnil své poslání v souladu s

—

odpovídajícími ustanoveními společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 a případnými následnými změnami,

| — | operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005, |
| --- | --- |

—

operačním plánem (OPLAN) schváleným Radou Evropské unie dne 9. září 2005,

| — | prováděcími opatřeními podle této dohody. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními podle této dohody.

| 5. | Personál vyslaný do AMM Filipínskou republikou plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM. |
| --- | --- |

5.

Personál vyslaný do AMM Filipínskou republikou plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM.

| 6. | Filipínská republika včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM. |
| --- | --- |

6.

Filipínská republika včas uvědomí vedoucího mise AMM o každé změně ve věci svého příspěvku k AMM.

| 7. | Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Filipínské republiky jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení. |
| --- | --- |

7.

Členové personálu vyslaného do AMM při zahájení mise podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Filipínské republiky jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaného do AMM předloží kopii tohoto osvědčení.

| 8. | Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Filipínskou republikou, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Postavení personálu AMM, včetně personálu vyslaného do AMM Filipínskou republikou, se řídí dohodou o postavení, výsadách a imunitách AMM mezi indonéskou vládou, Evropskou unií a připívajícími zeměmi ASEAN.

| 9. | Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Filipínská republika soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM. |
| --- | --- |

9.

Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle bodu 8, vykonává Filipínská republika soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM.

| 10. | Filipínská republika vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Filipínská republika odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy. |
| --- | --- |

10.

Filipínská republika vyřizuje v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a s výhradou veškerých imunit udělených na základě dohody o postavení, výsadách a imunitách AMM veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, jež kterýkoliv ze členů jejího personálu vznese nebo jež se jej týkají. Filipínská republika odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo disciplinárního, proti kterémukoliv z členů svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy.

| 11. | Filipínská republika se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

11.

Filipínská republika se zavazuje učinit na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu účastnícímu se AMM při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 12. | Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Filipínské republiky na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

12.

Evropská unie zajistí, aby její členské státy učinily na základě vzájemnosti prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody, pokud jde o účast Filipínské republiky na AMM, při podpisu této výměny dopisů. Vzor tohoto prohlášení je uveden v příloze II.

| 13. | Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM. |
| --- | --- |

13.

Pravidla pro výměnu a bezpečnost utajovaných informací jsou stanovena v příloze III. Další pokyny mohou být vydány příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM.

| 14. | Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- |

14.

Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

| 15. | Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení. |
| --- | --- |

15.

Vnitrostátní orgány převedou operativní velení na vedoucího mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení.

| 16. | Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení. |
| --- | --- |

16.

Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení.

| 17. | Filipínská republika má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM. |
| --- | --- |

17.

Filipínská republika má v souladu s právním nástrojem podle bodu 2 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se účastní AMM.

| 18. | Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán. |
| --- | --- |

18.

Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné disciplinární řízení proti vyslanému personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán.

| 19. | Filipínská republika určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu. |
| --- | --- |

19.

Filipínská republika určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

| 20. | Filipínská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi. |
| --- | --- |

20.

Filipínská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na misi.

| 21. | Filipínská republika nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM. |
| --- | --- |

21.

Filipínská republika nepřispívá na financování operativního rozpočtu AMM.

| 22. | V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Filipínská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8. |
| --- | --- |

22.

V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu, v němž se operace uskutečňuje, zaplatí Filipínská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení, výsadách a imunitách AMM podle bodu 8.

| 23. | Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Filipínské republiky uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody. |
| --- | --- |

23.

Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku nebo vedoucí mise a příslušné orgány Filipínské republiky uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

| 24. | Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou. |
| --- | --- |

24.

Každá ze stran má právo vypovědět tuto dohodu písemným oznámením s měsíční výpovědní lhůtou.

| 25. | Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou. |
| --- | --- |

25.

Spory o výklad nebo použití této dohody strany mezi sebou řeší výhradně diplomatickou cestou.

PŘÍLOHA II

Znění vzájemných prohlášení podle bodů 11 a 12

Znění pro členské státy EU:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usilují členské státy EU, které uplatňují společnou akci přijatou Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi EU v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Filipínské republice, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem Filipínské republiky při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem Filipínské republiky při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Filipínské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Filipínské republiky, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Filipínské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM z Filipínské republiky, kteří tento majetek používají.“

Znění pro Filipínskou republiku:

„V případě zranění nebo smrti člena personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který používá AMM, usiluje Filipínská republika, která se účastní AMM podle odstavce 5.3 memoranda o porozumění a podle společné akce přijaté Radou Evropské unie dne 9. září 2005 o pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se AMM, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s AMM, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“ |
| --- | --- |

—

nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se AMM, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu AMM, kteří tento majetek používají.“

PŘÍLOHA III

Pravidla týkající se výměny a bezpečnosti utajovaných informací

Ke stanovení rámce pro výměnu utajovaných informací se vztahem k AMM až do stupně utajení RESTRICTED (RESTREINT UE) mezi Evropskou unií a Filipínskou republikou se použijí následující pravidla.

Filipínská republika zajistí, aby si utajované informace EU (tj. veškeré informace (poznatky, které lze jakýmkoli způsobem sdělovat) nebo materiály, pro které je stanoveno, že vyžadují ochranu proti nedovolenému vyzrazení, a které byly takto označeny bezpečnostním stupněm utajení), jež jí jsou zpřístupněny, zachovaly bezpečnostní stupeň utajení stanovený EU, a zabezpečí tyto informace v souladu s následujícími pravidly na základě bezpečnostních předpisů Rady (1), zejména:

| — | Filipínská republika nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem, |
| --- | --- |

—

Filipínská republika nepoužije poskytnuté utajované informace EU k jiným účelům než k těm, pro které jí tyto utajované informace EU byly poskytnuty a které byly stanoveny původcem,

| — | Filipínská republika neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU, |
| --- | --- |

—

Filipínská republika neposkytne takové informace třetím stranám bez předchozího souhlasu EU,

| — | Filipínská republika zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“, |
| --- | --- |

—

Filipínská republika zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU, jež jí byly předány, bude povolen pouze osobám, u nichž bude dodržena zásada „vědět jen to nejnutnější“,

| — | Filipínská republika zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly, |
| --- | --- |

—

Filipínská republika zajistí, aby před povolením přístupu k utajovaným informacím EU byly všechny osoby, které tento přístup požadují, informovány o požadavcích ochranných bezpečnostních předpisů vztahujících se ke stupni utajení informací, k nimž požadují přístup, a aby tyto požadavky splňovaly,

| — | s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Filipínské republice v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Filipínská republika v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k jejich stupni utajení jsou utajované informace EU předávány Filipínské republice v diplomatické schránce, vojenskou poštovní službou, bezpečnou poštovní službou, zabezpečenými telekomunikačními prostředky nebo doručovány osobně. Filipínská republika v předstihu oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU název a adresu subjektu odpovědného za bezpečnost utajovaných informací a přesné adresy, na které musí být informace a dokumenty předány,

| — | Filipínská republika zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření, |
| --- | --- |

—

Filipínská republika zajistí, aby všechny objekty, prostory, budovy, kanceláře, místnosti, komunikační a informační systémy atd., ve kterých jsou utajované informace a dokumenty EU uloženy nebo ve kterých se s takovými informacemi a dokumenty nakládá, byly chráněny pomocí vhodných fyzických bezpečnostních opatření,

| — | Filipínská republika zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Filipínská republika zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku, |
| --- | --- |

—

Filipínská republika zajistí, aby utajované dokumenty EU, jež jí byly předány, byly při převzetí zaznamenány do zvláštního rejstříku. Filipínská republika zajistí, aby kopie utajovaných dokumentů EU, jež jí byly předány, které mohou být pořízeny přijímajícím subjektem, jakož i jejich počet, šíření a zničení, byly zaznamenány do tohoto zvláštního rejstříku,

| — | Filipínská republika oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Filipínská republika šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení. |
| --- | --- |

—

Filipínská republika oznámí generálnímu sekretariátu Rady EU každé ohrožení utajovaných informací EU, jež jí byly předány. V takovém případě zahájí Filipínská republika šetření a přijme vhodná opatření k zamezení opětovného ohrožení.

Pro účely těchto pravidel bude s utajovanými informacemi poskytnutými Evropské unii Filipínskou republikou nakládáno jako s utajovanými informacemi EU a bude jim zaručena odpovídající úroveň ochrany.

Po uplynutí platnosti či ukončení této dohody budou veškeré utajované informace nebo materiály poskytnuté nebo získané výměnou podle této dohody i nadále chráněny v souladu s touto dohodou.

Jakarta, 17 January 2006

Your Excellency,

I have the honor to refer to the letter of your predecessor as representative of the President of the Council of the European Union, H.E. Charles Humfrey, CMG, dated 26 October 2005, together with its Annex, which read as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh, (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union.

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement in the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Republic of the Philippines, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply to this letter dated 26 October 2005, together with its Annex, I have the honor to confirm, on behalf of the Government of the Republic of the Philippines, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Republic of the Philippines and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

SHULAN O. PRIMAVERA

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Republic of the Philippines

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1. Dokument připojený k tomuto dopisu.

1

---