# Az Európai Unió L 244/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 244 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. szeptember 19. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 244

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. szeptember 19.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1070/2007/EK rendelete (2007. szeptember 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1071/2007/EK rendelete (2007. szeptember 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 3 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1070/2007/EK rendelete (2007. szeptember 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1071/2007/EK rendelete (2007. szeptember 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

3

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/613/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. május 10.) a Spanyolország által a Chupa Chups javára megítélt C 1/06 (ex NN 103/05) támogatásokról
  (az értesítés a C(2007) 1710. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/613/EK

*

A Bizottság határozata (2007. május 10.) a Spanyolország által a Chupa Chups javára megítélt C 1/06 (ex NN 103/05) támogatásokról
  (az értesítés a C(2007) 1710. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 1710. számú dokumentummal történt)

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 19.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/1

---

A BIZOTTSÁG 1070/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. szeptember 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. szeptember 18-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/3

---

A BIZOTTSÁG 1071/2007/EK RENDELETE

(2007. szeptember 18.)

a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke alapján 2006. december 20-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke alapján 2006. december 20-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes eljárást három, a teljes közösségi, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 30 %-át képviselő közösségi gyártó (a továbbiakban: panaszosok) által 2006. november 20-án benyújtott panasz alapján kezdeményezték. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amit az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes eljárást három, a teljes közösségi, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 30 %-át képviselő közösségi gyártó (a továbbiakban: panaszosok) által 2006. november 20-án benyújtott panasz alapján kezdeményezték. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amit az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek.

| (3) | Az érintett termék 2000 júniusától 2004-ig már dömpingellenes intézkedések tárgyát képezte. A dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen az 1238/2000/ESZAK bizottsági határozat (3), véglegesen pedig a 2730/2000/ESZAK bizottsági határozat (4) (a továbbiakban: korábbi intézkedések) vezette be, ám az intézkedéseket 2004 márciusában a 2004/264/EK bizottsági határozat (5) felfüggesztette, mivel a piaci feltételekben átmeneti változás állt be. A felfüggesztést a 2117/2004/EK tanácsi rendelet (6)2005. december 15-ig, az intézkedések hatályvesztéséig meghosszabbította. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett termék 2000 júniusától 2004-ig már dömpingellenes intézkedések tárgyát képezte. A dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen az 1238/2000/ESZAK bizottsági határozat (3), véglegesen pedig a 2730/2000/ESZAK bizottsági határozat (4) (a továbbiakban: korábbi intézkedések) vezette be, ám az intézkedéseket 2004 márciusában a 2004/264/EK bizottsági határozat (5) felfüggesztette, mivel a piaci feltételekben átmeneti változás állt be. A felfüggesztést a 2117/2004/EK tanácsi rendelet (6)2005. december 15-ig, az intézkedések hatályvesztéséig meghosszabbította.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszos gyártókat, más ismert közösségi gyártókat, a Kínai Népköztársaság képviselőit, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket és az ismert érintett felhasználókat, valamint szövetségeket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek. A Kínai Népköztársaság egyik exportőre, valamint közösségi gyártók, felhasználók és egy importőr írásban ismertették álláspontjukat. Sor került minden olyan fél meghallgatására, amelyik ezt a megállapított határidőn belül kérte, és amennyiben kérelméből kitűnt, hogy meghallgatását különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszos gyártókat, más ismert közösségi gyártókat, a Kínai Népköztársaság képviselőit, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket és az ismert érintett felhasználókat, valamint szövetségeket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek. A Kínai Népköztársaság egyik exportőre, valamint közösségi gyártók, felhasználók és egy importőr írásban ismertették álláspontjukat. Sor került minden olyan fél meghallgatására, amelyik ezt a megállapított határidőn belül kérte, és amennyiben kérelméből kitűnt, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.

| (5) | A vizsgálatban érintett exportáló gyártók és importőrök nyilvánvalóan nagy számára való tekintettel a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi módszerek alkalmazását irányozta elő. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálatban érintett exportáló gyártók és importőrök nyilvánvalóan nagy számára való tekintettel a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi módszerek alkalmazását irányozta elő.

| (6) | Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükség van-e a mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az exportáló gyártókat és az importőröket felkérték a jelentkezésre és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott adatszolgáltatásra. Csak egy exportáló gyártó jelentkezett együttműködésre. Következésképpen úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükség van-e a mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az exportáló gyártókat és az importőröket felkérték a jelentkezésre és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott adatszolgáltatásra. Csak egy exportáló gyártó jelentkezett együttműködésre. Következésképpen úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.

| (7) | A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importőreinek esetében – mivel csak egyetlen importőr jelezte, hogy kész együttműködni – ugyancsak megállapították, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(7)

A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importőreinek esetében – mivel csak egyetlen importőr jelezte, hogy kész együttműködni – ugyancsak megállapították, hogy nincs szükség mintavételre.

| (8) | Annak érdekében, hogy az egyetlen kínai exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújthasson be piacgazdasági elbánás, illetve – igény esetén – az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyéni elbánás iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az egyetlen kínai együttműködő vállalatnak a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelemhez. Az exportáló gyártó sem piacgazdasági elbánást, sem egyéni elbánást nem kérelmezett. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az egyetlen kínai exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújthasson be piacgazdasági elbánás, illetve – igény esetén – az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyéni elbánás iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az egyetlen kínai együttműködő vállalatnak a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelemhez. Az exportáló gyártó sem piacgazdasági elbánást, sem egyéni elbánást nem kérelmezett.

| (9) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkezett. Az egyetlen kínai együttműködő exportáló gyártótól, öt közösségi gyártótól, egy importőrtől és 36 felhasználótól érkezett válasz. Emellett több felhasználó eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívre azonban nem adott választ. A 17 uniós tagállam nemzeti öntőműhely-szövetségeit tömörítő, tagjai nevében is eljáró European Foundry Association (Európai Öntőműhelyek Egyesülete, a továbbiakban: CAEF) is tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkezett. Az egyetlen kínai együttműködő exportáló gyártótól, öt közösségi gyártótól, egy importőrtől és 36 felhasználótól érkezett válasz. Emellett több felhasználó eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívre azonban nem adott választ. A 17 uniós tagállam nemzeti öntőműhely-szövetségeit tömörítő, tagjai nevében is eljáró European Foundry Association (Európai Öntőműhelyek Egyesülete, a továbbiakban: CAEF) is tett észrevételeket.

| (10) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte mindazon információkat, amelyeket a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt. A következő vállalatoknál tettek ellenőrző látogatásokat:






  a) | Közösségi gyártók







  — | Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Spanyolország, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte mindazon információkat, amelyeket a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt. A következő vállalatoknál tettek ellenőrző látogatásokat:

a)

Közösségi gyártók

—

Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Spanyolország,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Spanyolország,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Olaszország,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Cseh Köztársaság, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Cseh Köztársaság,

| — | Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Spanyolország; |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Spanyolország;

| b) | Független közösségi importőr







  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Németország; |
| --- | --- | --- |

b)

Független közösségi importőr

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Németország;

| c) | Közösségi felhasználók







  — | Rockwool International A/S és leányvállalata, a Rockwool A/S, Dánia; mindkettő székhelye: Hedehusene, Dánia, |
| --- | --- | --- |

c)

Közösségi felhasználók

—

Rockwool International A/S és leányvállalata, a Rockwool A/S, Dánia; mindkettő székhelye: Hedehusene, Dánia,

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Németország. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Németország.

| (11) | Mivel nem nyújtottak be piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet, és mivel meg kellett állapítani a rendes értéket a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóira vonatkozóan a kiválasztott analóg ország adatai alapján, ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalatok telephelyén:

  Az analóg ország – az Amerikai Egyesült Államok – gyártói







  — | Tonawanda Coke Co., New York, |
| --- | --- | --- |

(11)

Mivel nem nyújtottak be piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet, és mivel meg kellett állapítani a rendes értéket a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóira vonatkozóan a kiválasztott analóg ország adatai alapján, ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalatok telephelyén:

Az analóg ország – az Amerikai Egyesült Államok – gyártói

—

Tonawanda Coke Co., New York,

| — | Erie Coke Co., Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pennsylvania.

3.   Vizsgálati időszak

| (12) | A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakot fogta át (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(12)

A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1-jétől2006. szeptember 30-ig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakot fogta át (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (13) | Az érintett termék a rendszerint az ex 2704 00 19 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(13)

Az érintett termék a rendszerint az ex 2704 00 19 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz (a továbbiakban: érintett termék).

| (14) | A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot bitumenes kőszénből állítják elő, amely a talajból kinyert szerves üledékes kőzet. Az acélipar elsősorban kis- és közepes méretű kokszot használ (80 mm alatti átmérőjű kohókoksz), míg az öntöttvas- és a szigetelőipar nagyméretű kokszot (80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz vagy öntödei koksz) használ a kupolókemencékben. A két koksztípus ugyanazon KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(14)

A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot bitumenes kőszénből állítják elő, amely a talajból kinyert szerves üledékes kőzet. Az acélipar elsősorban kis- és közepes méretű kokszot használ (80 mm alatti átmérőjű kohókoksz), míg az öntöttvas- és a szigetelőipar nagyméretű kokszot (80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz vagy öntödei koksz) használ a kupolókemencékben. A két koksztípus ugyanazon KN-kód alá tartozik.

| (15) | A vizsgálat megállapította, hogy az érintett termék valamennyi típusa – a nyersszén minősége, az előállítási módszerek és az átlagméret különbségei ellenére – azonos alapvető műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és a kupolókemencékben tüzelőanyagként használják azokat. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat megállapította, hogy az érintett termék valamennyi típusa – a nyersszén minősége, az előállítási módszerek és az átlagméret különbségei ellenére – azonos alapvető műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és a kupolókemencékben tüzelőanyagként használják azokat.

| (16) | Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó öntödei koksz, azaz kupolókemencékben használt, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz. Azt a következtetést is levonták, hogy az öntödei koksz valamennyi kategóriája egyetlen terméknek tekintendő, mivel azok azonos alapvető műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és azonos felhasználásúak. |
| --- | --- |

(16)

Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó öntödei koksz, azaz kupolókemencékben használt, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz. Azt a következtetést is levonták, hogy az öntödei koksz valamennyi kategóriája egyetlen terméknek tekintendő, mivel azok azonos alapvető műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek és azonos felhasználásúak.

2.   A hasonló termék

| (17) | A vizsgálat során megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és eladott, a Kínai Népköztársaságban gyártott és a Közösségbe exportált, valamint az analóg országban (Amerikai Egyesült Államok) gyártott és eladott 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és azonos felhasználású. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat során megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és eladott, a Kínai Népköztársaságban gyártott és a Közösségbe exportált, valamint az analóg országban (Amerikai Egyesült Államok) gyártott és eladott 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és azonos felhasználású. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

1.   Együttműködés

| (18) | Mint a fenti, (6) preambulumbekezdésben említették, az eljárás során csak egyetlen kínai exportáló gyártó működött együtt. Az említett exportáló gyártó exporteladása a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló teljes kínai, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importnak kevesebb mint 30 %-át tette ki. Így megállapították, hogy az együttműködés szintje igen alacsony volt. A Kínai Népköztársaság képviselőit tájékoztatták, hogy az együttműködés ilyen alacsony szintje az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után. |
| --- | --- |

(18)

Mint a fenti, (6) preambulumbekezdésben említették, az eljárás során csak egyetlen kínai exportáló gyártó működött együtt. Az említett exportáló gyártó exporteladása a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló teljes kínai, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importnak kevesebb mint 30 %-át tette ki. Így megállapították, hogy az együttműködés szintje igen alacsony volt. A Kínai Népköztársaság képviselőit tájékoztatták, hogy az együttműködés ilyen alacsony szintje az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után.

2.   Rendes érték

a)   Analóg ország

| (19) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés.

| (20) | Az Amerikai Egyesült Államoknak viszonylag nagy és nyitott belföldi, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz piaca van, öt belföldi gyártóval (a vizsgálati időszakban) és megfelelő szintű importtal. Az érintett terméket ezenfelül a Kínai Népköztársaságban alkalmazotthoz hasonló eljárással gyártják. |
| --- | --- |

(20)

Az Amerikai Egyesült Államoknak viszonylag nagy és nyitott belföldi, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz piaca van, öt belföldi gyártóval (a vizsgálati időszakban) és megfelelő szintű importtal. Az érintett terméket ezenfelül a Kínai Népköztársaságban alkalmazotthoz hasonló eljárással gyártják.

| (21) | Emellett megvizsgáltak egyes egyéb, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot gyártó országok alkalmasságát is. Ausztrália volt az egyetlen ország, ahol az érintett terméket bizonyítottan gyártják; az egyetlen ismert ausztrál gyártó által szolgáltatott információk alapján megállapítást nyert, hogy az ausztrál belföldi piac igen korlátozott. |
| --- | --- |

(21)

Emellett megvizsgáltak egyes egyéb, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot gyártó országok alkalmasságát is. Ausztrália volt az egyetlen ország, ahol az érintett terméket bizonyítottan gyártják; az egyetlen ismert ausztrál gyártó által szolgáltatott információk alapján megállapítást nyert, hogy az ausztrál belföldi piac igen korlátozott.

| (22) | A fentiek alapján az egyetlen megfelelő analóg ország az Amerikai Egyesült Államok. Ennek megfelelően a kokszgyártók amerikai szövetségének együttműködését kérték. |
| --- | --- |

(22)

A fentiek alapján az egyetlen megfelelő analóg ország az Amerikai Egyesült Államok. Ennek megfelelően a kokszgyártók amerikai szövetségének együttműködését kérték.

b)   A rendes érték meghatározása

| (23) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében a rendes érték meghatározása az Amerikai Egyesült Államok két együttműködő vállalatától kapott ellenőrzött információk alapján történt. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében a rendes érték meghatározása az Amerikai Egyesült Államok két együttműködő vállalatától kapott ellenőrzött információk alapján történt.

| (24) | A Bizottság a rendes érték meghatározása során először az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban megállapította, hogy a két együttműködő amerikai vállalat által gyártott hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív, azaz a belföldi eladások összvolumene elérte az érintett termék a Közösségbe irányuló teljes exportjának legalább 5 %-át. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érintett terméket egyetlen terméktípus alkotja. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság a rendes érték meghatározása során először az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban megállapította, hogy a két együttműködő amerikai vállalat által gyártott hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív, azaz a belföldi eladások összvolumene elérte az érintett termék a Közösségbe irányuló teljes exportjának legalább 5 %-át. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érintett terméket egyetlen terméktípus alkotja.

| (25) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a fenti belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Megállapították, hogy a belföldi piacon történt értékesítések volumenének több mint 95 %-a nyereséges volt. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a fenti belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Megállapították, hogy a belföldi piacon történt értékesítések volumenének több mint 95 %-a nyereséges volt.

| (26) | Következésképpen a rendes értéket a két amerikai együttműködő gyártó által a független vásárlók felé felszámított gyártelepi belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapítottak meg. |
| --- | --- |

(26)

Következésképpen a rendes értéket a két amerikai együttműködő gyártó által a független vásárlók felé felszámított gyártelepi belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapítottak meg.

3.   Exportár

| (27) | A kínai érintett felek korlátozott együttműködése miatt az exportárat az alaprendelet 18. cikkével összhangban elsősorban a rendelkezésre álló legjobb információra alapozták. 2006. január óta a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksznak nincs külön TARIC-kódja. Következésképpen az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kínai exportárának vagy mennyiségének kiszámításához a vizsgálati időszakban. Az importáló tagállamok vámhatóságai azonban részletes információval tudtak szolgálni a Kínából a vizsgálati időszak alatt importált 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségéről és áráról. |
| --- | --- |

(27)

A kínai érintett felek korlátozott együttműködése miatt az exportárat az alaprendelet 18. cikkével összhangban elsősorban a rendelkezésre álló legjobb információra alapozták. 2006. január óta a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksznak nincs külön TARIC-kódja. Következésképpen az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kínai exportárának vagy mennyiségének kiszámításához a vizsgálati időszakban. Az importáló tagállamok vámhatóságai azonban részletes információval tudtak szolgálni a Kínából a vizsgálati időszak alatt importált 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségéről és áráról.

| (28) | Mivel az alaprendelet 18. cikkével összhangban ez volt az érintett termék a vizsgálati időszak alatti behozatalával kapcsolatos legjobb rendelkezésre álló információ, ezt használták fel a kínai export a vizsgálati időszak alatti mennyiségének és árának felméréséhez. Mivel azonban az egyetlen exportáló gyártó nyújtott be információkat az exportárakról, ezt is figyelembe vették és megállapították, hogy az egybehangzó a fent említett vámhatóságoktól szerzett információkkal. A fenti adatok alapján meghatározott súlyozott átlagos nettó gyártelepi exportár 107,73 EUR/metrikus tonna. |
| --- | --- |

(28)

Mivel az alaprendelet 18. cikkével összhangban ez volt az érintett termék a vizsgálati időszak alatti behozatalával kapcsolatos legjobb rendelkezésre álló információ, ezt használták fel a kínai export a vizsgálati időszak alatti mennyiségének és árának felméréséhez. Mivel azonban az egyetlen exportáló gyártó nyújtott be információkat az exportárakról, ezt is figyelembe vették és megállapították, hogy az egybehangzó a fent említett vámhatóságoktól szerzett információkkal. A fenti adatok alapján meghatározott súlyozott átlagos nettó gyártelepi exportár 107,73 EUR/metrikus tonna.

4.   Összehasonlítás

| (29) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A fizikai tulajdonságokat, árengedményeket, szállítást, biztosítást, csomagolást, hitelt és az értékesítés utáni költségeket illetően a megfelelő kiigazításokat biztosították, amennyiben azok helyénvalók és hiteles bizonyítékokkal vannak alátámasztva. |
| --- | --- |

(29)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A fizikai tulajdonságokat, árengedményeket, szállítást, biztosítást, csomagolást, hitelt és az értékesítés utáni költségeket illetően a megfelelő kiigazításokat biztosították, amennyiben azok helyénvalók és hiteles bizonyítékokkal vannak alátámasztva.

| (30) | Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból a vizsgálati időszakban importált érintett termék minősége különbözik az analóg országban gyártott hasonló termék minőségétől, és az importált termék esetében kiegészítő átvizsgálási műveletekre volt szükség, mielőtt ténylegesen el lehetett adni. |
| --- | --- |

(30)

Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból a vizsgálati időszakban importált érintett termék minősége különbözik az analóg országban gyártott hasonló termék minőségétől, és az importált termék esetében kiegészítő átvizsgálási műveletekre volt szükség, mielőtt ténylegesen el lehetett adni.

| (31) | Az érintett termék és az analóg országban gyártott hasonló termék kémiai és méretbeli minőségi követelményeit összehasonlították, és kiigazítást eszközöltek a feltárt minőségi különbségek tekintetében. Az európai átvizsgálással kapcsolatban nem volt szükség kiigazításra, mivel e műveletre a CIF-érték meghatározása után kerül sor, az pedig a gyártelepi exportár meghatározásának kiindulópontja. |
| --- | --- |

(31)

Az érintett termék és az analóg országban gyártott hasonló termék kémiai és méretbeli minőségi követelményeit összehasonlították, és kiigazítást eszközöltek a feltárt minőségi különbségek tekintetében. Az európai átvizsgálással kapcsolatban nem volt szükség kiigazításra, mivel e műveletre a CIF-érték meghatározása után kerül sor, az pedig a gyártelepi exportár meghatározásának kiindulópontja.

5.   Dömpingkülönbözet

| (32) | A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a gyártelepi rendes érték súlyozott átlagának és a gyártelepi exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. Az egész országra kiterjedő, vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 53,3 %. |
| --- | --- |

(32)

A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a gyártelepi rendes érték súlyozott átlagának és a gyártelepi exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. Az egész országra kiterjedő, vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 53,3 %.

D.   A KÁR

1.   Általános észrevételek

| (33) | Mint a fenti, (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a Kínai Népköztársaságból származó 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára vonatkozóan 2000-ben dömpingellenes eljárást indítottak. Ezen intézkedéseket 2004 márciusában felfüggesztették, és az intézkedések 2005 decemberében vesztették hatályukat. Ennélfogva a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszában intézkedések voltak érvényben az érintett országból származó behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(33)

Mint a fenti, (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a Kínai Népköztársaságból származó 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára vonatkozóan 2000-ben dömpingellenes eljárást indítottak. Ezen intézkedéseket 2004 márciusában felfüggesztették, és az intézkedések 2005 decemberében vesztették hatályukat. Ennélfogva a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszában intézkedések voltak érvényben az érintett országból származó behozatalra vonatkozóan.

2.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (34) | A Közösségen belül a hasonló terméket hét gyártó gyártja. Következtetésképpen az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében e hét közösségi gyártó termelése tekintendő a teljes közösségi termelésnek. |
| --- | --- |

(34)

A Közösségen belül a hasonló terméket hét gyártó gyártja. Következtetésképpen az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében e hét közösségi gyártó termelése tekintendő a teljes közösségi termelésnek.

| (35) | E hét közösségi gyártó közül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül összesen öt jelezte, hogy érdekelt az eljárásban való együttműködésben, és működött együtt megfelelően a vizsgálat során. Az öt gyártó a hasonló termék teljes közösségi termelésének jelentős hányadát, ebben az esetben mintegy 75 %-át képviseli. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az öt együttműködő gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként hivatkoznak rájuk. A további két közösségi gyártóra „más közösségi gyártókként” fognak hivatkozni. E két másik közösségi gyártó nem tett ellenvetést a panasszal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(35)

E hét közösségi gyártó közül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül összesen öt jelezte, hogy érdekelt az eljárásban való együttműködésben, és működött együtt megfelelően a vizsgálat során. Az öt gyártó a hasonló termék teljes közösségi termelésének jelentős hányadát, ebben az esetben mintegy 75 %-át képviseli. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az öt együttműködő gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként hivatkoznak rájuk. A további két közösségi gyártóra „más közösségi gyártókként” fognak hivatkozni. E két másik közösségi gyártó nem tett ellenvetést a panasszal kapcsolatban.

3.   Közösségi fogyasztás

| (36) | A közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat a közösségi piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, a közösségi értékesítési volumenekre vonatkozóan más közösségi gyártóktól kapott és a közösségi gazdasági ágazatot alkotó gyártóktól kapott becslésekkel összevetve ellenőrzött információk, illetve a felhasználóktól kapott információk és az importmennyiségek alapján állapították meg. A kínai importmennyiségekkel kapcsolatban – mivel 2006-ban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksznak nem volt külön TARIC-kódja – nem állnak rendelkezésre Eurostat-adatok. A vizsgálati időszak alatti importmennyiségeket tehát ideiglenesen az Európai Közösség vámhatóságaitól kapott részletes információk alapján állapították meg, mint az a fenti, (27) preambulumbekezdésben szerepelt. A 2003-as és a 2005-ös év esetében a behozatali mennyiségeket ideiglenesen az Eurostat adataira alapozták, amelyeket a felhasználóktól és az importőröktől a vizsgálat során kapott adatokkal összevetve ellenőriztek. A 2004-es év esetében a behozatali mennyiségek tekintetében az Eurostat-adatok éles ellentétben állnak a vizsgálat során a gyártóktól, importőröktől és felhasználóktól kapott információkkal. Míg a piaci információk szerint 2004-ben kevés kínai behozatalra került sor, az Eurostat adatai épp ellenkezőleg azt mutatják, hogy a behozatal 2004-ben igen magas volt. Ezért valószínű, hogy a korábbi intézkedések 2004. márciusi felfüggesztése után az importőrök a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz TARIC-kódja alatt jelentettek be bizonyos mennyiségű 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, így az Eurostat-adatok nem mutathatnak hiteles képet a 2004-es behozatali mennyiségekről. Ezért és a kínai exportáló gyártók és a közösségbe importáló importőrök igen alacsony fokú együttműködésére tekintettel a vizsgálatnak ebben a szakaszában a 2004-es behozatali mennyiségeket a panaszban közölt információkra alapozzák, amelyek összhangban vannak a vizsgálat során az importőröktől és felhasználóktól kapott adatokkal. A Bizottság a végleges határozatok meghozatala előtt folytatja a behozatali mennyiségekkel kapcsolatos vizsgálatát. |
| --- | --- |

(36)

A közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat a közösségi piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, a közösségi értékesítési volumenekre vonatkozóan más közösségi gyártóktól kapott és a közösségi gazdasági ágazatot alkotó gyártóktól kapott becslésekkel összevetve ellenőrzött információk, illetve a felhasználóktól kapott információk és az importmennyiségek alapján állapították meg. A kínai importmennyiségekkel kapcsolatban – mivel 2006-ban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksznak nem volt külön TARIC-kódja – nem állnak rendelkezésre Eurostat-adatok. A vizsgálati időszak alatti importmennyiségeket tehát ideiglenesen az Európai Közösség vámhatóságaitól kapott részletes információk alapján állapították meg, mint az a fenti, (27) preambulumbekezdésben szerepelt. A 2003-as és a 2005-ös év esetében a behozatali mennyiségeket ideiglenesen az Eurostat adataira alapozták, amelyeket a felhasználóktól és az importőröktől a vizsgálat során kapott adatokkal összevetve ellenőriztek. A 2004-es év esetében a behozatali mennyiségek tekintetében az Eurostat-adatok éles ellentétben állnak a vizsgálat során a gyártóktól, importőröktől és felhasználóktól kapott információkkal. Míg a piaci információk szerint 2004-ben kevés kínai behozatalra került sor, az Eurostat adatai épp ellenkezőleg azt mutatják, hogy a behozatal 2004-ben igen magas volt. Ezért valószínű, hogy a korábbi intézkedések 2004. márciusi felfüggesztése után az importőrök a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz TARIC-kódja alatt jelentettek be bizonyos mennyiségű 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, így az Eurostat-adatok nem mutathatnak hiteles képet a 2004-es behozatali mennyiségekről. Ezért és a kínai exportáló gyártók és a közösségbe importáló importőrök igen alacsony fokú együttműködésére tekintettel a vizsgálatnak ebben a szakaszában a 2004-es behozatali mennyiségeket a panaszban közölt információkra alapozzák, amelyek összhangban vannak a vizsgálat során az importőröktől és felhasználóktól kapott adatokkal. A Bizottság a végleges határozatok meghozatala előtt folytatja a behozatali mennyiségekkel kapcsolatos vizsgálatát.

| (37) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a közösségi fogyasztás a figyelembe vett időszakban nőtt, és a vizsgálati időszakban az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca mintegy 25 %-kal bővült a 2003-as helyzethez képest. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK teljes fogyasztása (ezer tonna) (tartomány) (7) | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 | 1 350–1 750 | 1 400–1 800 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a közösségi fogyasztás a figyelembe vett időszakban nőtt, és a vizsgálati időszakban az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca mintegy 25 %-kal bővült a 2003-as helyzethez képest.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az EK teljes fogyasztása (ezer tonna) (tartomány) (7)

1 100–1 500

1 300–1 700

1 350–1 750

1 400–1 800

Index (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Az érintett országból származó behozatal

a)   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (38) | A vámhatóságoktól és az együttműködő felektől kapott információk alapján a Kínai Népköztársaság volt az érintett termék egyetlen behozatali forrása a teljes figyelembe vett időszak alatt az Európai Közösségben. Ennélfogva a figyelembe vett időszakban az EK-ba irányuló behozatali összmennyiséget a Kínai Népköztársaságból származónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(38)

A vámhatóságoktól és az együttműködő felektől kapott információk alapján a Kínai Népköztársaság volt az érintett termék egyetlen behozatali forrása a teljes figyelembe vett időszak alatt az Európai Közösségben. Ennélfogva a figyelembe vett időszakban az EK-ba irányuló behozatali összmennyiséget a Kínai Népköztársaságból származónak kell tekinteni.

| (39) | Az e szakaszban rendelkezésre álló – a (36) preambulumbekezdésben leírt – tények alapján megállapították, hogy az érintett termék Kínából a Közösségbe irányuló behozatali mennyisége 2003 és a vizsgálati időszak között 45 %-kal nőtt (311 ezer tonnáról több mint 452 ezer tonnára). |
| --- | --- |

(39)

Az e szakaszban rendelkezésre álló – a (36) preambulumbekezdésben leírt – tények alapján megállapították, hogy az érintett termék Kínából a Közösségbe irányuló behozatali mennyisége 2003 és a vizsgálati időszak között 45 %-kal nőtt (311 ezer tonnáról több mint 452 ezer tonnára).

| (40) | Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2003 és a vizsgálati időszak között 24 %-ról 28 %-ra, azaz 4 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2005-höz képest 3 százalékponttal emelkedett. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2003 és a vizsgálati időszak között 24 %-ról 28 %-ra, azaz 4 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2005-höz képest 3 százalékponttal emelkedett.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)

310 755

150 000

386 485

452 011

Index (2003 = 100)

100

48

124

145

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése

24 %

10 %

25 %

28 %

b)   Árak

| (41) | Mivel 2006-ra nem állnak rendelkezésre az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó behozatalára vonatkozó adatok (lásd a fenti, (36) preambulumbekezdést), és a kínai exportáló gyártók és a Közösségbe importáló importőrök igen korlátozott együttműködésére tekintettel, a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék átlagos importárát a vizsgálati időszakban ideiglenesen a fenti, (27) preambulumbekezdésben említett, közösségi vámhatóságoktól kapott információkra alapozták. A 2003–2005 közötti időszakra az átlagos importárat ideiglenesen az Eurostat adatai alapján állapították meg, amelyek összhangban vannak a vizsgálat megállapításaival. Az Eurostat 2004-es adataival kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy bár a behozatali mennyiségek tekintetében nem helytállóak (lásd a fenti, (36) preambulumbekezdést), az importárak tekintetében összhangban vannak a vizsgálat megállapításaival és a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz és a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz a teljes figyelembe vett időszak alatti ártendenciái között végzett összehasonlításokkal. Ennélfogva a 2004-es importárak megállapításához ideiglenesen az Eurostat adatait használták. A Bizottság azonban a végleges határozatok meghozatala előtt folytatja az importárakkal kapcsolatos vizsgálatot. |
| --- | --- |

(41)

Mivel 2006-ra nem állnak rendelkezésre az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó behozatalára vonatkozó adatok (lásd a fenti, (36) preambulumbekezdést), és a kínai exportáló gyártók és a Közösségbe importáló importőrök igen korlátozott együttműködésére tekintettel, a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék átlagos importárát a vizsgálati időszakban ideiglenesen a fenti, (27) preambulumbekezdésben említett, közösségi vámhatóságoktól kapott információkra alapozták. A 2003–2005 közötti időszakra az átlagos importárat ideiglenesen az Eurostat adatai alapján állapították meg, amelyek összhangban vannak a vizsgálat megállapításaival. Az Eurostat 2004-es adataival kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy bár a behozatali mennyiségek tekintetében nem helytállóak (lásd a fenti, (36) preambulumbekezdést), az importárak tekintetében összhangban vannak a vizsgálat megállapításaival és a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz és a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz a teljes figyelembe vett időszak alatti ártendenciái között végzett összehasonlításokkal. Ennélfogva a 2004-es importárak megállapításához ideiglenesen az Eurostat adatait használták. A Bizottság azonban a végleges határozatok meghozatala előtt folytatja az importárakkal kapcsolatos vizsgálatot.

| (42) | A fenti adatok alapján a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék átlagos importára 2003 és 2004 között több mint kétszeresére nőtt (122 EUR/tonnáról 275 EUR/tonnára), 2005-ben viszont jelentősen visszaesett (224 EUR/tonnára), és ez utóbbi tendencia a vizsgálati időszakban folytatódott (156 EUR/tonna). Százalékosan az árak 2004 és a vizsgálati időszak között 35 %-kal csökkentek; a teljes figyelembe vett időszakban (2003 – vizsgálati időszak) azonban 27 %-kal nőttek. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF közösségi határparitáson számított átlagos ára (EUR/tonna) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

A fenti adatok alapján a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék átlagos importára 2003 és 2004 között több mint kétszeresére nőtt (122 EUR/tonnáról 275 EUR/tonnára), 2005-ben viszont jelentősen visszaesett (224 EUR/tonnára), és ez utóbbi tendencia a vizsgálati időszakban folytatódott (156 EUR/tonna). Százalékosan az árak 2004 és a vizsgálati időszak között 35 %-kal csökkentek; a teljes figyelembe vett időszakban (2003 – vizsgálati időszak) azonban 27 %-kal nőttek.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF közösségi határparitáson számított átlagos ára (EUR/tonna)

122

275

224

156

Index (2003 = 100)

100

225

184

127

c)   Áralákínálás

| (43) | Az áralákínálás megállapításához a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozó áradatokat elemezte. A közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai a független vevők felé felszámított, az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak. Ahol szükséges volt, a Bizottság ezeket az árakat gyártelepi szintre igazította, vagyis nem számította bele a Közösségen belüli fuvardíjakat. Az érintett behozatal a fenti, (41) preambulumbekezdésben említett adatokon alapuló árát szükség esetén kiigazították a CIF határparitáson számított közösségi árra, megfelelően kiigazítva a behozatal utáni (átvizsgálási és vámkezelési) költségekkel, amelyek az importőröket a Közösségben terhelték. |
| --- | --- |

(43)

Az áralákínálás megállapításához a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozó áradatokat elemezte. A közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai a független vevők felé felszámított, az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak. Ahol szükséges volt, a Bizottság ezeket az árakat gyártelepi szintre igazította, vagyis nem számította bele a Közösségen belüli fuvardíjakat. Az érintett behozatal a fenti, (41) preambulumbekezdésben említett adatokon alapuló árát szükség esetén kiigazították a CIF határparitáson számított közösségi árra, megfelelően kiigazítva a behozatal utáni (átvizsgálási és vámkezelési) költségekkel, amelyek az importőröket a Közösségben terhelték.

| (44) | Az összehasonlítás megmutatta, hogy a vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó érintett terméket a Közösségben olyan árakon értékesítették, amelyek alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak, ez utóbbi százalékában kifejezve 10,2 %-os mértékben. |
| --- | --- |

(44)

Az összehasonlítás megmutatta, hogy a vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó érintett terméket a Közösségben olyan árakon értékesítették, amelyek alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak, ez utóbbi százalékában kifejezve 10,2 %-os mértékben.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (45) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

a)   Termelés

| (46) | A közösségi gazdasági ágazat termelése a 2003-as 824 000 tonnás szintről 2004-ben 1 017 000 tonnára emelkedve tetőzött, majd 2005-ben csökkent és a vizsgálati időszak alatt ismét enyhén nőtt. A közösségi gazdasági ágazat termelésének 2004-ben tapasztalt jelentős növekedése a piac a Kínai Népköztársaságból származó behozatal alacsony szintjének betudható alacsony ellátottságával magyarázható, illetve más, a Közösségben 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot előállító üzemek bezárásával. Összességében a termelés a figyelembe vett időszak alatt 18 %-kal növekedett, mintegy 971 000 tonnára a vizsgálati időszakban. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

A közösségi gazdasági ágazat termelése a 2003-as 824 000 tonnás szintről 2004-ben 1 017 000 tonnára emelkedve tetőzött, majd 2005-ben csökkent és a vizsgálati időszak alatt ismét enyhén nőtt. A közösségi gazdasági ágazat termelésének 2004-ben tapasztalt jelentős növekedése a piac a Kínai Népköztársaságból származó behozatal alacsony szintjének betudható alacsony ellátottságával magyarázható, illetve más, a Közösségben 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot előállító üzemek bezárásával. Összességében a termelés a figyelembe vett időszak alatt 18 %-kal növekedett, mintegy 971 000 tonnára a vizsgálati időszakban.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Termelés (tonna)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Index (2003 = 100)

100

123

116

118

b)   Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (47) | A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása stabilan 1,1 millió tonna körül volt a figyelembe vett időszakban. A kapacitáskihasználás 2003-ban 75 %-os volt. 2004-ben 93 %-osra nőtt, 2005-ben 87 %-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét nőtt, 89 %-ra. Meg kell jegyezni, hogy ennek az ágazatnak az a különleges jellemzője, hogy termelési kapacitásának kihasználása elég stabilan alakul, mivel a termelési folyamatot nem lehet időszakosan leállítani. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása stabilan 1,1 millió tonna körül volt a figyelembe vett időszakban. A kapacitáskihasználás 2003-ban 75 %-os volt. 2004-ben 93 %-osra nőtt, 2005-ben 87 %-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét nőtt, 89 %-ra. Meg kell jegyezni, hogy ennek az ágazatnak az a különleges jellemzője, hogy termelési kapacitásának kihasználása elég stabilan alakul, mivel a termelési folyamatot nem lehet időszakosan leállítani.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonna)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Index (2003 = 100)

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

75 %

93 %

87 %

89 %

Index (2003 = 100)

100

123

116

118

c)   Értékesítések volumene

| (48) | A közösségi gazdasági ágazat a közösségi piacon független vevőknek eladott saját termelésének értékesítési volumene 2004-ben ugrásszerűen emelkedett (40 %-kal), 2005-ben és a vizsgálati időszakban azonban csökkent (12, illetve további 3 százalékponttal). Az értékesítések volumene a teljes figyelembe vett időszakban összességében 25 %-kal nőtt, ez az arány pedig megfelel a közösségi fogyasztás növekedési mértékének. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK értékesítési volumene (tonna) | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

A közösségi gazdasági ágazat a közösségi piacon független vevőknek eladott saját termelésének értékesítési volumene 2004-ben ugrásszerűen emelkedett (40 %-kal), 2005-ben és a vizsgálati időszakban azonban csökkent (12, illetve további 3 százalékponttal). Az értékesítések volumene a teljes figyelembe vett időszakban összességében 25 %-kal nőtt, ez az arány pedig megfelel a közösségi fogyasztás növekedési mértékének.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az EK értékesítési volumene (tonna)

658 641

921 347

845 688

825 013

Index (2003 = 100)

100

140

128

125

d)   Piaci részesedés

| (49) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabilan 51 %-os volt, 2003-ban csakúgy, mint a vizsgálati időszakban. 2004-ben – a kínai behozatal hiánya következtében – elérte maximumát. A közösségi gazdasági ágazat tehát a teljes figyelembe vett időszakban képes volt piaci részesedése fenntartásával kihasználni a piac növekedését, azaz a megnövekedett közösségi fogyasztást. A vizsgálati időszakban azonban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,5 %-át elvesztette a 2005-ös szinthez képest. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabilan 51 %-os volt, 2003-ban csakúgy, mint a vizsgálati időszakban. 2004-ben – a kínai behozatal hiánya következtében – elérte maximumát. A közösségi gazdasági ágazat tehát a teljes figyelembe vett időszakban képes volt piaci részesedése fenntartásával kihasználni a piac növekedését, azaz a megnövekedett közösségi fogyasztást. A vizsgálati időszakban azonban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,5 %-át elvesztette a 2005-ös szinthez képest.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Index (2003 = 100)

100

118

105

100

e)   Növekedés

| (50) | 2003 és a vizsgálati időszak között, amikor a közösségi fogyasztás 25 százalékponttal emelkedett, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon elért értékesítési volumene azzal egyenlő mértékben növekedett, piaci részesedése tehát stabil maradt. Ugyanezen időszakban a dömpingelt behozatal piaci részesedése mintegy 4 százalékponttal emelkedett, amely megfelelt a közösségi piacon eladott mintegy 141 000 tonna mennyiségi növekedésnek. |
| --- | --- |

(50)

2003 és a vizsgálati időszak között, amikor a közösségi fogyasztás 25 százalékponttal emelkedett, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon elért értékesítési volumene azzal egyenlő mértékben növekedett, piaci részesedése tehát stabil maradt. Ugyanezen időszakban a dömpingelt behozatal piaci részesedése mintegy 4 százalékponttal emelkedett, amely megfelelt a közösségi piacon eladott mintegy 141 000 tonna mennyiségi növekedésnek.

f)   Eladási árak a Közösségben

| (51) | A közösségi gazdasági ágazat független vevőknek történt eladásai átlagos egységára 2003 és 2005 között jelentősen nőtt (154 EUR/tonnáról 244 EUR/tonnára), a vizsgálati időszakban csökkent, ám továbbra is 29 %-kal magasabb (199 EUR/tonna) volt, mint 2003-ban. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi piaci egységár (EUR/tonna) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

A közösségi gazdasági ágazat független vevőknek történt eladásai átlagos egységára 2003 és 2005 között jelentősen nőtt (154 EUR/tonnáról 244 EUR/tonnára), a vizsgálati időszakban csökkent, ám továbbra is 29 %-kal magasabb (199 EUR/tonna) volt, mint 2003-ban.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A közösségi piaci egységár (EUR/tonna)

154

192

244

199

Index (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Az érintett behozatal áralákínálásának mértéke miatt e behozatalok kétségtelenül hatással voltak a közösségi gazdasági ágazat eladási áraira. |
| --- | --- |

(52)

Az érintett behozatal áralákínálásának mértéke miatt e behozatalok kétségtelenül hatással voltak a közösségi gazdasági ágazat eladási áraira.

g)   Készletek

| (53) | A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. A készletek 2004-ben először 29 %-kal nőttek, 2005-ben további 41 százalékponttal és a vizsgálati időszakban 88 százalékponttal. A készletek szintje azonban az éves termelési volumennel összehasonlítva viszonylag jelentéktelen (2003-ban 3,5 %, a vizsgálati időszakban 7,6 %). Mivel a közösségi gazdasági ágazat közösségi értékesítési volumene a teljes figyelembe vett időszakban nőtt, mint ez a fenti, (48) preambulumbekezdésben szerepelt, a zárókészletek növekedését a közösségi gazdasági ágazat exporteladásainak a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése magyarázza, lásd az alábbi, (70) preambulumbekezdést. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. A készletek 2004-ben először 29 %-kal nőttek, 2005-ben további 41 százalékponttal és a vizsgálati időszakban 88 százalékponttal. A készletek szintje azonban az éves termelési volumennel összehasonlítva viszonylag jelentéktelen (2003-ban 3,5 %, a vizsgálati időszakban 7,6 %). Mivel a közösségi gazdasági ágazat közösségi értékesítési volumene a teljes figyelembe vett időszakban nőtt, mint ez a fenti, (48) preambulumbekezdésben szerepelt, a zárókészletek növekedését a közösségi gazdasági ágazat exporteladásainak a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése magyarázza, lásd az alábbi, (70) preambulumbekezdést.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

28 761

37 007

48 834

74 127

Index (2003 = 100)

100

129

170

258

h)   Beruházások

| (54) | A közösségi gazdasági ágazat a hasonló termék gyártásába való éves beruházása stabil volt a figyelembe vett időszakban, évente körülbelül 9 millió EUR, egy 2004-es átmeneti csökkenés kivételével. A közösségi gazdasági ágazat beruházásait a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordították (részben egyes uniós környezetvédelmi jogszabályi előírásoknak való megfelelés érdekében), nem pedig a kapacitás növelésére. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházás (ezer EUR) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

A közösségi gazdasági ágazat a hasonló termék gyártásába való éves beruházása stabil volt a figyelembe vett időszakban, évente körülbelül 9 millió EUR, egy 2004-es átmeneti csökkenés kivételével. A közösségi gazdasági ágazat beruházásait a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordították (részben egyes uniós környezetvédelmi jogszabályi előírásoknak való megfelelés érdekében), nem pedig a kapacitás növelésére.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Nettó beruházás (ezer EUR)

8 951

8 139

9 059

9 070

Index (2003 = 100)

100

91

101

101

i)   Nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség

| (55) | A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat a nettó eladások százalékában kifejezett nyereségessége 2003-tól 2005-ig jelentősen nőtt (11 %-ról 18 %-ra), a helyzet azonban gyökeresen megváltozott a vizsgálati időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat elkezdett veszteségessé válni (– 1 %). A közösségi gazdasági ágazat nyereségességének drámai esése az eladási árak 2005 és a vizsgálati időszak közötti meredek csökkenésének tudható be. |
| --- | --- |

(55)

A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat a nettó eladások százalékában kifejezett nyereségessége 2003-tól 2005-ig jelentősen nőtt (11 %-ról 18 %-ra), a helyzet azonban gyökeresen megváltozott a vizsgálati időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat elkezdett veszteségessé válni (– 1 %). A közösségi gazdasági ágazat nyereségességének drámai esése az eladási árak 2005 és a vizsgálati időszak közötti meredek csökkenésének tudható be.

| (56) | A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a nyereségességi tendenciát követte. |
| --- | --- |

(56)

A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a nyereségességi tendenciát követte.

| (57) | A közösségi gazdasági ágazat pénzáramlásában is hasonló negatív változások mutatkoztak, amelyek révén a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében összességében jelentős visszaesés következett be. |
| --- | --- |

(57)

A közösségi gazdasági ágazat pénzáramlásában is hasonló negatív változások mutatkoztak, amelyek révén a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében összességében jelentős visszaesés következett be.

| (58) | A közösségi gazdasági ágazat a tőkebevonási képesség tekintetében nem számolt be semmilyen tényleges nehézségről. Azonban az ágazat sajátos jellege miatt – vagyis hogy a termelési folyamatot nem lehet leállítani anélkül, hogy az kárt tenne a kemencékben – egyes kemencék bezárása, majd újraindítása jelentős kiegészítő beruházásokat tenne szükségessé (a közösségi gazdasági ágazat becslése szerint kemencénként megközelítőleg 2 millió EUR). A közösségi gazdasági ágazat becslése szerint az e beruházásokhoz szükséges kiegészítő tőkebevonási képesség korlátozott, amennyiben a befektetők nem bíznak a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz piacának nyereségességében. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitásának meglehetősen stabilnak kell lennie. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gyártók nyereségessége a független vevőknek történő közösségi értékesítések esetében (nettó értékesítések százalékában) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| A beruházások megtérülése (az eredmény a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Index (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Pénzáramlás (ezer EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

A közösségi gazdasági ágazat a tőkebevonási képesség tekintetében nem számolt be semmilyen tényleges nehézségről. Azonban az ágazat sajátos jellege miatt – vagyis hogy a termelési folyamatot nem lehet leállítani anélkül, hogy az kárt tenne a kemencékben – egyes kemencék bezárása, majd újraindítása jelentős kiegészítő beruházásokat tenne szükségessé (a közösségi gazdasági ágazat becslése szerint kemencénként megközelítőleg 2 millió EUR). A közösségi gazdasági ágazat becslése szerint az e beruházásokhoz szükséges kiegészítő tőkebevonási képesség korlátozott, amennyiben a befektetők nem bíznak a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz piacának nyereségességében. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitásának meglehetősen stabilnak kell lennie.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A közösségi gyártók nyereségessége a független vevőknek történő közösségi értékesítések esetében (nettó értékesítések százalékában)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Index (2003 = 100)

100

158

169

–8

A beruházások megtérülése (az eredmény a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Index (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Pénzáramlás (ezer EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Index (2003 = 100)

100

77

196

26

j)   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (59) | A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2003 és a vizsgálati időszak között 13 %-kal nőtt. A megnövekedett termeléssel összehasonlítva a közösségi gazdasági ágazat munkaerejének – az egy foglalkoztatottra jutó éves termelés (tonnában mért) – termelékenysége stabil volt. Az alkalmazottankénti átlagos bérköltség 9 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Éves alkalmazottankénti bérköltség
  (ezer EUR) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2003 és a vizsgálati időszak között 13 %-kal nőtt. A megnövekedett termeléssel összehasonlítva a közösségi gazdasági ágazat munkaerejének – az egy foglalkoztatottra jutó éves termelés (tonnában mért) – termelékenysége stabil volt. Az alkalmazottankénti átlagos bérköltség 9 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

680

754

734

767

Index (2003 = 100)

100

111

108

113

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

1 676

1 954

1 760

1 697

Index (2003 = 100)

100

117

105

101

Éves alkalmazottankénti bérköltség

(ezer EUR)

28

28

29

31

Index (2003 = 100)

100

100

105

109

k)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (60) | A dömpingelt behozatalok mennyiségére, piaci részesedésére és árára tekintettel a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(60)

A dömpingelt behozatalok mennyiségére, piaci részesedésére és árára tekintettel a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

| (61) | Mint a (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a korábbi dömpingellenes intézkedéseket 2004 márciusában felfüggesztették, mivel a piaci feltételek átmeneti változásai miatt úgy ítélték meg, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalával kapcsolatos kár folytatódása nem valószínű. Az érintett termék mennyiségeinek és árának alakulását ezután a 2002. október 1-jétől2003. szeptember 30-áig terjedő időszakban vizsgálták. A felfüggesztést 2005 decemberéig, az intézkedések hatályvesztéséig meghosszabbították. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a múltbeli dömping nem befolyásolta jelentősen a közösségi gazdasági ágazat helyzetét az e vizsgálat során figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(61)

Mint a (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a korábbi dömpingellenes intézkedéseket 2004 márciusában felfüggesztették, mivel a piaci feltételek átmeneti változásai miatt úgy ítélték meg, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalával kapcsolatos kár folytatódása nem valószínű. Az érintett termék mennyiségeinek és árának alakulását ezután a 2002. október 1-jétől2003. szeptember 30-áig terjedő időszakban vizsgálták. A felfüggesztést 2005 decemberéig, az intézkedések hatályvesztéséig meghosszabbították. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a múltbeli dömping nem befolyásolta jelentősen a közösségi gazdasági ágazat helyzetét az e vizsgálat során figyelembe vett időszakban.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (62) | 2003 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt importjának mennyisége 45 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése körülbelül 4 százalékponttal növekedett. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagárai alacsonyabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat árainál, kivéve a 2004-es kivételes évet. Ráadásul a vizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal árai jelentősen alámentek a közösségi gazdasági ágazat árainak. Valójában 10,2 %-os alákínálási különbözet mutatkozott. |
| --- | --- |

(62)

2003 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt importjának mennyisége 45 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése körülbelül 4 százalékponttal növekedett. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagárai alacsonyabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat árainál, kivéve a 2004-es kivételes évet. Ráadásul a vizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal árai jelentősen alámentek a közösségi gazdasági ágazat árainak. Valójában 10,2 %-os alákínálási különbözet mutatkozott.

| (63) | A legtöbb kármutató 2005-ig pozitív tendenciát jelzett a közösségi gazdasági ágazatban (bár a kivételes 2004-es évtől kezdődően és 2005-ben már bizonyosan megfigyelhető volt némi lefelé irányuló kiegyenlítés), azonban a vizsgálati időszak alatt csökkent. Ez különösen jellemző a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatói, főleg a nyereségesség tekintetében: a 2004–2005-ben elért 17–18 %-os nyereséghányad a vizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent, és a közösségi gazdasági ágazat végül veszteséget produkált. A beruházások megtérülése és a pénzáramlás is negatívan fejlődött. Ez a drámai visszaesés az árak meredek zuhanásának volt köszönhető a 2005 és a vizsgálati időszak közötti időben, amikor a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének átlagos eladási árai 19 %-kal csökkentek a saját nyereségessége rovására. |
| --- | --- |

(63)

A legtöbb kármutató 2005-ig pozitív tendenciát jelzett a közösségi gazdasági ágazatban (bár a kivételes 2004-es évtől kezdődően és 2005-ben már bizonyosan megfigyelhető volt némi lefelé irányuló kiegyenlítés), azonban a vizsgálati időszak alatt csökkent. Ez különösen jellemző a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatói, főleg a nyereségesség tekintetében: a 2004–2005-ben elért 17–18 %-os nyereséghányad a vizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent, és a közösségi gazdasági ágazat végül veszteséget produkált. A beruházások megtérülése és a pénzáramlás is negatívan fejlődött. Ez a drámai visszaesés az árak meredek zuhanásának volt köszönhető a 2005 és a vizsgálati időszak közötti időben, amikor a közösségi gazdasági ágazat hasonló termékének átlagos eladási árai 19 %-kal csökkentek a saját nyereségessége rovására.

| (64) | A kármutatók többsége 2005 és a vizsgálati időszak közötti időben szintén negatívan alakult, bár kevésbé érzékelhetően, mint a nyereségesség: a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene körülbelül 3 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedéséből 2,5 %-ot veszített el, az átlagos értékesítési árak 19 %-kal estek vissza. Másrészről a termelési volumen, a kapacitáskihasználás mértéke és a foglalkoztatás 2005-től a vizsgálati időszakig valamivel kedvezőbben alakult. |
| --- | --- |

(64)

A kármutatók többsége 2005 és a vizsgálati időszak közötti időben szintén negatívan alakult, bár kevésbé érzékelhetően, mint a nyereségesség: a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene körülbelül 3 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedéséből 2,5 %-ot veszített el, az átlagos értékesítési árak 19 %-kal estek vissza. Másrészről a termelési volumen, a kapacitáskihasználás mértéke és a foglalkoztatás 2005-től a vizsgálati időszakig valamivel kedvezőbben alakult.

| (65) | Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(65)

Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   Bevezetés

| (66) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt importja okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. Ezenfelül a dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt importja okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. Ezenfelül a dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (67) | 2003 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék importjának mennyisége 45 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban jelentős szintet ért el, azaz folyamatosan 24 %-os vagy magasabb piaci részesedést. A vizsgálati időszak alatt ez a piaci részesedés 28 % volt. Az átlagos importárak 2003 és a vizsgálati időszak között összesen 46 %-kal emelkedtek, azonban a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat árainál általában alacsonyabbak voltak, kivéve a 2004-es kivételes évben. A vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó import átlagárai 10,2 %-os mértékben alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. A közösségi gazdasági ágazat annak érdekében, hogy a hazai piacán biztosítsa jelentétét, illetve a Kínai Népköztársaságból származó import következtében alacsony piaci árak miatt kénytelen volt a vizsgálati időszakban az értékesítési árait 29 %-kal csökkenteni. Ennek ellenére 2005-től a vizsgálati időszakig 2,5 %-ot veszített piaci részesedéséből. |
| --- | --- |

(67)

2003 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék importjának mennyisége 45 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban jelentős szintet ért el, azaz folyamatosan 24 %-os vagy magasabb piaci részesedést. A vizsgálati időszak alatt ez a piaci részesedés 28 % volt. Az átlagos importárak 2003 és a vizsgálati időszak között összesen 46 %-kal emelkedtek, azonban a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat árainál általában alacsonyabbak voltak, kivéve a 2004-es kivételes évben. A vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó import átlagárai 10,2 %-os mértékben alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. A közösségi gazdasági ágazat annak érdekében, hogy a hazai piacán biztosítsa jelentétét, illetve a Kínai Népköztársaságból származó import következtében alacsony piaci árak miatt kénytelen volt a vizsgálati időszakban az értékesítési árait 29 %-kal csökkenteni. Ennek ellenére 2005-től a vizsgálati időszakig 2,5 %-ot veszített piaci részesedéséből.

| (68) | A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal e tisztességtelen árazási magatartása lenyomta a közösségi gazdasági ágazat árait, így az a nyersanyagárak emelkedését nem tudta tovább fedezni. Ez a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének zuhanásában nyilvánult meg. |
| --- | --- |

(68)

A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal e tisztességtelen árazási magatartása lenyomta a közösségi gazdasági ágazat árait, így az a nyersanyagárak emelkedését nem tudta tovább fedezni. Ez a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének zuhanásában nyilvánult meg.

| (69) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó import alacsony árai, amelyek a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáltak a vizsgálati időszakban, és amelyek volumenben is növekedtek, meghatározó szerepet játszottak a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásában, amely a nyereségesség és a többi pénzügyi mutató meredek zuhanásában, illetve a piaci részesedés zsugorodásában nyilvánult meg a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(69)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó import alacsony árai, amelyek a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáltak a vizsgálati időszakban, és amelyek volumenben is növekedtek, meghatározó szerepet játszottak a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásában, amely a nyereségesség és a többi pénzügyi mutató meredek zuhanásában, illetve a piaci részesedés zsugorodásában nyilvánult meg a vizsgálati időszakban.

3.   Egyéb tényezők hatása

a)   A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (70) | Amint az alábbi táblázatból látszik, a közösségi gazdasági ágazatban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz exporteladásának volumene a figyelembe vett időszak alatt 36 %-kal csökkent. A vizsgálati időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége zuhant, a fentebb ismertetettek szerint az exporteladás azonban jelentősen megnőtt. Ráadásul az exporteladás szintje a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítésének összefüggésében nem bír nagy jelentőséggel, az összes értékesítés 10 %-át teszi ki a vizsgálati időszakban. Ezért úgy tekinthető, hogy az exportban történt visszaesés nem járult hozzá számottevően a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az exporteladás mennyisége (tonna) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Amint az alábbi táblázatból látszik, a közösségi gazdasági ágazatban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz exporteladásának volumene a figyelembe vett időszak alatt 36 %-kal csökkent. A vizsgálati időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége zuhant, a fentebb ismertetettek szerint az exporteladás azonban jelentősen megnőtt. Ráadásul az exporteladás szintje a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítésének összefüggésében nem bír nagy jelentőséggel, az összes értékesítés 10 %-át teszi ki a vizsgálati időszakban. Ezért úgy tekinthető, hogy az exportban történt visszaesés nem járult hozzá számottevően a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az exporteladás mennyisége (tonna)

140 511

103 409

56 453

90 402

Index (2003 = 100)

100

74

40

64

b)   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (71) | A fenti (38) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti legjobb rendelkezésre álló információk alapján a Kínai Népköztársaságon kívüli harmadik országokból származó behozatal nem volt a figyelembe vett időszakban. Így megállapították, hogy az Európai Közösségbe más harmadik országokból származó behozatalok nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(71)

A fenti (38) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti legjobb rendelkezésre álló információk alapján a Kínai Népköztársaságon kívüli harmadik országokból származó behozatal nem volt a figyelembe vett időszakban. Így megállapították, hogy az Európai Közösségbe más harmadik országokból származó behozatalok nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

c)   Verseny más közösségi gyártókkal

| (72) | Mint a fenti (35) preambulumbekezdésben szerepelt, a két másik közösségi gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. Ez a két gyártó azonban szolgáltatott bizonyos adatokat a Biztosság számára a saját termelési és értékesítési volumeneire vonatkozóan, amelyeket a vizsgálatban együttműködő más közösségi gyártóktól kapott adatokkal összevetve ellenőriztek. A többi közösségi gyártó eladási áraival kapcsolatos információ nem állt rendelkezésre. |
| --- | --- |

(72)

Mint a fenti (35) preambulumbekezdésben szerepelt, a két másik közösségi gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. Ez a két gyártó azonban szolgáltatott bizonyos adatokat a Biztosság számára a saját termelési és értékesítési volumeneire vonatkozóan, amelyeket a vizsgálatban együttműködő más közösségi gyártóktól kapott adatokkal összevetve ellenőriztek. A többi közösségi gyártó eladási áraival kapcsolatos információ nem állt rendelkezésre.

| (73) | A rendelkezésre álló adatok alapján úgy becsülik, hogy a két másik közösségi gyártó értékesítési volumene a Közösségben a vizsgálati időszakban 280 és 380 ezer tonna között volt (8). Hasonlóképpen, a megfelelő piaci részesedésük 20 % körül volt. A fenti megállapításoknak megfelelően a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil maradt, míg a kínai import piaci részesedése ugyanebben az időszakban 4 százalékponttal növekedett. Ebből következően a teljes időszakot tekintve a kínai import volumene a többi közösségi gyártó rovására növekedett. Azonban a kínai import piaci részesedésének 3 százalékpontos növekedése a vizsgálati időszakban nagyjából megfelel a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése csökkenésének (2,5 százalékpont.) |
| --- | --- |

(73)

A rendelkezésre álló adatok alapján úgy becsülik, hogy a két másik közösségi gyártó értékesítési volumene a Közösségben a vizsgálati időszakban 280 és 380 ezer tonna között volt (8). Hasonlóképpen, a megfelelő piaci részesedésük 20 % körül volt. A fenti megállapításoknak megfelelően a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil maradt, míg a kínai import piaci részesedése ugyanebben az időszakban 4 százalékponttal növekedett. Ebből következően a teljes időszakot tekintve a kínai import volumene a többi közösségi gyártó rovására növekedett. Azonban a kínai import piaci részesedésének 3 százalékpontos növekedése a vizsgálati időszakban nagyjából megfelel a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése csökkenésének (2,5 százalékpont.)

| (74) | A fentiek alapján, ellenkező értelmű adatok hiányában megállapították, hogy a többi közösségi gyártó nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. |
| --- | --- |

(74)

A fentiek alapján, ellenkező értelmű adatok hiányában megállapították, hogy a többi közösségi gyártó nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz.

d)   A nyersanyagok árai

| (75) | Néhány érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár a nyersanyagárak növekedésének tudható be. Ebben a tekintetben azt állapították meg, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz előállításához használt alapanyag, a kokszszén a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz előállítási költségeinek mintegy 50 %-át teszi ki. A közösségi gazdasági ágazat által használt kokszszenet az USA-ból szerzik be, kivéve egy közösségi gyártót, aki helyi forrásból származó kokszszenet használ. A közösségi gazdasági ágazat által használt kokszszén árait tekintve a vizsgálat kimutatta, hogy ezek jelentős mértékben és állandóan növekedtek a figyelembe vett időszakban, az alábbi táblázatban látható módon: | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokszszén átlagos költsége (EUR/tonna előállított 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Néhány érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár a nyersanyagárak növekedésének tudható be. Ebben a tekintetben azt állapították meg, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz előállításához használt alapanyag, a kokszszén a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz előállítási költségeinek mintegy 50 %-át teszi ki. A közösségi gazdasági ágazat által használt kokszszenet az USA-ból szerzik be, kivéve egy közösségi gyártót, aki helyi forrásból származó kokszszenet használ. A közösségi gazdasági ágazat által használt kokszszén árait tekintve a vizsgálat kimutatta, hogy ezek jelentős mértékben és állandóan növekedtek a figyelembe vett időszakban, az alábbi táblázatban látható módon:

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Kokszszén átlagos költsége (EUR/tonna előállított 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz)

77

97

126

127

Index (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a nyersanyagárak növekedése 2003 és 2005 között hatással lehetett a közösségi gazdasági ágazat értékesítési áraira, amelyek amint az az (51) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanebben az időszakban növekedtek, egybeesve a közösségi gazdasági ágazat magasabb haszonkulcsával. A vizsgálati időszakban ezzel ellentétesen, a 2005-ös évhez képest csupán 1 százalékpontos nyersanyagár-növekedés ellenére, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete drámai mértékben romlott, mivel értékesítési árai jelentősen csökkentek. |
| --- | --- |

(76)

Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a nyersanyagárak növekedése 2003 és 2005 között hatással lehetett a közösségi gazdasági ágazat értékesítési áraira, amelyek amint az az (51) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanebben az időszakban növekedtek, egybeesve a közösségi gazdasági ágazat magasabb haszonkulcsával. A vizsgálati időszakban ezzel ellentétesen, a 2005-ös évhez képest csupán 1 százalékpontos nyersanyagár-növekedés ellenére, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete drámai mértékben romlott, mivel értékesítési árai jelentősen csökkentek.

| (77) | Következésképpen úgy találták, hogy a nyersanyagárak alakulása nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(77)

Következésképpen úgy találták, hogy a nyersanyagárak alakulása nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (78) | A fenti elemzés végeredményben azt bizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó import a közösségi piacon a vizsgálati időszakban komoly árcsökkenést idézett elő, mivel a Kínai Népköztársaság importárai a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáltak. Ez az árcsökkenés a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak jelentős csökkenéséhez vezetett, amely egybeesett a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének, a beruházások megtérülésének és a pénzáramlásnak az erőteljes visszaesésével. Ráadásul, a vizsgálati időszakban a kínai import növekedése piacirészesedés-növekedéshez (3 százalékpontos) vezetett, amely a közösségi gazdasági ágazat hasonló mértékű (2,5 százalékpontos) piacirészesedés-vesztésében tükröződik. |
| --- | --- |

(78)

A fenti elemzés végeredményben azt bizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó import a közösségi piacon a vizsgálati időszakban komoly árcsökkenést idézett elő, mivel a Kínai Népköztársaság importárai a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáltak. Ez az árcsökkenés a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak jelentős csökkenéséhez vezetett, amely egybeesett a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének, a beruházások megtérülésének és a pénzáramlásnak az erőteljes visszaesésével. Ráadásul, a vizsgálati időszakban a kínai import növekedése piacirészesedés-növekedéshez (3 százalékpontos) vezetett, amely a közösségi gazdasági ágazat hasonló mértékű (2,5 százalékpontos) piacirészesedés-vesztésében tükröződik.

| (79) | Másrészről azoknak az egyéb tényezőknek a vizsgálatából, amelyek kárt okozhattak volna a közösségi gazdasági ágazatnak, az derült ki, hogy ezek egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást. |
| --- | --- |

(79)

Másrészről azoknak az egyéb tényezőknek a vizsgálatából, amelyek kárt okozhattak volna a közösségi gazdasági ágazatnak, az derült ki, hogy ezek egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást.

| (80) | A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal károsító hatásától, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(80)

A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal károsító hatásától, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

F.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (81) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében, hogy intézkedéseket fogadjon el. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. Az egyéni importőrökre vagy felhasználókra vonatkozó adatokat a bizalmas adatkezelés érdekében a tényleges számadatok helyett tartományokban mutatjuk be. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében, hogy intézkedéseket fogadjon el. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. Az egyéni importőrökre vagy felhasználókra vonatkozó adatokat a bizalmas adatkezelés érdekében a tényleges számadatok helyett tartományokban mutatjuk be.

1.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (82) | Mint ahogy a fenti (35) preambulumbekezdésből kiderült, a közösségi gazdasági ágazat öt vállalatból áll, amelyek a Cseh Köztársaságban, Olaszországban és Spanyolországban rendelkeznek gyártóüzemmel és körülbelül 750 főt foglalkoztatnak, akik közvetlenül részt vesznek a hasonló termék előállításában, értékesítésében és az ehhez kapcsolódó adminisztratív tevékenységben. Intézkedések bevezetése esetén a közösségi piacon az árcsökkenés várhatóan befejeződik, és a közösségi gazdasági ágazat eladási árai elkezdenek helyreállni, aminek következtében a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete javulásnak indul. |
| --- | --- |

(82)

Mint ahogy a fenti (35) preambulumbekezdésből kiderült, a közösségi gazdasági ágazat öt vállalatból áll, amelyek a Cseh Köztársaságban, Olaszországban és Spanyolországban rendelkeznek gyártóüzemmel és körülbelül 750 főt foglalkoztatnak, akik közvetlenül részt vesznek a hasonló termék előállításában, értékesítésében és az ehhez kapcsolódó adminisztratív tevékenységben. Intézkedések bevezetése esetén a közösségi piacon az árcsökkenés várhatóan befejeződik, és a közösségi gazdasági ágazat eladási árai elkezdenek helyreállni, aminek következtében a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete javulásnak indul.

| (83) | Másrészről, ha nem vezetnek be dömpingellenes intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatóinak, nevezetesen a nyereségességének a negatív tendenciája valószínűleg folytatódni fog. A közösségi gazdasági ágazat piacirészesedés-vesztése valószínűleg folytatódni fog, mivel nem lesz képes tovább lépést tartani a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal piaci áraival. Ez valószínűleg a termelés és a beruházások visszaeséséhez, bizonyos termelési létesítmények bezáráshoz, illetve létszámleépítéshez fog vezetni a Közösségen belül. |
| --- | --- |

(83)

Másrészről, ha nem vezetnek be dömpingellenes intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatóinak, nevezetesen a nyereségességének a negatív tendenciája valószínűleg folytatódni fog. A közösségi gazdasági ágazat piacirészesedés-vesztése valószínűleg folytatódni fog, mivel nem lesz képes tovább lépést tartani a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal piaci áraival. Ez valószínűleg a termelés és a beruházások visszaeséséhez, bizonyos termelési létesítmények bezáráshoz, illetve létszámleépítéshez fog vezetni a Közösségen belül.

| (84) | Összegzésként megállapítható, hogy dömpingellenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné a Közösség gazdasági ágazata számára, hogy felépüljön a kárt okozó dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(84)

Összegzésként megállapítható, hogy dömpingellenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné a Közösség gazdasági ágazata számára, hogy felépüljön a kárt okozó dömping hatásaiból.

2.   A nem kapcsolódó közösségi importőrök és kereskedők érdekei

| (85) | Mint a fenti (9) preambulumbekezdésben szerepelt, csak egyetlen importőr/kereskedő nyújtott be a kérdőívre válaszokat. A vizsgálati időszak alatt az érintett termék közösségi importját szinte teljes egészében ez a cég realizálta, mint az a (36) preambulumbekezdésben szerepelt. |
| --- | --- |

(85)

Mint a fenti (9) preambulumbekezdésben szerepelt, csak egyetlen importőr/kereskedő nyújtott be a kérdőívre válaszokat. A vizsgálati időszak alatt az érintett termék közösségi importját szinte teljes egészében ez a cég realizálta, mint az a (36) preambulumbekezdésben szerepelt.

| (86) | Az említett importőr által szolgáltatott információk alapján megállapítást nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék importjának aránya a cég teljes forgalmában körülbelül 20 %-ot tett ki a vizsgálati időszak alatt. Az importőr/kereskedő a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot nemcsak a Kínai Népköztársaságból szerzi be, hanem más forrásokból is, beleértve a közösségi gazdasági ágazatot. Az említett importőr a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kereskedelme révén átlagosan elért haszonkulcsa 5–10 % körül alakult. |
| --- | --- |

(86)

Az említett importőr által szolgáltatott információk alapján megállapítást nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék importjának aránya a cég teljes forgalmában körülbelül 20 %-ot tett ki a vizsgálati időszak alatt. Az importőr/kereskedő a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot nemcsak a Kínai Népköztársaságból szerzi be, hanem más forrásokból is, beleértve a közösségi gazdasági ágazatot. Az említett importőr a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kereskedelme révén átlagosan elért haszonkulcsa 5–10 % körül alakult.

| (87) | Az együttműködő importőr nem támogatja az intézkedések bevezetését. Azonban tekintve az importőrnek az érintett termék behozatala terén fennálló rendkívül erős pozícióját, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések által generált többletköltségek nagy részét, vagy akár teljes egészét át tudná hárítani a felhasználókra. Ebben a tekintetben a dömpingellenes vám kivetése a Kínai Népköztársaságból származó importra, a fenti (82) preambulumbekezdésben vázoltak szerint minden valószínűség szerint a piaci árak felfelé irányuló korrekciójához vezetne. Ezért feltételezhető, hogy azok az importőrök, akik a Kínai Népköztársaságból vásárolják a terméket, ezeket a vámköltségeket a végső fogyasztóra fogják továbbhárítani. Mindenesetre, tekintve a termék viszonylag csekély súlyát a kérdéses importőr tevékenységében, illetve a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kereskedelmében elért haszonkulcsot, az ideiglenesen megállapított vám várhatóan nem befolyásolná jelentős mértékben az említett gazdasági szereplő pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(87)

Az együttműködő importőr nem támogatja az intézkedések bevezetését. Azonban tekintve az importőrnek az érintett termék behozatala terén fennálló rendkívül erős pozícióját, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések által generált többletköltségek nagy részét, vagy akár teljes egészét át tudná hárítani a felhasználókra. Ebben a tekintetben a dömpingellenes vám kivetése a Kínai Népköztársaságból származó importra, a fenti (82) preambulumbekezdésben vázoltak szerint minden valószínűség szerint a piaci árak felfelé irányuló korrekciójához vezetne. Ezért feltételezhető, hogy azok az importőrök, akik a Kínai Népköztársaságból vásárolják a terméket, ezeket a vámköltségeket a végső fogyasztóra fogják továbbhárítani. Mindenesetre, tekintve a termék viszonylag csekély súlyát a kérdéses importőr tevékenységében, illetve a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz kereskedelmében elért haszonkulcsot, az ideiglenesen megállapított vám várhatóan nem befolyásolná jelentős mértékben az említett gazdasági szereplő pénzügyi helyzetét.

3.   A felhasználók érdeke

| (88) | Mint a (9) preambulumbekezdésben szerepelt, a felhasználók és szövetségeik nagy számban adtak a kérdőívre válaszokat és tettek más észrevételeket. A közösségi felhasználói piac két nagy szektorból tevődik össze, a kőgyapotgyártók és az öntödék szektorából. |
| --- | --- |

(88)

Mint a (9) preambulumbekezdésben szerepelt, a felhasználók és szövetségeik nagy számban adtak a kérdőívre válaszokat és tettek más észrevételeket. A közösségi felhasználói piac két nagy szektorból tevődik össze, a kőgyapotgyártók és az öntödék szektorából.

a)   Kőgyapotgyártók

| (89) | Felhasználói kérdőívek érkeztek a Rockwool International A/S (a továbbiakban: Rockwool), a Közösség legnagyobb kőgyapotgyártó csoportjának leányvállalataitól. A Rockwool 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használ a kőgyapot előállításához tüzelőanyagként a kőolvasztáskor. A kőgyapotot főleg szigetelőanyagkét alkalmazzák. A teljes Rockwool csoport által realizált haszonkulcs a vizsgálati időszakban 10 % fölötti volt. |
| --- | --- |

(89)

Felhasználói kérdőívek érkeztek a Rockwool International A/S (a továbbiakban: Rockwool), a Közösség legnagyobb kőgyapotgyártó csoportjának leányvállalataitól. A Rockwool 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használ a kőgyapot előállításához tüzelőanyagként a kőolvasztáskor. A kőgyapotot főleg szigetelőanyagkét alkalmazzák. A teljes Rockwool csoport által realizált haszonkulcs a vizsgálati időszakban 10 % fölötti volt.

| (90) | Megállapítást nyert, hogy a Rockwool fogyasztása a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz összes közösségi fogyasztásának 13 %-át, behozatala pedig a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz Kínából származó összes behozatalának körülbelül 18 %-át tette ki a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(90)

Megállapítást nyert, hogy a Rockwool fogyasztása a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz összes közösségi fogyasztásának 13 %-át, behozatala pedig a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz Kínából származó összes behozatalának körülbelül 18 %-át tette ki a vizsgálati időszakban.

| (91) | A vállalat a Közösség területén 15 termelőüzemmel rendelkezik, és mintegy 6 600 alkalmazottat foglalkoztat. A kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot három, az EU területén található üzemében használják, amelyek összesen 2 400 alkalmazottat foglalkoztatnak, a többi üzem pedig közösségi 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használ. A vizsgálati időszak alatt a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használó Rockwool üzemek összes előállítási költségének 4–8 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(91)

A vállalat a Közösség területén 15 termelőüzemmel rendelkezik, és mintegy 6 600 alkalmazottat foglalkoztat. A kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot három, az EU területén található üzemében használják, amelyek összesen 2 400 alkalmazottat foglalkoztatnak, a többi üzem pedig közösségi 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használ. A vizsgálati időszak alatt a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot használó Rockwool üzemek összes előállítási költségének 4–8 %-át tette ki.

b)   Öntödék

| (92) | Becslések szerint az öntödék 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz fogyasztása az összes közösségi fogyasztás közel 80 %-át teszi ki. Az öntödei iparágban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot tüzelőanyagként használják a hulladék megolvasztására a vasöntvények készítésénél, amelyeket az autógyártás, az építőipar, a gépipar és közüzemi szektorok használnak fel. |
| --- | --- |

(92)

Becslések szerint az öntödék 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz fogyasztása az összes közösségi fogyasztás közel 80 %-át teszi ki. Az öntödei iparágban a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot tüzelőanyagként használják a hulladék megolvasztására a vasöntvények készítésénél, amelyeket az autógyártás, az építőipar, a gépipar és közüzemi szektorok használnak fel.

| (93) | A dömpingellenes intézkedések öntödékre gyakorolt lehetséges hatását a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz összes közösségi fogyasztásának körülbelül 18 %-át, illetve a vizsgálati időszakban az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó összes importjának szintén körülbelül 18 %-át képviselő közösségi öntödék felhasználóinak a kérdőívekre adott válaszai alapján elemezték. Megalapozott kérelmek érkeztek az Európai Öntőműhelyek Egyesületétől (CAEF), illetve a Német Öntödék Szövetségétől (German National Foundry Association) is. |
| --- | --- |

(93)

A dömpingellenes intézkedések öntödékre gyakorolt lehetséges hatását a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz összes közösségi fogyasztásának körülbelül 18 %-át, illetve a vizsgálati időszakban az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó összes importjának szintén körülbelül 18 %-át képviselő közösségi öntödék felhasználóinak a kérdőívekre adott válaszai alapján elemezték. Megalapozott kérelmek érkeztek az Európai Öntőműhelyek Egyesületétől (CAEF), illetve a Német Öntödék Szövetségétől (German National Foundry Association) is.

| (94) | A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a vizsgálati időszakban az elemzésben részt vevő öntödék összes előállítási költségének 3–6 %-át jelentette. Ez különbözik a CAEF becslésétől, amely szerint a koksz ára az öntvények előállítási költségének 15 %-át is kiteheti. |
| --- | --- |

(94)

A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a vizsgálati időszakban az elemzésben részt vevő öntödék összes előállítási költségének 3–6 %-át jelentette. Ez különbözik a CAEF becslésétől, amely szerint a koksz ára az öntvények előállítási költségének 15 %-át is kiteheti.

c)   A felhasználók érvei

| (95) | A felhasználók az intézkedések bevezetésével szemben felmutatott első számú érve az, hogy a koksz közösségi keresletét az európai gyártók önmagukban nem tudják kielégíteni. Ezt a közösségi gazdasági ágazat is elismerte, és az a tény is tisztán tükrözi, hogy az Európai Közösség fogyasztása a vizsgálati időszakban 1,6 millió tonna volt (amely az elkövetkezendő években a felhasználók előrejelzései szerint valószínűleg növekedni fog), míg a teljes közösségi termelés, mind a közösségi gazdasági ágazat gyártóitól, mind más közösségi gyártóktól kapott válaszok alapján (lásd a (72) preambulumbekezdést) ebben az időszakban 1,3 millió tonnát tett ki. Tekintve, hogy a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának mértéke magas, nyilvánvaló, hogy a felhasználói kereslet kielégítésének érdekében még akkor is importra volna szükség, ha a teljes közösségi termelés a közösségen belül kerülne fogyasztásra. |
| --- | --- |

(95)

A felhasználók az intézkedések bevezetésével szemben felmutatott első számú érve az, hogy a koksz közösségi keresletét az európai gyártók önmagukban nem tudják kielégíteni. Ezt a közösségi gazdasági ágazat is elismerte, és az a tény is tisztán tükrözi, hogy az Európai Közösség fogyasztása a vizsgálati időszakban 1,6 millió tonna volt (amely az elkövetkezendő években a felhasználók előrejelzései szerint valószínűleg növekedni fog), míg a teljes közösségi termelés, mind a közösségi gazdasági ágazat gyártóitól, mind más közösségi gyártóktól kapott válaszok alapján (lásd a (72) preambulumbekezdést) ebben az időszakban 1,3 millió tonnát tett ki. Tekintve, hogy a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának mértéke magas, nyilvánvaló, hogy a felhasználói kereslet kielégítésének érdekében még akkor is importra volna szükség, ha a teljes közösségi termelés a közösségen belül kerülne fogyasztásra.

| (96) | Fontos megemlíteni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a közösségi gazdasági ágazatra káros hatású tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat orvoslása és a közösségi piacon a tényleges versenyhelyzet visszaállítása, nem pedig az import leállítása. A közösségi piaci versenykörnyezetet illetően meg kell jegyezni, hogy bár a dömpingellenes intézkedések bevezetésének hatása valószínűleg a Kínai Népköztársaságból származó és a Közösségbe irányuló export árszintjének növekedésében nyilvánulna meg, a javasolt intézkedések nem a közösségi piac kínai exportőrök előtt való lezárását célozzák, tehát továbbra is megengedik a kínai termékek folyamatos piaci jelenlétét. |
| --- | --- |

(96)

Fontos megemlíteni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a közösségi gazdasági ágazatra káros hatású tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat orvoslása és a közösségi piacon a tényleges versenyhelyzet visszaállítása, nem pedig az import leállítása. A közösségi piaci versenykörnyezetet illetően meg kell jegyezni, hogy bár a dömpingellenes intézkedések bevezetésének hatása valószínűleg a Kínai Népköztársaságból származó és a Közösségbe irányuló export árszintjének növekedésében nyilvánulna meg, a javasolt intézkedések nem a közösségi piac kínai exportőrök előtt való lezárását célozzák, tehát továbbra is megengedik a kínai termékek folyamatos piaci jelenlétét.

| (97) | Ráadásul a felhasználók azzal érveltek, hogy az intézkedések bevezetése a beszerzési árak növekedését eredményezi, amely hatással lehet versenyképességükre és így veszélyezteti a termelési tevékenységüket a Közösségben. Azzal is érveltek, hogy még súlyosabb lenne azoknak a felhasználóknak a helyzete, akik nem tudnak a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszról az európai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra váltani, mivel nekik nem lenne más választásuk, mint viselni a dömpingellenes vám okozta többletterheket. |
| --- | --- |

(97)

Ráadásul a felhasználók azzal érveltek, hogy az intézkedések bevezetése a beszerzési árak növekedését eredményezi, amely hatással lehet versenyképességükre és így veszélyezteti a termelési tevékenységüket a Közösségben. Azzal is érveltek, hogy még súlyosabb lenne azoknak a felhasználóknak a helyzete, akik nem tudnak a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszról az európai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra váltani, mivel nekik nem lenne más választásuk, mint viselni a dömpingellenes vám okozta többletterheket.

| (98) | A vizsgálat kimutatta, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a kőgyapotgyártásban az összes előállítási költség 4–8 %-át teszi ki, az öntödék esetében pedig az összes költség 3–6 %-át. Ezért, még abban az esetben is, ha az importőrök a vámköltségeket teljes egészében áthárítnák a felhasználókra, a javasolt dömpingellenes vám hatása mind a Rockwool, mind az öntödék legnagyobb elméleti költségnövekedésére 1 % körül lenne. |
| --- | --- |

(98)

A vizsgálat kimutatta, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz a kőgyapotgyártásban az összes előállítási költség 4–8 %-át teszi ki, az öntödék esetében pedig az összes költség 3–6 %-át. Ezért, még abban az esetben is, ha az importőrök a vámköltségeket teljes egészében áthárítnák a felhasználókra, a javasolt dömpingellenes vám hatása mind a Rockwool, mind az öntödék legnagyobb elméleti költségnövekedésére 1 % körül lenne.

| (99) | Emellett meg kell jegyezni, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz közösségi gazdasági ágazatának zsugorodása vagy eseteleges megszűnése esetén a beszerzési források szintén zsugorodnának, ami negatív hatással lenne azon közösségi felhasználókra, akik számára a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz stratégiai jelentősséggel bír. Ebben az esetben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz beszerzése kizárólag a kínai termeléstől válna függővé, amely a közösségi piacon domináns szerephez jutna. Ebben a vonatkozásban úgy tekinthető, hogy az alternatív beszerzési források megléte a nyersanyaghoz való megfelelő hozzáférés biztosítása szempontjából létfontosságú. |
| --- | --- |

(99)

Emellett meg kell jegyezni, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz közösségi gazdasági ágazatának zsugorodása vagy eseteleges megszűnése esetén a beszerzési források szintén zsugorodnának, ami negatív hatással lenne azon közösségi felhasználókra, akik számára a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz stratégiai jelentősséggel bír. Ebben az esetben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz beszerzése kizárólag a kínai termeléstől válna függővé, amely a közösségi piacon domináns szerephez jutna. Ebben a vonatkozásban úgy tekinthető, hogy az alternatív beszerzési források megléte a nyersanyaghoz való megfelelő hozzáférés biztosítása szempontjából létfontosságú.

| (100) | A Bizottság rendelkezésére álló információ szerint jelenleg a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszból hiány mutatkozik, nem a dömpingellenes eljáráshoz kapcsolódó okok, hanem a kínai kormány által bevezetett, többek között az érintett termék exportját korlátozó intézkedések következtésben. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kivetett exportvám mértéke 2007. június 1-jétől 5 %-ról 15 %-ra emelkedett. A közösségi gazdasági ágazat zsugorodása vagy eseteleges megszűnése rontana a helyzeten, és a felhasználói iparágak számára ellátási hiányt okozna. Másrészről a dömping által szerzett tisztességtelen előnyök megszüntetésének célja a közösségi gazdasági ágazat további hanyatlásának megakadályozása, így a rendelkezésre álló beszerzési források széles választékának fenntartása, sőt a meglévő gyártók közötti verseny erősítése. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság rendelkezésére álló információ szerint jelenleg a kínai 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszból hiány mutatkozik, nem a dömpingellenes eljáráshoz kapcsolódó okok, hanem a kínai kormány által bevezetett, többek között az érintett termék exportját korlátozó intézkedések következtésben. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kivetett exportvám mértéke 2007. június 1-jétől 5 %-ról 15 %-ra emelkedett. A közösségi gazdasági ágazat zsugorodása vagy eseteleges megszűnése rontana a helyzeten, és a felhasználói iparágak számára ellátási hiányt okozna. Másrészről a dömping által szerzett tisztességtelen előnyök megszüntetésének célja a közösségi gazdasági ágazat további hanyatlásának megakadályozása, így a rendelkezésre álló beszerzési források széles választékának fenntartása, sőt a meglévő gyártók közötti verseny erősítése.

d)   Következtetés

| (101) | Az e szakaszban a Bizottság rendelkezésére álló tények alapján megállapítható, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mind a kőgyapotgyártók, mind az öntödék összköltségének csak elhanyagolható hányadát teszi ki, ezért bármilyen dömpingellenes intézkedés valószínűleg csak korlátozott hatást gyakorolhat az előállítási költségeikre. Ráadásul nem zárható ki, hogy az importőrök viselnék a költségnövekedés egy részét, illetve a felhasználók a költségnövekedés egy részét vagy teljes egészét áthárítanák a végső fogyasztóikra. Ezért levonható az a következtetés, hogy egy olyan dömpingellenes intézkedés, mint a javasolt intézkedés hatása valószínűleg nem befolyásolja jelentősen a felhasználók gazdasági helyzetét. Mivel a dömpingellenes intézkedésnek a felhasználók költségeire gyakorolt hatása korlátozott, nem valószínű, hogy az intézkedések bevezetése következtében sor kerülhet üzembezárásokra. Ezért valószínűleg a foglalkoztatásra gyakorolt hatás sem lesz jelentős a felhasználói iparágban. |
| --- | --- |

(101)

Az e szakaszban a Bizottság rendelkezésére álló tények alapján megállapítható, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mind a kőgyapotgyártók, mind az öntödék összköltségének csak elhanyagolható hányadát teszi ki, ezért bármilyen dömpingellenes intézkedés valószínűleg csak korlátozott hatást gyakorolhat az előállítási költségeikre. Ráadásul nem zárható ki, hogy az importőrök viselnék a költségnövekedés egy részét, illetve a felhasználók a költségnövekedés egy részét vagy teljes egészét áthárítanák a végső fogyasztóikra. Ezért levonható az a következtetés, hogy egy olyan dömpingellenes intézkedés, mint a javasolt intézkedés hatása valószínűleg nem befolyásolja jelentősen a felhasználók gazdasági helyzetét. Mivel a dömpingellenes intézkedésnek a felhasználók költségeire gyakorolt hatása korlátozott, nem valószínű, hogy az intézkedések bevezetése következtében sor kerülhet üzembezárásokra. Ezért valószínűleg a foglalkoztatásra gyakorolt hatás sem lesz jelentős a felhasználói iparágban.

4.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (102) | Az intézkedések bevezetésének hatásai várhatóan segítik majd a közösségi gazdasági ágazatot nyereségességének javításában, ami következésképpen előnyösen hat a közösségi piacon fennálló versenyfeltételekre. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen pénzügyi helyzetére, fennáll annak a tényleges kockázata, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat bezárja gyártóüzemeit és elbocsátja munkavállalóit. Ebben az esetben a közösségi piac importfüggősége növekedne. |
| --- | --- |

(102)

Az intézkedések bevezetésének hatásai várhatóan segítik majd a közösségi gazdasági ágazatot nyereségességének javításában, ami következésképpen előnyösen hat a közösségi piacon fennálló versenyfeltételekre. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen pénzügyi helyzetére, fennáll annak a tényleges kockázata, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat bezárja gyártóüzemeit és elbocsátja munkavállalóit. Ebben az esetben a közösségi piac importfüggősége növekedne.

| (103) | Az importőröket illetően, míg a negatív hatások áremelkedés formájában jelentkezhetnek, ezek mértéke csökkenthető a csökkentett árrésekkel vagy a növekedés egy részének a felhasználói iparágra történő áthárításával. |
| --- | --- |

(103)

Az importőröket illetően, míg a negatív hatások áremelkedés formájában jelentkezhetnek, ezek mértéke csökkenthető a csökkentett árrésekkel vagy a növekedés egy részének a felhasználói iparágra történő áthárításával.

| (104) | A felhasználókat illetően a javasolt dömpingellenes vám az előállítási költségeikre igen korlátozott hatással járna. |
| --- | --- |

(104)

A felhasználókat illetően a javasolt dömpingellenes vám az előállítási költségeikre igen korlátozott hatással járna.

| (105) | A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy ebben az ügyben semmi sem akadályozza az intézkedések bevezetését, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll. |
| --- | --- |

(105)

A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy ebben az ügyben semmi sem akadályozza az intézkedések bevezetését, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE IRÁNYULÓ JAVASLAT

| (106) | A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel ideiglenes intézkedést kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt import további károkat okozzon. |
| --- | --- |

(106)

A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel ideiglenes intézkedést kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt import további károkat okozzon.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (107) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy túllépné a megállapított dömpingkülönbözetet. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetőséget kell adnia a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy előállítási költségeit úgy tudja fedezni és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A számításhoz ideiglenesen használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 15,3 %-a volt, amely megfelel a közösségi gazdasági ágazat által 2003–2005 között elért átlagos haszonkulcsnak. |
| --- | --- |

(107)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy túllépné a megállapított dömpingkülönbözetet. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetőséget kell adnia a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy előállítási költségeit úgy tudja fedezni és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A számításhoz ideiglenesen használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 15,3 %-a volt, amely megfelel a közösségi gazdasági ágazat által 2003–2005 között elért átlagos haszonkulcsnak.

| (108) | A szükséges áremelést ezután az importárakra képzett – az alákínálásra (lásd a fenti (43) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – átlagárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termékek kárt nem okozó átlagárával történő összehasonlításával állapították meg. A nem károsító ár úgy számítható ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazítják annak érdekében, hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF-import értékének százalékában kifejezve 35,7 %-ot tett ki, ez alacsonyabb a dömpingkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(108)

A szükséges áremelést ezután az importárakra képzett – az alákínálásra (lásd a fenti (43) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – átlagárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termékek kárt nem okozó átlagárával történő összehasonlításával állapították meg. A nem károsító ár úgy számítható ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazítják annak érdekében, hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF-import értékének százalékában kifejezve 35,7 %-ot tett ki, ez alacsonyabb a dömpingkülönbözetnél.

| (109) | Tekintve, hogy egyetlen kínai exportőr sem nyújtott be egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet, egységes országos, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet állapítottak meg az összes exportőrre a Kínai Népköztársaságban. |
| --- | --- |

(109)

Tekintve, hogy egyetlen kínai exportőr sem nyújtott be egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet, egységes országos, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet állapítottak meg az összes exportőrre a Kínai Népköztársaságban.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (110) | Az előzőek fényében és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elmondható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kiszabni, a legkisebb vám szabályával összhangban. |
| --- | --- |

(110)

Az előzőek fényében és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elmondható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kiszabni, a legkisebb vám szabályával összhangban.

| (111) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vám mértékét ezért 35,7 %-ban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vám mértékét ezért 35,7 %-ban kell megállapítani.

3.   Az intézkedések formája

| (112) | A dömpingellenes intézkedések formája különböző lehet, míg a céljuk minden esetben a kárt okozó dömping hatásainak megszüntetése. A vizsgálati időszakot követően az érintett termék kínai importjának jelentős, a káros szintet meghaladó mértékű árnövekedését figyelték meg. Ilyen körülmények között, és tekintve, hogy ezt a piacot a korábbiakban erős áringadozás jellemezte, ebben az esetben vélhetően a minimum importár („MIÁ”) formájában kivetett vám a legmegfelelőbb intézkedés. A MIÁ biztosítja, hogy az érintett terméket ne lehessen káros szintű áron értékesíteni, ugyanakkor nem emeli az árakat méltánytalan mértékben azokban az időszakokban, amikor az árak megfelelően magas szinten vannak. A MIÁ várhatóan stabilizálja a piacot, mivel a közösségi gazdasági ágazat számára megfelelő árszintet, ezáltal gazdaságilag megvalósítható feltételek melletti működést biztosít, ugyanakkor mértékadó hivatkozási pontként szolgál az importőrök és felhasználók számára a gazdasági tevékenységük kellő időben való megtervezéséhez. |
| --- | --- |

(112)

A dömpingellenes intézkedések formája különböző lehet, míg a céljuk minden esetben a kárt okozó dömping hatásainak megszüntetése. A vizsgálati időszakot követően az érintett termék kínai importjának jelentős, a káros szintet meghaladó mértékű árnövekedését figyelték meg. Ilyen körülmények között, és tekintve, hogy ezt a piacot a korábbiakban erős áringadozás jellemezte, ebben az esetben vélhetően a minimum importár („MIÁ”) formájában kivetett vám a legmegfelelőbb intézkedés. A MIÁ biztosítja, hogy az érintett terméket ne lehessen káros szintű áron értékesíteni, ugyanakkor nem emeli az árakat méltánytalan mértékben azokban az időszakokban, amikor az árak megfelelően magas szinten vannak. A MIÁ várhatóan stabilizálja a piacot, mivel a közösségi gazdasági ágazat számára megfelelő árszintet, ezáltal gazdaságilag megvalósítható feltételek melletti működést biztosít, ugyanakkor mértékadó hivatkozási pontként szolgál az importőrök és felhasználók számára a gazdasági tevékenységük kellő időben való megtervezéséhez.

| (113) | A minimum importár értéke a kárkülönbözetnek a vizsgálati időszak alatt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában használt exportárakra történő alkalmazásából adódik. Az így számított minimum importár 227 EUR/tonna. |
| --- | --- |

(113)

A minimum importár értéke a kárkülönbözetnek a vizsgálati időszak alatt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában használt exportárakra történő alkalmazásából adódik. Az így számított minimum importár 227 EUR/tonna.

4.   Végrehajtás

| (114) | A (14) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot ugyanazon vámnómenklatúra alapján importálják, mint a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot. A két terméket csak a mérete különbözteti meg, azonban két különböző iparág használja fel őket, és főként különböző gyártók állítják elő őket a Közösségben. E rendelet csak a Közösség területén szabad forgalomba kerülő 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importját hivatott szabályozni. Mivel a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz importja bizonyos százalékban tartalmazhat 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot, biztosítani kell, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kivetett vám kevert szállítmányok esetén ne vezessen a vám indokolatlan kivetéséhez a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszra. |
| --- | --- |

(114)

A (14) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot ugyanazon vámnómenklatúra alapján importálják, mint a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot. A két terméket csak a mérete különbözteti meg, azonban két különböző iparág használja fel őket, és főként különböző gyártók állítják elő őket a Közösségben. E rendelet csak a Közösség területén szabad forgalomba kerülő 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz importját hivatott szabályozni. Mivel a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz importja bizonyos százalékban tartalmazhat 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszot, biztosítani kell, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kivetett vám kevert szállítmányok esetén ne vezessen a vám indokolatlan kivetéséhez a 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszra.

| (115) | Ezért a dömpingellenes vámot csak a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kell alkalmazni az olyan kevert szállítmányok esetében, amelyek tartalmaznak mind 80 mm-t meghaladó, mind 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, kivéve, ha megállapítást nyert, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz aránya a kevert szállítmányban nem haladja meg a száraz nettó tömeg 20 %-át. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz keverékekben előforduló mennyisége a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (9) 68–70. cikkével összhangban mintavétel alapján állapítható meg. Amennyiben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségét mintavétel alapján állapítják meg, a mintavételt az ISO 18238:2006 szabvány szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

(115)

Ezért a dömpingellenes vámot csak a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra kell alkalmazni az olyan kevert szállítmányok esetében, amelyek tartalmaznak mind 80 mm-t meghaladó, mind 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, kivéve, ha megállapítást nyert, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz aránya a kevert szállítmányban nem haladja meg a száraz nettó tömeg 20 %-át. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz keverékekben előforduló mennyisége a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (9) 68–70. cikkével összhangban mintavétel alapján állapítható meg. Amennyiben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségét mintavétel alapján állapítják meg, a mintavételt az ISO 18238:2006 szabvány szerint kell elvégezni.

| (116) | Amennyiben megállapítják, hogy a Közösség területén az ex 2704 00 19 KN-kód alá sorolt szabad forgalomba került kevert darabos kőszénkokszot (80 mm-t meghaladó, illetve 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz) utólag megszűrték és 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszként értékesítették, azt érintett termékként kell kezelni, és ennek a rendeletnek a rendelkezései alkalmazandók rá. |
| --- | --- |

(116)

Amennyiben megállapítják, hogy a Közösség területén az ex 2704 00 19 KN-kód alá sorolt szabad forgalomba került kevert darabos kőszénkokszot (80 mm-t meghaladó, illetve 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkoksz) utólag megszűrték és 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszként értékesítették, azt érintett termékként kell kezelni, és ennek a rendeletnek a rendelkezései alkalmazandók rá.

5.   Záró rendelkezés

| (117) | Ismert, hogy a végleges határozatok meghozatala előtt számos elem, mint – különösen a 2004-es évi – importvolumen és árak, a kínai kormány kokszexportot érintő utóbbi döntéseinek a világpiacra és a közösségi piacra gyakorolt hatása, illetve a MIÁ megállapításához alkalmazandó indexálási rendszer megvalósíthatóságával kapcsolatos további elemzések szükségesek. Azonban az eddig összegyűjtött és elemzett információk világosan mutatják a dömping fennállásának tényét, a kár meglétét, az okozati összefüggést a dömping és a kár között, és azt a tényt, hogy az intézkedések bevezetése nem lenne ellentétes a közösségi érdekekkel. Azt a következtetést lehet ezért levonni, hogy a végleges határozatok meghozatalához szükséges további információk megszerzése és a fenti elemekkel kapcsolatos vizsgálatok elmélyítése semmi esetre sem akadályozhatja az ideiglenes intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- |

(117)

Ismert, hogy a végleges határozatok meghozatala előtt számos elem, mint – különösen a 2004-es évi – importvolumen és árak, a kínai kormány kokszexportot érintő utóbbi döntéseinek a világpiacra és a közösségi piacra gyakorolt hatása, illetve a MIÁ megállapításához alkalmazandó indexálási rendszer megvalósíthatóságával kapcsolatos további elemzések szükségesek. Azonban az eddig összegyűjtött és elemzett információk világosan mutatják a dömping fennállásának tényét, a kár meglétét, az okozati összefüggést a dömping és a kár között, és azt a tényt, hogy az intézkedések bevezetése nem lenne ellentétes a közösségi érdekekkel. Azt a következtetést lehet ezért levonni, hogy a végleges határozatok meghozatalához szükséges további információk megszerzése és a fenti elemekkel kapcsolatos vizsgálatok elmélyítése semmi esetre sem akadályozhatja az ideiglenes intézkedések meghozatalát.

| (118) | Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Meg kell állapítani továbbá, hogy a vámok megszabása tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell, |
| --- | --- |

(118)

Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Meg kell állapítani továbbá, hogy a vámok megszabása tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 2704 00 19 KN-kóddal bejelentett (2704001910 TARIC-kód) 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre. A darabok átmérőjét az ISO 728:1995 szabvány szerint kell megállapítani.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termékre kivetett ideiglenes dömpingellenes vám összege a tonnánkénti 227 EUR-s minimum importár és a közösségi határparitáson számított nettó ár közötti különbözet minden olyan esetben, ha ez utóbbi nem éri el a minimum importárat.

(3)   A dömpingellenes vámot alkalmazni kell a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkokszra az olyan vegyes szállítmányok esetében is, amelyek tartalmaznak mind 80 mm-t meghaladó, mind 80 mm alatti átmérőjű darabos kőszénkokszot, kivéve, ha megállapítást nyert, hogy a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz aránya a vegyes szállítmányban nem haladja meg a száraz nettó tömeg 20 %-át. A 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz keverékekben előforduló mennyisége a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 68–70. cikkével összhangban mintavétel alapján állapítható meg. Amennyiben a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz mennyiségét mintavétel alapján állapítják meg, a mintavételt az ISO 18238:2006 szabvány szerint kell elvégezni.

(4)   Amennyiben az áruk a szabad forgalomba bocsátást megelőzően károsodtak, és ezért a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árat a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (10) 145. cikke alapján a vámérték meghatározása céljából felosztják, a fent meghatározott minimum importárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár felosztásának megfelelő százalékkal kell csökkenteni. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimum importár és a csökkentett, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó ár különbségével.

(5)   Az (1) bekezdésben említett termék Közösségen belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a közzétételét, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszak során kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 313., 2006.12.20., 15. o.

2

(3)  HL L 141., 2000.6.15., 9. o.

3

(4)  HL L 316., 2000.12.15., 30. o. A 997/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 183., 2004.5.20., 1. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 81., 2004.3.19., 89. o.

5

(6)  HL L 367., 2004.12.14., 3. o.

6

(7)  Mivel a „más közösségi gyártók” kategória csak két vállalatból áll, az adatok bizalmas kezelése miatt az EK összfogyasztására vonatkozóan csak tartományokat tüntettek fel.

7

(8)  Mivel az elemzés csak két vállalatot érint, az adatok bizalmas kezelése miatt csak tartományokat tüntettek fel.

8

(9)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 214/2007/EK rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.

10

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 19.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/20

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. május 10.)

a Spanyolország által a Chupa Chups javára megítélt C 1/06 (ex NN 103/05) támogatásokról

(az értesítés a C(2007) 1710. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/613/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az érdekelteket felszólították, hogy tegyék meg észrevételeiket az idézett cikknek (1) megfelelően, és figyelembe véve az említett észrevételeket,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2005. április 22-én iktatott levélben bejelentést kapott egy versenytárstól a Chupa Chups Rt.-t előnyben részesítő állítólagos támogatási intézkedésről. A Bizottság a 2005. június 10-i és 2005. szeptember 7-i levelei által tájékoztatást kért, amelyekre Spanyolország a 2005. augusztus 11-i, 2005. október 26-án, 2005. november 18-án és 2005. december 12-én iktatott levelekben válaszolt. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2005. április 22-én iktatott levélben bejelentést kapott egy versenytárstól a Chupa Chups Rt.-t előnyben részesítő állítólagos támogatási intézkedésről. A Bizottság a 2005. június 10-i és 2005. szeptember 7-i levelei által tájékoztatást kért, amelyekre Spanyolország a 2005. augusztus 11-i, 2005. október 26-án, 2005. november 18-án és 2005. december 12-én iktatott levelekben válaszolt.

| (2) | 2006. január 25-én a Bizottság döntött a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megkezdéséről, mivel kétségek merültek fel a Chupa Chupsnak a közintézmények által nyújtott több támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

2006. január 25-én a Bizottság döntött a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megkezdéséről, mivel kétségek merültek fel a Chupa Chupsnak a közintézmények által nyújtott több támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

| (3) | Spanyolország a 2006. március 2-i keltezésű levélben nyújtotta be észrevételeit. A Bizottság tájékoztatást kért a spanyol hatóságoktól 2006. április 25-én, 2006. július 6-án és 2006. november 24-én. Az említett hatóságok 2006. május 22-én, 2006. szeptember 5-én, 2006. szeptember 7-én, 2006. október 20-án, 2007. február 1-jén, 2007. február 6-án és 2007. március 12-én iktatott levelekben válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

Spanyolország a 2006. március 2-i keltezésű levélben nyújtotta be észrevételeit. A Bizottság tájékoztatást kért a spanyol hatóságoktól 2006. április 25-én, 2006. július 6-án és 2006. november 24-én. Az említett hatóságok 2006. május 22-én, 2006. szeptember 5-én, 2006. szeptember 7-én, 2006. október 20-án, 2007. február 1-jén, 2007. február 6-án és 2007. március 12-én iktatott levelekben válaszoltak.

| (4) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétették. A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottság megkapta a Chupa Chups 2006. május 30-án iktatott, és az Inmobiliaria Casa Batlló, 2006. augusztus 8-án iktatott észrevételeit. Ezeket az észrevételeket 2006. szeptember 28-án továbbították a spanyol hatóságoknak. Spanyolország nem válaszolt ezekre az észrevételekre. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétették. A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottság megkapta a Chupa Chups 2006. május 30-án iktatott, és az Inmobiliaria Casa Batlló, 2006. augusztus 8-án iktatott észrevételeit. Ezeket az észrevételeket 2006. szeptember 28-án továbbították a spanyol hatóságoknak. Spanyolország nem válaszolt ezekre az észrevételekre.

| (5) | Semmilyen észrevétel nem érkezett harmadik felektől. A bejelentést tevő nem működött közre. |
| --- | --- |

(5)

Semmilyen észrevétel nem érkezett harmadik felektől. A bejelentést tevő nem működött közre.

II.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

| (6) | A Chupa Chups S.A. Spanyolországban 1940-ben alapított ipari holding csoport. Fő tevékenysége édességek, azon belül is nyalókák gyártása és forgalmazása. A csoport jelenleg négy termelési központot működtet, amelyek Oroszországban, Mexikóban, Sant Esteve de Sesrovires-ban (Barcelona) és Villamayorban (Asztúria) találhatók. 2006 júniusában a Chupa Chupsot – az addig családi kézben lévő vállalatok csoportját – eladták az olasz-holland tulajdonú Perfetti Van Melle (3) cukorkagyártónak. |
| --- | --- |

(6)

A Chupa Chups S.A. Spanyolországban 1940-ben alapított ipari holding csoport. Fő tevékenysége édességek, azon belül is nyalókák gyártása és forgalmazása. A csoport jelenleg négy termelési központot működtet, amelyek Oroszországban, Mexikóban, Sant Esteve de Sesrovires-ban (Barcelona) és Villamayorban (Asztúria) találhatók. 2006 júniusában a Chupa Chupsot – az addig családi kézben lévő vállalatok csoportját – eladták az olasz-holland tulajdonú Perfetti Van Melle (3) cukorkagyártónak.

| (7) | 2002-től kezdődően a Chupa Chups csoport komoly pénzügyi problémákon ment keresztül, konszolidált vesztesége 2002-ben 22 500 000 EUR, 2003-ban 4 720 000 EUR, 2004-ben pedig 5 950 000 EUR volt, csökkenő üzleti forgalom (4) mellett. Az adott körülmények között a vezetőség 2002-ben szerkezetátalakítást célzó tervet dolgozott ki a vállalat pénzügyi helyzetének helyreállítására.






  — | 2002 júliusában magánbankok egy csoportja 75 millió EUR felső határú konzorciális hitelt nyújtott. A szerződés egy sor kötelezettséget és néhány pénzügyi mutató teljesítését írta elő a vállalatnak. A hitelt a csoporthoz tartozó különböző vállalatok garantálták (5). 2005-ben a bankok felajánlották a finanszírozás megújítását a Chupa Chupsnak, de a vállalat végül visszautasította az ajánlatot, |
| --- | --- | --- |

(7)

2002-től kezdődően a Chupa Chups csoport komoly pénzügyi problémákon ment keresztül, konszolidált vesztesége 2002-ben 22 500 000 EUR, 2003-ban 4 720 000 EUR, 2004-ben pedig 5 950 000 EUR volt, csökkenő üzleti forgalom (4) mellett. Az adott körülmények között a vezetőség 2002-ben szerkezetátalakítást célzó tervet dolgozott ki a vállalat pénzügyi helyzetének helyreállítására.

—

2002 júliusában magánbankok egy csoportja 75 millió EUR felső határú konzorciális hitelt nyújtott. A szerződés egy sor kötelezettséget és néhány pénzügyi mutató teljesítését írta elő a vállalatnak. A hitelt a csoporthoz tartozó különböző vállalatok garantálták (5). 2005-ben a bankok felajánlották a finanszírozás megújítását a Chupa Chupsnak, de a vállalat végül visszautasította az ajánlatot,

| — | 2003 márciusában a Chupa Chups cég tulajdonosai kiegészítő pénzforrásokból 8 millió EUR összeggel emelték a cég tőkéjét, |
| --- | --- |

—

2003 márciusában a Chupa Chups cég tulajdonosai kiegészítő pénzforrásokból 8 millió EUR összeggel emelték a cég tőkéjét,

| — | A vállalati szerkezet módosítása további 6 790 000 EUR tőkeemelést tett lehetővé (6). |
| --- | --- |

—

A vállalati szerkezet módosítása további 6 790 000 EUR tőkeemelést tett lehetővé (6).

| (8) | E pénzügyi szerkezetátalakítás során 2003. szeptember 5-én az Instituto Catalán de Finanzas („ICF”, a katalán autonóm kormány hitelező intézménye) 35 millió EUR hitelt nyújtott a Chupa Chups leányvállalatának, az Inmobiliaria Casa Batllónak („ICB”). A hitelt az ICB tulajdonában levő ingatlanra (7) alapított jelzáloggal fedezték, amelynek értékét egy független szakértő 71 millió EUR-ra becsülte. Ez a hitel (1. intézkedés) – amelyet az ICB alárendelt kölcsön (8) formájában azonnal továbbadott a Chupa Chupsnak – áll a Bizottság vizsgálatát elindító bejelentés hátterében. A Chupa Chups az említett pénzeszközöket a 2002-ben kapott konzorciális hitel egy részének (20 millió EUR) törlesztésére és egyéb pénzforgalmi szükségletei fedezésére használta fel. |
| --- | --- |

(8)

E pénzügyi szerkezetátalakítás során 2003. szeptember 5-én az Instituto Catalán de Finanzas („ICF”, a katalán autonóm kormány hitelező intézménye) 35 millió EUR hitelt nyújtott a Chupa Chups leányvállalatának, az Inmobiliaria Casa Batllónak („ICB”). A hitelt az ICB tulajdonában levő ingatlanra (7) alapított jelzáloggal fedezték, amelynek értékét egy független szakértő 71 millió EUR-ra becsülte. Ez a hitel (1. intézkedés) – amelyet az ICB alárendelt kölcsön (8) formájában azonnal továbbadott a Chupa Chupsnak – áll a Bizottság vizsgálatát elindító bejelentés hátterében. A Chupa Chups az említett pénzeszközöket a 2002-ben kapott konzorciális hitel egy részének (20 millió EUR) törlesztésére és egyéb pénzforgalmi szükségletei fedezésére használta fel.

| (9) | A Bizottság előzetes vizsgálata a Chupa Chups javára szóló további kiegészítő intézkedéseket tárt fel, nevezetesen:






  — | a Spanyol Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium által nyújtott 1 580 000 EUR támogatás, a barcelonai létesítményekbe történő beruházás támogatásaként (1989–1994) (2. intézkedés), |
| --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság előzetes vizsgálata a Chupa Chups javára szóló további kiegészítő intézkedéseket tárt fel, nevezetesen:

—

a Spanyol Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium által nyújtott 1 580 000 EUR támogatás, a barcelonai létesítményekbe történő beruházás támogatásaként (1989–1994) (2. intézkedés),

| — | „egyéb közintézmények” által nyújtott 4 330 000 EUR szubvenció, az asztúriai gyár építésére (1994–1997) (3. intézkedés), |
| --- | --- |

—

„egyéb közintézmények” által nyújtott 4 330 000 EUR szubvenció, az asztúriai gyár építésére (1994–1997) (3. intézkedés),

| — | „különböző közintézmények” által nyújtott 6 710 000 EUR támogatás, ugyanannak az asztúriai gyárnak a bővítésére (1999–2003) (4. intézkedés), |
| --- | --- |

—

„különböző közintézmények” által nyújtott 6 710 000 EUR támogatás, ugyanannak az asztúriai gyárnak a bővítésére (1999–2003) (4. intézkedés),

| — | 2 800 000 millió EUR kamatmentes hitel, melyet a spanyol „Ministerio de Ciencia y Tecnología” (Tudomány és Technológia Minisztériuma) nyújtott (5. intézkedés), |
| --- | --- |

—

2 800 000 millió EUR kamatmentes hitel, melyet a spanyol „Ministerio de Ciencia y Tecnología” (Tudomány és Technológia Minisztériuma) nyújtott (5. intézkedés),

| — | további 1 540 000 EUR nem részletezett támogatás (2004) (6. intézkedés), |
| --- | --- |

—

további 1 540 000 EUR nem részletezett támogatás (2004) (6. intézkedés),

| — | A 3. és 4. intézkedések összegét együttesen adó 11 150 000 EUR-ból 2004 elején még további 5 millió EUR járt a Chupa Chups cégnek. 2005-ben egy magánbank 4 480 000 EUR összegű kölcsönt adott a Chupa Chups vállalkozásnak. A kölcsönért Asztúria regionális kormánya vállalt kezességet, amiért cserébe Chupa Chups a 4 480 000 EUR függőben lévő támogatást és 300 000 EUR összegű bankbetétet ajánlott fel garanciaként (7. intézkedés), |
| --- | --- |

—

A 3. és 4. intézkedések összegét együttesen adó 11 150 000 EUR-ból 2004 elején még további 5 millió EUR járt a Chupa Chups cégnek. 2005-ben egy magánbank 4 480 000 EUR összegű kölcsönt adott a Chupa Chups vállalkozásnak. A kölcsönért Asztúria regionális kormánya vállalt kezességet, amiért cserébe Chupa Chups a 4 480 000 EUR függőben lévő támogatást és 300 000 EUR összegű bankbetétet ajánlott fel garanciaként (7. intézkedés),

| — | 2004 februárjában a spanyol adóhatóság engedélyezte a Chupa Chups vállalkozásnak, hogy héa- és társaságiadó-tartozását negyedéves részletekben fizesse, ami 2008. február 20-án jár le. Ezen adóhalasztás garanciájaként újabb jelzáloggal terhelték meg a Casa Batllót (8. intézkedés). |
| --- | --- |

—

2004 februárjában a spanyol adóhatóság engedélyezte a Chupa Chups vállalkozásnak, hogy héa- és társaságiadó-tartozását negyedéves részletekben fizesse, ami 2008. február 20-án jár le. Ezen adóhalasztás garanciájaként újabb jelzáloggal terhelték meg a Casa Batllót (8. intézkedés).

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (10) | A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló 2005. január 25-i határozatában („az eljárást megindító határozat”) a Bizottság kifejezte abbeli gyanúját, hogy az ICF finanszírozásán keresztül a Chupa Chups vállalkozást előnyben részesítették (1. intézkedés, fent) mivel:






  — | az ICB-nek folyósított hitel nem tartalmazott egyetlen olyan korlátozó feltételt sem, mint az egy évvel korábban a Chupa Chups és a magánbankok között létrejött konzorciális hitel megállapodás, |
| --- | --- | --- |

(10)

A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló 2005. január 25-i határozatában („az eljárást megindító határozat”) a Bizottság kifejezte abbeli gyanúját, hogy az ICF finanszírozásán keresztül a Chupa Chups vállalkozást előnyben részesítették (1. intézkedés, fent) mivel:

—

az ICB-nek folyósított hitel nem tartalmazott egyetlen olyan korlátozó feltételt sem, mint az egy évvel korábban a Chupa Chups és a magánbankok között létrejött konzorciális hitel megállapodás,

| — | az ICF-fel létrejött megállapodás feltételei valószínűleg kedvezőbbek voltak a csoport számára, mint a 2002. évi konzorciális hitel feltételei, hiszen az ICF által folyósított hitelt közvetlenül a konzorciális hitel egy részének a törlesztésére használták, |
| --- | --- |

—

az ICF-fel létrejött megállapodás feltételei valószínűleg kedvezőbbek voltak a csoport számára, mint a 2002. évi konzorciális hitel feltételei, hiszen az ICF által folyósított hitelt közvetlenül a konzorciális hitel egy részének a törlesztésére használták,

| — | az ICF által folyósított hitel kamatlába az egészséges vállalatokra alkalmazandó kamatlábnak látszott megfelelni, pedig abban az időben a Chupa Chups már válságban lévőnek számított a megmentésre és szerkezetátalakításra vonatkozó közösségi iránymutatások értelmében (9), |
| --- | --- |

—

az ICF által folyósított hitel kamatlába az egészséges vállalatokra alkalmazandó kamatlábnak látszott megfelelni, pedig abban az időben a Chupa Chups már válságban lévőnek számított a megmentésre és szerkezetátalakításra vonatkozó közösségi iránymutatások értelmében (9),

| — | a spanyol hatóságok nem tértek ki arra, hogy miért nem mutatott hajlandóságot egyetlen magánbank sem az ICF-éhez hasonló feltételek mellett finanszírozást nyújtani, és arra sem, hogy melyek voltak a 2002. július 30-i konzorciális hitelhez kapcsolódó feltételek. |
| --- | --- |

—

a spanyol hatóságok nem tértek ki arra, hogy miért nem mutatott hajlandóságot egyetlen magánbank sem az ICF-éhez hasonló feltételek mellett finanszírozást nyújtani, és arra sem, hogy melyek voltak a 2002. július 30-i konzorciális hitelhez kapcsolódó feltételek.

| (11) | Ami pedig az előzőekben említett 2. és 8. intézkedéseket illeti, az eljárást megindító határozat utalt arra a tényre, hogy a spanyol hatóságok nem adtak semmilyen választ a Bizottság információkérésére ezen intézkedések természetéről és megalapozottságáról. |
| --- | --- |

(11)

Ami pedig az előzőekben említett 2. és 8. intézkedéseket illeti, az eljárást megindító határozat utalt arra a tényre, hogy a spanyol hatóságok nem adtak semmilyen választ a Bizottság információkérésére ezen intézkedések természetéről és megalapozottságáról.

IV.   SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (12) | Spanyolország vitatta a Bizottság kezdeti helyzetértékelését, amely szerint az ICF hitele versenyelőnyhöz juttatta a Chupa Chups csoportot, ezért az állami támogatásnak minősült. A spanyol hatóságok különösen a következő érveket hozták fel:






  — | a 2002-es évi konzorciális hitel a Chupa Chups és magánbankok egy csoportja között jött létre, míg az ICF a Chupa Chups leányvállalatának, az ICB-nek hitelezett, amely hamarosan teljesen függetlenné vált a csoporttól (10). Mindazonáltal a hitelezők és kölcsönvevők személye mind a két műveletnél eltért, |
| --- | --- | --- |

(12)

Spanyolország vitatta a Bizottság kezdeti helyzetértékelését, amely szerint az ICF hitele versenyelőnyhöz juttatta a Chupa Chups csoportot, ezért az állami támogatásnak minősült. A spanyol hatóságok különösen a következő érveket hozták fel:

—

a 2002-es évi konzorciális hitel a Chupa Chups és magánbankok egy csoportja között jött létre, míg az ICF a Chupa Chups leányvállalatának, az ICB-nek hitelezett, amely hamarosan teljesen függetlenné vált a csoporttól (10). Mindazonáltal a hitelezők és kölcsönvevők személye mind a két műveletnél eltért,

| — | a biztosítékok is alapvetően különböztek. A 2002-ben a Chupa Chupsnak nyújtott konzorciális hitel nem nyújtott semmilyen ingatlant biztosítékként. Különösen kiemelendő, hogy a vállalat nem volt olyan helyzetben, hogy a kérdéses elsőrangú jelzálogot adja, mivel az ingatlan az ICB tulajdona volt (11). Viszont a Chupa Chups úgy garantálta a hitelét, hogy kötelezte magát különböző vállalások teljesítésére és bizonyos pénzügyi mutatókhoz való igazodásra, |
| --- | --- |

—

a biztosítékok is alapvetően különböztek. A 2002-ben a Chupa Chupsnak nyújtott konzorciális hitel nem nyújtott semmilyen ingatlant biztosítékként. Különösen kiemelendő, hogy a vállalat nem volt olyan helyzetben, hogy a kérdéses elsőrangú jelzálogot adja, mivel az ingatlan az ICB tulajdona volt (11). Viszont a Chupa Chups úgy garantálta a hitelét, hogy kötelezte magát különböző vállalások teljesítésére és bizonyos pénzügyi mutatókhoz való igazodásra,

| — | a Chupa Chupsnak nyújtott konzorciális hitel kamatlába is ezen vállalások teljesítéséhez kapcsolódott. A vállalat 2004-től számított eredményei miatt végül már az ICF által az ICB-nek felszámított kamatlábak mértékével megegyező, sőt néha annál alacsonyabb kamatlábak felszámítására került sor, |
| --- | --- |

—

a Chupa Chupsnak nyújtott konzorciális hitel kamatlába is ezen vállalások teljesítéséhez kapcsolódott. A vállalat 2004-től számított eredményei miatt végül már az ICF által az ICB-nek felszámított kamatlábak mértékével megegyező, sőt néha annál alacsonyabb kamatlábak felszámítására került sor,

| — | az ICB nem válságban lévő vállalat, hanem egészséges ingatlanforgalmazó cég, elegendő bevétellel ahhoz, hogy a fizetési kötelezettségeinek eleget tegyen. Ezenkívül több mint elégséges biztosítékot nyújtott az ICF hitelének biztosítására. Így ez a hitel normál jelzáloghitel-piaci körülmények között jött létre (ahol a kamatlábak általában alacsonyabbak az egyéb hiteleknél alkalmazottaknál (12)) és nem volt szükség semmiféle kockázati prémiumra, sem a Chupa Chups konzorciális hitelénél alkalmazott korlátozó záradékokra. Ugyanezt a hitelt ugyanilyen feltételekkel bármilyen magánbanknál meg lehetett volna szerezni, |
| --- | --- |

—

az ICB nem válságban lévő vállalat, hanem egészséges ingatlanforgalmazó cég, elegendő bevétellel ahhoz, hogy a fizetési kötelezettségeinek eleget tegyen. Ezenkívül több mint elégséges biztosítékot nyújtott az ICF hitelének biztosítására. Így ez a hitel normál jelzáloghitel-piaci körülmények között jött létre (ahol a kamatlábak általában alacsonyabbak az egyéb hiteleknél alkalmazottaknál (12)) és nem volt szükség semmiféle kockázati prémiumra, sem a Chupa Chups konzorciális hitelénél alkalmazott korlátozó záradékokra. Ugyanezt a hitelt ugyanilyen feltételekkel bármilyen magánbanknál meg lehetett volna szerezni,

| — | végezetül a piacgazdasági befektető elve érvényesül az ICF és az ICB közötti hitelre, míg az ICB és a Chupa Chups közötti alárendelt kölcsön lényegében két magánfél közötti pénzügyi műveletnek számít (és mint ilyen, az állami támogatások szempontjából lényegtelen). |
| --- | --- |

—

végezetül a piacgazdasági befektető elve érvényesül az ICF és az ICB közötti hitelre, míg az ICB és a Chupa Chups közötti alárendelt kölcsön lényegében két magánfél közötti pénzügyi műveletnek számít (és mint ilyen, az állami támogatások szempontjából lényegtelen).

| (13) | A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 2. intézkedést 1989 és 1994 között hozták, vagyis több mint tíz évvel a Bizottság első, a jelen üggyel kapcsolatos beavatkozása előtt, amely egy információkérés volt 2005. májusában. |
| --- | --- |

(13)

A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 2. intézkedést 1989 és 1994 között hozták, vagyis több mint tíz évvel a Bizottság első, a jelen üggyel kapcsolatos beavatkozása előtt, amely egy információkérés volt 2005. májusában.

| (14) | A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 3. intézkedést a következőképpen lehet felbontani:






  — | 1995 előtt nyújtott 3 600 000 EUR támogatás, |
| --- | --- | --- |

(14)

A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 3. intézkedést a következőképpen lehet felbontani:

—

1995 előtt nyújtott 3 600 000 EUR támogatás,

| — | a február 15-i 7/96 rendelet (Decreto) értelmében, az Asztúria regionális kormánya által nyújtott 730 000 EUR 13 %-os támogatási intenzitásnak megfelelő támogatás, amely különböző, a kis- és középvállalkozásokat támogató programokat (13) hoz létre. A spanyol hatóságok úgy vélekednek, hogy ezt a támogatást az asztúriai kkv-kat támogató (és kivételes esetben a regionális fejlődéshez hozzájáruló nagyvállalatokra is alkalmazható) N 448/94 rendszer (14) kiterjesztésének kell tartani. Az intézkedés kiegészítette a térségek közötti gazdasági egyenlőtlenségek csökkentését szolgáló regionális támogatásokról szóló december 27-i 50/85 (LIR) törvény (15) alapján a Bizottság által jóváhagyott, Spanyolország által 1994-ben nyújtott regionális támogatást. |
| --- | --- |

—

a február 15-i 7/96 rendelet (Decreto) értelmében, az Asztúria regionális kormánya által nyújtott 730 000 EUR 13 %-os támogatási intenzitásnak megfelelő támogatás, amely különböző, a kis- és középvállalkozásokat támogató programokat (13) hoz létre. A spanyol hatóságok úgy vélekednek, hogy ezt a támogatást az asztúriai kkv-kat támogató (és kivételes esetben a regionális fejlődéshez hozzájáruló nagyvállalatokra is alkalmazható) N 448/94 rendszer (14) kiterjesztésének kell tartani. Az intézkedés kiegészítette a térségek közötti gazdasági egyenlőtlenségek csökkentését szolgáló regionális támogatásokról szóló december 27-i 50/85 (LIR) törvény (15) alapján a Bizottság által jóváhagyott, Spanyolország által 1994-ben nyújtott regionális támogatást.

| (15) | A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 4. intézkedést a következőképpen lehet felbontani:









  Év | A támogatást nyújtó közhivatal | Nemzeti jogi alapok | Támogatás
  (millió EUR) | A támogatás intenzitása |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Gazdasági- és Pénzügyminisztérium | LIR | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Ipari, Turisztikai és Kereskedelmi Minisztérium | Orden de 06/03/1998 („Minería 1”) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Ipari, Turisztikai és Kereskedelmi Minisztérium | Orden de 17/12/2001 („Minería 2”) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Asztúriai Hercegség Kormánya | Decreto 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Asztúriai Hercegség Kormánya | Decreto 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

A spanyol hatóságok által adott tájékoztatás szerint a 4. intézkedést a következőképpen lehet felbontani:

Év

A támogatást nyújtó közhivatal

Nemzeti jogi alapok

Támogatás

(millió EUR)

A támogatás intenzitása

2000

Gazdasági- és Pénzügyminisztérium

LIR

2,55

13 %

1999

Ipari, Turisztikai és Kereskedelmi Minisztérium

Orden de 06/03/1998 („Minería 1”) (16)

1,98

14 %

2003

Ipari, Turisztikai és Kereskedelmi Minisztérium

Orden de 17/12/2001 („Minería 2”) (17)

0,8

12 %

2000

Asztúriai Hercegség Kormánya

Decreto 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Asztúriai Hercegség Kormánya

Decreto 41/2000

0,69

9 %

| (16) | A spanyol hatóságok tájékoztatása szerint az 5. intézkedést a már létező „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” (Az ipari fejlesztés központi tevékenysége – CDTI – Műszaki fejlesztés) (19) támogatási rendszer értelmében hozták meg. |
| --- | --- |

(16)

A spanyol hatóságok tájékoztatása szerint az 5. intézkedést a már létező „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” (Az ipari fejlesztés központi tevékenysége – CDTI – Műszaki fejlesztés) (19) támogatási rendszer értelmében hozták meg.

| (17) | A spanyol hatóságok szerint a 6. intézkedés az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) terhére, a harmadik országokba irányuló kivitel után járó export-visszatérítésekre vonatkozó 1 590 000 EUR támogatást jelenti. |
| --- | --- |

(17)

A spanyol hatóságok szerint a 6. intézkedés az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) terhére, a harmadik országokba irányuló kivitel után járó export-visszatérítésekre vonatkozó 1 590 000 EUR támogatást jelenti.

| (18) | A spanyol hatóságok fenntartották, hogy az asztúriai regionális kormány által biztosított hitelművelet abból állt, hogy megelőlegeztek a Chupa Chupsnak olyan, függőben lévő támogatással megegyező összegeket, amelyekre már jogosult volt. Ezeket a támogatásokat az asztúriai üzem bővítésére adták, mely feltételt a vállalat már a hitel folyósítása előtt teljesítette. Az állami kezességvállalásért cserébe a Chupa Chups biztosítékként az asztúriai kormánynak a támogatás feletti jogot ígérte, 4 480 000 EUR összegben. |
| --- | --- |

(18)

A spanyol hatóságok fenntartották, hogy az asztúriai regionális kormány által biztosított hitelművelet abból állt, hogy megelőlegeztek a Chupa Chupsnak olyan, függőben lévő támogatással megegyező összegeket, amelyekre már jogosult volt. Ezeket a támogatásokat az asztúriai üzem bővítésére adták, mely feltételt a vállalat már a hitel folyósítása előtt teljesítette. Az állami kezességvállalásért cserébe a Chupa Chups biztosítékként az asztúriai kormánynak a támogatás feletti jogot ígérte, 4 480 000 EUR összegben.

| (19) | Tehát az asztúriai regionális kormány kezességvállalását fedezte a Chupa Chups vállalkozás különböző hatóságoktól kapott, kötelezettségvállalalásra vonatkozó ígérete. |
| --- | --- |

(19)

Tehát az asztúriai regionális kormány kezességvállalását fedezte a Chupa Chups vállalkozás különböző hatóságoktól kapott, kötelezettségvállalalásra vonatkozó ígérete.

| (20) | A spanyol hatóságok azzal érveltek, hogy a Chupa Chups héa- és társaságiadó-tartozásának átütemezése a spanyol adójogszabályok (20) egyszerű alkalmazásából adódik, amelyek előírják az engedélyezés feltételeit (különös tekintettel a vállalat pénzügyi helyzetére és a benyújtandó biztosítékokra) és a késedelmes fizetés esetén felszámított kamatlábakat (amelyet ténylegesen alkalmaztak is a vállalatra). Mindazonáltal úgy vélik, hogy a pénzügyi hatóságok nem folyamodtak kedvezményes elbánáshoz. |
| --- | --- |

(20)

A spanyol hatóságok azzal érveltek, hogy a Chupa Chups héa- és társaságiadó-tartozásának átütemezése a spanyol adójogszabályok (20) egyszerű alkalmazásából adódik, amelyek előírják az engedélyezés feltételeit (különös tekintettel a vállalat pénzügyi helyzetére és a benyújtandó biztosítékokra) és a késedelmes fizetés esetén felszámított kamatlábakat (amelyet ténylegesen alkalmaztak is a vállalatra). Mindazonáltal úgy vélik, hogy a pénzügyi hatóságok nem folyamodtak kedvezményes elbánáshoz.

V.   AZ ÜGYBEN ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (21) | A Chupa Chupstól beérkező észrevételek a spanyol hatóságok érvelését ismételték az állami támogatás hiányára vonatkozóan az ICF hitele ügyében. Részletes adatokat szolgáltattak a Spanyolország által már felhozott érvelés mentén a vizsgálat indításáról hozott döntésben foglalt más intézkedésekről is. A Chupa Chups azzal is érvelt, hogy az EMOGA-visszatérítéseken kívül a 6. intézkedés a Külkereskedelmi Intézet (Instituto de Comercio Exterior – ICEX által nyújtott 100 000 EUR-t is tartalmazta, amelyet 2003-ban ítéltek meg a strukturális alapok által nyújtott támogatásokra vonatkozóan a tagállamok által végrehajtandó, a tájékoztatásra és a nyilvánosságra vonatkozó intézkedésekről szóló, 2000. május 30-i 1159/2000/EK bizottsági rendelet (21) szerinti egyik program alkalmazásaként. |
| --- | --- |

(21)

A Chupa Chupstól beérkező észrevételek a spanyol hatóságok érvelését ismételték az állami támogatás hiányára vonatkozóan az ICF hitele ügyében. Részletes adatokat szolgáltattak a Spanyolország által már felhozott érvelés mentén a vizsgálat indításáról hozott döntésben foglalt más intézkedésekről is. A Chupa Chups azzal is érvelt, hogy az EMOGA-visszatérítéseken kívül a 6. intézkedés a Külkereskedelmi Intézet (Instituto de Comercio Exterior – ICEX által nyújtott 100 000 EUR-t is tartalmazta, amelyet 2003-ban ítéltek meg a strukturális alapok által nyújtott támogatásokra vonatkozóan a tagállamok által végrehajtandó, a tájékoztatásra és a nyilvánosságra vonatkozó intézkedésekről szóló, 2000. május 30-i 1159/2000/EK bizottsági rendelet (21) szerinti egyik program alkalmazásaként.

| (22) | Az Inmobiliaria Casa Batlló (Casa Batlló Ingatlanügynökség) bemutatta a 2001-től 2004-ig terjedő időszakra vonatkozó éves könyvelését, valamint a hozzá kapcsolódó „Casa Batlló S.L.” ingatlanügynökség ugyanezen időszakra vonatkozó éves könyvelését. |
| --- | --- |

(22)

Az Inmobiliaria Casa Batlló (Casa Batlló Ingatlanügynökség) bemutatta a 2001-től 2004-ig terjedő időszakra vonatkozó éves könyvelését, valamint a hozzá kapcsolódó „Casa Batlló S.L.” ingatlanügynökség ugyanezen időszakra vonatkozó éves könyvelését.

VI.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

1.   Állami támogatás fennállása

| (23) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(23)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

1.1.   1. intézkedés: az ICF által folyósított hitel (2003)

| (24) | Ami az ICF által nyújtott hitelt illeti, azt kell meghatározni, vajon olyan támogatáshoz juttatja-e a Chupa Chupsot, amelyhez piaci körülmények között nem juthatott volna. Vagyis a Bizottságnak azt kell felmérnie, hogy az érintett közintézmény úgy cselekedett-e, ahogyan egy feltételezett piacgazdasági befektető tette volna hasonló körülmények között. |
| --- | --- |

(24)

Ami az ICF által nyújtott hitelt illeti, azt kell meghatározni, vajon olyan támogatáshoz juttatja-e a Chupa Chupsot, amelyhez piaci körülmények között nem juthatott volna. Vagyis a Bizottságnak azt kell felmérnie, hogy az érintett közintézmény úgy cselekedett-e, ahogyan egy feltételezett piacgazdasági befektető tette volna hasonló körülmények között.

| (25) | A VI. szakaszban leírtak alapján az eljárást megindító határozat után Spanyolország olyan információt nyújtott be, amely azt bizonyította, hogy a 2002. évi konzorciális hitelt és az ICF hitelét nem lehet összehasonlítani, mivel a kölcsönvevők különbözőek voltak a két műveletnél, a biztosítékok különbözőek voltak, valamint az ICB nem válságban lévő vállalkozásnak minősült, és az ICF hitelének fedezeteként több mint elegendő biztosítékot nyújtott. |
| --- | --- |

(25)

A VI. szakaszban leírtak alapján az eljárást megindító határozat után Spanyolország olyan információt nyújtott be, amely azt bizonyította, hogy a 2002. évi konzorciális hitelt és az ICF hitelét nem lehet összehasonlítani, mivel a kölcsönvevők különbözőek voltak a két műveletnél, a biztosítékok különbözőek voltak, valamint az ICB nem válságban lévő vállalkozásnak minősült, és az ICF hitelének fedezeteként több mint elegendő biztosítékot nyújtott.

| (26) | A Spanyolország által nyújtott tájékoztatás és érvelés alapján a Bizottság úgy véli, elegendő bizonyítást nyert, hogy az ICF és ICB közötti fő hitelműveletnél a piacgazdasági befektető elve érvényesült, valamint hogy az ICB és a Chupa Chups közötti alárendelt hitel két magánfél közötti pénzügyi művelet. |
| --- | --- |

(26)

A Spanyolország által nyújtott tájékoztatás és érvelés alapján a Bizottság úgy véli, elegendő bizonyítást nyert, hogy az ICF és ICB közötti fő hitelműveletnél a piacgazdasági befektető elve érvényesült, valamint hogy az ICB és a Chupa Chups közötti alárendelt hitel két magánfél közötti pénzügyi művelet.

| (27) | Ezért a Bizottság úgy dönt, hogy az 1. intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(27)

Ezért a Bizottság úgy dönt, hogy az 1. intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

1.2.   2–5. intézkedések

| (28) | A 2–5. terjedő intézkedések a Chupa Chupsnak közvetlenül megítélt állami támogatások voltak, valamint állami források felhasználását jelentették, ami magáncég részére versenyelőnyt nyújtott. Különösen az 5. intézkedés esetében Spanyolország állami forrásokat használt fel, amikor kamatmentes hitelt nyújtott a vállalkozásnak. Az intézkedések a Chupa Chupsnak előnyt biztosítottak a versenytársakhoz képest, ami torzította a versenyt, amikor a vállalat pénzügyi helyzete megerősödött és beruházási képessége megnövekedett. Mivel a Chupa Chups a cukorkapiacon fejti ki tevékenységét, egy olyan ágazatban, amelyet a tagállamok egymással folytatott kereskedelme jellemez, és olyan vállalatról van szó, amely a nemzetközi piacon is jelen van, teljesül az a feltétel is, hogy az intézkedés hatást gyakorol a közösségen belüli kereskedelemre. |
| --- | --- |

(28)

A 2–5. terjedő intézkedések a Chupa Chupsnak közvetlenül megítélt állami támogatások voltak, valamint állami források felhasználását jelentették, ami magáncég részére versenyelőnyt nyújtott. Különösen az 5. intézkedés esetében Spanyolország állami forrásokat használt fel, amikor kamatmentes hitelt nyújtott a vállalkozásnak. Az intézkedések a Chupa Chupsnak előnyt biztosítottak a versenytársakhoz képest, ami torzította a versenyt, amikor a vállalat pénzügyi helyzete megerősödött és beruházási képessége megnövekedett. Mivel a Chupa Chups a cukorkapiacon fejti ki tevékenységét, egy olyan ágazatban, amelyet a tagállamok egymással folytatott kereskedelme jellemez, és olyan vállalatról van szó, amely a nemzetközi piacon is jelen van, teljesül az a feltétel is, hogy az intézkedés hatást gyakorol a közösségen belüli kereskedelemre.

| (29) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a 2–5. intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A spanyol hatóságok nem vitatják ezt az elemzést. |
| --- | --- |

(29)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a 2–5. intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A spanyol hatóságok nem vitatják ezt az elemzést.

1.3.   6. intézkedés: 1 540 000 EUR, nem részletezett kiegészítő támogatások

| (30) | A Spanyolországtól és a Chupa Chupstól kapott tájékoztatással kapcsolatban azt a következtetést lehet levonni, hogy a 6. intézkedés a következő elemeket tartalmazza:






  — | harmadik országokba irányuló kivitel után járó export-visszatérítésekre vonatkozó 1 590 000 EUR támogatás az EMOGA terhére (22). A Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság joggyakorlatának megfelelően (lásd az 1982. október 13-i 213-215/81 ügyekben, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, (22) bekezdés) az EMOGA terhére nyújtott exporttámogatási alapok – a Közös Agrárpolitika (KAP) szabályai alapján – nem számítanak állami támogatásnak (23). Ezért ez az intézkedés nem tartalmaz állami támogatásra jellemző elemeket, |
| --- | --- | --- |

(30)

A Spanyolországtól és a Chupa Chupstól kapott tájékoztatással kapcsolatban azt a következtetést lehet levonni, hogy a 6. intézkedés a következő elemeket tartalmazza:

—

harmadik országokba irányuló kivitel után járó export-visszatérítésekre vonatkozó 1 590 000 EUR támogatás az EMOGA terhére (22). A Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság joggyakorlatának megfelelően (lásd az 1982. október 13-i 213-215/81 ügyekben, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, (22) bekezdés) az EMOGA terhére nyújtott exporttámogatási alapok – a Közös Agrárpolitika (KAP) szabályai alapján – nem számítanak állami támogatásnak (23). Ezért ez az intézkedés nem tartalmaz állami támogatásra jellemző elemeket,

| — | a Chupa Chups által 2006. május 30-án benyújtott észrevételek alapján ugyanakkor a 6. intézkedés 100 000 EUR összegű, az ICEX-től 2003-ban kapott támogatást is tartalmaz, amelyet a „Plan de Marcas Españolas” keretében ítéltek oda, a Chupa Chups márka Dél-Koreában történő népszerűsítésével kapcsolatos tevékenységek fedezésére. Azt a programot az ICEX indította útjára 2003-ban, és Chupa Chups szerint a támogatás nyújtása idején a spanyol hatóságok úgy ítélték meg, hogy a vállalatnak nyújtott támogatás összhangban volt az 1159/2000/EK rendelet tartalmával. Spanyolország nem vitatta a Chupa Chups azon állítását, mely szerint ez a támogatás része volt az eljárás megindításáról szóló határozat 5. pontjában említett, 1 540 000 EUR összegű, „nem részletezett kiegészítő támogatásnak”. Spanyolország a támogatás természetére vonatkozóan sem tett semmilyen észrevételt. Így a szóban forgó alacsony összeg és a Bizottság erre vonatkozó vizsgálata ellenére sem állította, hogy ez a támogatás alá lenne vetve a csekély összegű (de minimis) támogatásokról szóló, akkor érvényben lévő feltételeknek (24). |
| --- | --- |

—

a Chupa Chups által 2006. május 30-án benyújtott észrevételek alapján ugyanakkor a 6. intézkedés 100 000 EUR összegű, az ICEX-től 2003-ban kapott támogatást is tartalmaz, amelyet a „Plan de Marcas Españolas” keretében ítéltek oda, a Chupa Chups márka Dél-Koreában történő népszerűsítésével kapcsolatos tevékenységek fedezésére. Azt a programot az ICEX indította útjára 2003-ban, és Chupa Chups szerint a támogatás nyújtása idején a spanyol hatóságok úgy ítélték meg, hogy a vállalatnak nyújtott támogatás összhangban volt az 1159/2000/EK rendelet tartalmával. Spanyolország nem vitatta a Chupa Chups azon állítását, mely szerint ez a támogatás része volt az eljárás megindításáról szóló határozat 5. pontjában említett, 1 540 000 EUR összegű, „nem részletezett kiegészítő támogatásnak”. Spanyolország a támogatás természetére vonatkozóan sem tett semmilyen észrevételt. Így a szóban forgó alacsony összeg és a Bizottság erre vonatkozó vizsgálata ellenére sem állította, hogy ez a támogatás alá lenne vetve a csekély összegű (de minimis) támogatásokról szóló, akkor érvényben lévő feltételeknek (24).

| (31) | Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a 6. intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében 100 000 EUR összegű állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(31)

Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a 6. intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében 100 000 EUR összegű állami támogatásnak minősül.

1.4.   7. intézkedés: az asztúriai regionális kormány kezességvállalása

| (32) | Az előzőekben a IV. szakaszban részletezett, Spanyolország által nyújtott tájékoztatás fényében a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai regionális kormány kezességére a Chupa Chupsnak több közintézménnyel szemben fennálló hitelhez való joga a garancia. Így különösen úgy véli a Bizottság, hogy a Chupa Chupsnak hivatalosan már joga volt a kérdéses folyósítandó támogatásokhoz abban a pillanatban, amikor a hitelt odaítélték, valamint hogy az alábbi elemzéssel összhangban (lásd a 4. intézkedés értékelését), az említett támogatások mindegyike a közös piaccal összeegyeztethető támogatás volt, a 800 000 EUR kivételével. |
| --- | --- |

(32)

Az előzőekben a IV. szakaszban részletezett, Spanyolország által nyújtott tájékoztatás fényében a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai regionális kormány kezességére a Chupa Chupsnak több közintézménnyel szemben fennálló hitelhez való joga a garancia. Így különösen úgy véli a Bizottság, hogy a Chupa Chupsnak hivatalosan már joga volt a kérdéses folyósítandó támogatásokhoz abban a pillanatban, amikor a hitelt odaítélték, valamint hogy az alábbi elemzéssel összhangban (lásd a 4. intézkedés értékelését), az említett támogatások mindegyike a közös piaccal összeegyeztethető támogatás volt, a 800 000 EUR kivételével.

| (33) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai kormány beavatkozása nem jelentett semmilyen jelentős kockázatot, és ezért nem minősült állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(33)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai kormány beavatkozása nem jelentett semmilyen jelentős kockázatot, és ezért nem minősült állami támogatásnak.

1.5.   8. intézkedés: az adótartozás adóhatóság által engedélyezett halasztása

| (34) | A spanyol hatóságoknak az eljárást megindító határozatra válaszul adott tájékoztatásából az derül ki, hogy:






  — | a spanyol kormány köteles az 58/2003 Általános Adójogszabályban és a kiegészítő jogszabályokban leírt eljárásokat követni. Közigazgatási eljárásokról van szó, és csak néhány – a törvényekben meghatározott – egyedi esetben van szüksége a kormánynak bírósági eljáráshoz folyamodni, |
| --- | --- | --- |

(34)

A spanyol hatóságoknak az eljárást megindító határozatra válaszul adott tájékoztatásából az derül ki, hogy:

—

a spanyol kormány köteles az 58/2003 Általános Adójogszabályban és a kiegészítő jogszabályokban leírt eljárásokat követni. Közigazgatási eljárásokról van szó, és csak néhány – a törvényekben meghatározott – egyedi esetben van szüksége a kormánynak bírósági eljáráshoz folyamodni,

| — | az adófizetés halasztására vagy a részletfizetésre vonatkozó jogilag meghatározott összeghatárt az 58/2003 jogszabály 65. cikkében határozzák meg, |
| --- | --- |

—

az adófizetés halasztására vagy a részletfizetésre vonatkozó jogilag meghatározott összeghatárt az 58/2003 jogszabály 65. cikkében határozzák meg,

| — | minden adófizető előtt nyitva áll a fizetési halasztás kérelmezésének lehetősége, |
| --- | --- |

—

minden adófizető előtt nyitva áll a fizetési halasztás kérelmezésének lehetősége,

| — | a halasztás megítélése az elhalasztott összeget fedező biztosíték nyújtásához, a halasztásért fizetendő kamatokhoz és a teljes összeg utáni 25 % pótdíjhoz van kötve. Jelen esetben Chupa Chups olyan jelzálogot biztosított, amely fedezte a fenti számítások eredményezte 15 240 000 EUR összeget, |
| --- | --- |

—

a halasztás megítélése az elhalasztott összeget fedező biztosíték nyújtásához, a halasztásért fizetendő kamatokhoz és a teljes összeg utáni 25 % pótdíjhoz van kötve. Jelen esetben Chupa Chups olyan jelzálogot biztosított, amely fedezte a fenti számítások eredményezte 15 240 000 EUR összeget,

| — | a Chupa Chups egyáltalán nem részesedett tényleges „adófelfüggesztésből” („moratoria fiscal”), hanem csak a részletfizetés lehetőségéből. Ily módon a halasztott fizetések a spanyol költségvetési jogszabályokban előírt törvényes kamatlábak szerinti kamatot eredményeztek minden egyes időszakban. Ezek a kamatlábak hasonlóak voltak a piacon más hiteleknél alkalmazott kamatlábakhoz, |
| --- | --- |

—

a Chupa Chups egyáltalán nem részesedett tényleges „adófelfüggesztésből” („moratoria fiscal”), hanem csak a részletfizetés lehetőségéből. Ily módon a halasztott fizetések a spanyol költségvetési jogszabályokban előírt törvényes kamatlábak szerinti kamatot eredményeztek minden egyes időszakban. Ezek a kamatlábak hasonlóak voltak a piacon más hiteleknél alkalmazott kamatlábakhoz,

| — | a Chupa Chups az önkéntes fizetési határidő lejárta előtt kérelmezte adótartozásainak halasztását, amivel – az 58/2003 jogszabály 65. cikke értelmében – megelőzte a végrehajtási eljárás megkezdését, |
| --- | --- |

—

a Chupa Chups az önkéntes fizetési határidő lejárta előtt kérelmezte adótartozásainak halasztását, amivel – az 58/2003 jogszabály 65. cikke értelmében – megelőzte a végrehajtási eljárás megkezdését,

| — | a halasztási megállapodás kikötötte, hogy a Chupa Chupsnak az adóhatósággal szemben fennálló bármilyen követelést mutató adófolyószámla-egyenlegét a halasztott tartozás kiegyenlítésére használják majd fel. Exporttevékenységéből kifolyólag a Chupa Chupsnál gyakran felmerül héakövetelés, az eredetileg kitűzött törlesztési ütem jelentősen felgyorsult. |
| --- | --- |

—

a halasztási megállapodás kikötötte, hogy a Chupa Chupsnak az adóhatósággal szemben fennálló bármilyen követelést mutató adófolyószámla-egyenlegét a halasztott tartozás kiegyenlítésére használják majd fel. Exporttevékenységéből kifolyólag a Chupa Chupsnál gyakran felmerül héakövetelés, az eredetileg kitűzött törlesztési ütem jelentősen felgyorsult.

| (35) | Az előzőekben kifejtett érvek alapján a Bizottság úgy véli, Spanyolország elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a Chupa Chups héa- és társaságiadó-tartozásának részletfizetéssel történő törlesztése a spanyol pénzügyi jogszabályok egyszerű alkalmazásából adódott, és hogy a spanyol adóhatóságok nem folyamodtak kedvezményes elbánáshoz sem a vállalat részletfizetési engedélyének elbírálásakor, sem a szükséges biztosítékok megkövetelésekor, sem pedig a kamatlábak alkalmazásakor. |
| --- | --- |

(35)

Az előzőekben kifejtett érvek alapján a Bizottság úgy véli, Spanyolország elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a Chupa Chups héa- és társaságiadó-tartozásának részletfizetéssel történő törlesztése a spanyol pénzügyi jogszabályok egyszerű alkalmazásából adódott, és hogy a spanyol adóhatóságok nem folyamodtak kedvezményes elbánáshoz sem a vállalat részletfizetési engedélyének elbírálásakor, sem a szükséges biztosítékok megkövetelésekor, sem pedig a kamatlábak alkalmazásakor.

| (36) | Mindezeket figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 8. intézkedés általános jellegű, és nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(36)

Mindezeket figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 8. intézkedés általános jellegű, és nem minősül állami támogatásnak.

2.   A 2–6. intézkedések összeegyeztethetősége

2.1.   2. intézkedés: a spanyol Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium által nyújtott 1 580 000 EUR támogatás, mint a barcelonai létesítményekre irányuló beruházás támogatása (1989–1994)

| (37) | A Spanyolország által adott tájékoztatás szerint a 2. intézkedésre 1989 és 1994 között került sor, vagyis több mint tíz évvel a Bizottság első, a jelen üggyel kapcsolatos beavatkozása előtt, amely a 2005. májusi információkérés volt. |
| --- | --- |

(37)

A Spanyolország által adott tájékoztatás szerint a 2. intézkedésre 1989 és 1994 között került sor, vagyis több mint tíz évvel a Bizottság első, a jelen üggyel kapcsolatos beavatkozása előtt, amely a 2005. májusi információkérés volt.

| (38) | Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés esetén lejárt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) 15. cikkében meghatározott jogvesztő határidő, és létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(38)

Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés esetén lejárt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) 15. cikkében meghatározott jogvesztő határidő, és létező támogatásnak minősül.

2.2.   3. intézkedés: „egyéb közintézmények” által nyújtott 4 330 000 EUR támogatás az asztúriai gyár építésére (1994–1997)

| (39) | A Bizottság megjegyzi, hogy Spanyolország tájékoztatása szerint a 3. intézkedés 3 600 000 EUR összegű támogatását 1995 előtt nyújtották, vagyis több mint tíz évvel a Bizottságnak a jelen ügyben történt első beavatkozása előtt, tehát lejárt a 659/1999/EK rendelet 15. cikkében meghatározott jogvesztési határidő. Következésképpen az intézkedés létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság megjegyzi, hogy Spanyolország tájékoztatása szerint a 3. intézkedés 3 600 000 EUR összegű támogatását 1995 előtt nyújtották, vagyis több mint tíz évvel a Bizottságnak a jelen ügyben történt első beavatkozása előtt, tehát lejárt a 659/1999/EK rendelet 15. cikkében meghatározott jogvesztési határidő. Következésképpen az intézkedés létező támogatásnak minősül.

| (40) | Ami pedig a 7/96 rendelkezés alapján az asztúriai regionális kormány által 1997. március 14-én nyújtott 700 000 EUR összegű támogatást illeti, a spanyol hatóságok azt állítják, hogy ezt a támogatást az asztúriai kkv-k (és kivételes esetben a regionális fejlődéshez hozzájáruló nagyvállalatok) támogatását célzó N 448/94 rendszer kiterjesztésének kell tekinteni, ami pedig az 50/85 törvény (LIR) alapján nyújtott regionális támogatás kiegészítésének minősül. A Bizottság megjegyzi, hogy az N 448/94 rendszer 1996 végén lejárt, és később sem hosszabbították meg. Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai regionális önkormányzat kiegészítő támogatását meg lehet ad hoc alapon vizsgálni a 7/96 rendelkezés, valamint a Bizottság N 463/94 határozatában Spanyolország számára meghatározott regionális támogatások felső határa (26) fényében. Ezen az alapon a kérdéses támogatást összeegyeztethetőnek lehet minősíteni, amennyiben i. regionális támogatásnak minősül, mivel olyan javak beruházására használták, amelyek a LIR értelmében elfogadhatónak minősültek; ii. a támogatás halmozott intenzitása az akkoriban az Asztúriai régióra alkalmazott 50 %-os határérték alatt maradt. |
| --- | --- |

(40)

Ami pedig a 7/96 rendelkezés alapján az asztúriai regionális kormány által 1997. március 14-én nyújtott 700 000 EUR összegű támogatást illeti, a spanyol hatóságok azt állítják, hogy ezt a támogatást az asztúriai kkv-k (és kivételes esetben a regionális fejlődéshez hozzájáruló nagyvállalatok) támogatását célzó N 448/94 rendszer kiterjesztésének kell tekinteni, ami pedig az 50/85 törvény (LIR) alapján nyújtott regionális támogatás kiegészítésének minősül. A Bizottság megjegyzi, hogy az N 448/94 rendszer 1996 végén lejárt, és később sem hosszabbították meg. Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy az asztúriai regionális önkormányzat kiegészítő támogatását meg lehet ad hoc alapon vizsgálni a 7/96 rendelkezés, valamint a Bizottság N 463/94 határozatában Spanyolország számára meghatározott regionális támogatások felső határa (26) fényében. Ezen az alapon a kérdéses támogatást összeegyeztethetőnek lehet minősíteni, amennyiben i. regionális támogatásnak minősül, mivel olyan javak beruházására használták, amelyek a LIR értelmében elfogadhatónak minősültek; ii. a támogatás halmozott intenzitása az akkoriban az Asztúriai régióra alkalmazott 50 %-os határérték alatt maradt.

2.3.   4. intézkedés „egyéb közintézmények” által nyújtott 6 710 000 EUR támogatás, az említett asztúriai gyár bővítésére (1999–2003)

| (41) | A Bizottság 1987. szeptember 1-jei határozatában jóváhagyta a LIR rendszert. Ezért a Chupa Chupsnak az e regionális támogatási rendszer alapján nyújtott 2 550 000 EUR összegű támogatás összeegyeztethető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság 1987. szeptember 1-jei határozatában jóváhagyta a LIR rendszert. Ezért a Chupa Chupsnak az e regionális támogatási rendszer alapján nyújtott 2 550 000 EUR összegű támogatás összeegyeztethető támogatásnak minősül.

| (42) | A Chupa Chupsnak a „Minería 1” program alapján 1999-ben nyújtott 1 980 000 EUR támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy ez a program nem tekinthető jóváhagyott támogatási rendszernek. Az intézkedés egyedi értékelését követően azonban a Bizottság úgy határozott, hogy a kérdéses támogatás összeegyeztethető regionális támogatásnak minősül a Bizottság 1998-as regionális támogatásokról szóló iránymutatásai szerint (RTI, 1998) (27). Különösen azért, mert Spanyolország bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a támogatást a kezdeti beruházásra korlátozták, támogatható költségek szerepeltek az 1998-as RTI-ben, a támogatás intenzitása nem lépte túl az abban az időszakban Asztúria részére engedélyezett felső határokat, tiszteletben tartották a kumulációs szabályokat, a beruházás legalább 25 %-át a kedvezményezett saját forrásaiból finanszírozták, és hogy a beruházást a támogatás megítélése utáni időpont után több mint öt évig fenntartották. |
| --- | --- |

(42)

A Chupa Chupsnak a „Minería 1” program alapján 1999-ben nyújtott 1 980 000 EUR támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy ez a program nem tekinthető jóváhagyott támogatási rendszernek. Az intézkedés egyedi értékelését követően azonban a Bizottság úgy határozott, hogy a kérdéses támogatás összeegyeztethető regionális támogatásnak minősül a Bizottság 1998-as regionális támogatásokról szóló iránymutatásai szerint (RTI, 1998) (27). Különösen azért, mert Spanyolország bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a támogatást a kezdeti beruházásra korlátozták, támogatható költségek szerepeltek az 1998-as RTI-ben, a támogatás intenzitása nem lépte túl az abban az időszakban Asztúria részére engedélyezett felső határokat, tiszteletben tartották a kumulációs szabályokat, a beruházás legalább 25 %-át a kedvezményezett saját forrásaiból finanszírozták, és hogy a beruházást a támogatás megítélése utáni időpont után több mint öt évig fenntartották.

| (43) | A 2003-ban a „Minería 2” program alapján nyújtott 800 000 EUR regionális támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a „Minería 2” program jóváhagyott támogatási rendszer (28). A Bizottság levele azonban, amelyben jóváhagyja a rendszert, egyértelműen leírja, hogy válságban lévő vállalatokra nem alkalmazható. A Bizottság megjegyzi, hogy a 2002-es év súlyos veszteségein (29) és a 2003-as évre vonatkozó eredményein (30) figyelmen kívül hagyva a Chupa Chupsot válságban levő vállalatnak (31) kellett tekinteni a támogatás odaítélésének pillanatában. Ezért a Chupa Chups nem volt jogosult erre a támogatásra. A spanyol hatóságok megerősítették, hogy ezt a támogatást még nem folyósították. |
| --- | --- |

(43)

A 2003-ban a „Minería 2” program alapján nyújtott 800 000 EUR regionális támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a „Minería 2” program jóváhagyott támogatási rendszer (28). A Bizottság levele azonban, amelyben jóváhagyja a rendszert, egyértelműen leírja, hogy válságban lévő vállalatokra nem alkalmazható. A Bizottság megjegyzi, hogy a 2002-es év súlyos veszteségein (29) és a 2003-as évre vonatkozó eredményein (30) figyelmen kívül hagyva a Chupa Chupsot válságban levő vállalatnak (31) kellett tekinteni a támogatás odaítélésének pillanatában. Ezért a Chupa Chups nem volt jogosult erre a támogatásra. A spanyol hatóságok megerősítették, hogy ezt a támogatást még nem folyósították.

| (44) | A 2000/41 rendelkezés alapján megítélt két támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az említett rendelkezést a 2000. május 30-i határozat hagyta jóvá, hogy 2000-ben és 2002-ben (amikor odaítélték a támogatásokat) a Chupa Chups még jogosult volt regionális támogatásra, és hogy nem lépték túl az Asztúria számára előírt regionális támogatások felső határát. Ezért a két kérdéses támogatás összeegyeztethető regionális támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(44)

A 2000/41 rendelkezés alapján megítélt két támogatást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az említett rendelkezést a 2000. május 30-i határozat hagyta jóvá, hogy 2000-ben és 2002-ben (amikor odaítélték a támogatásokat) a Chupa Chups még jogosult volt regionális támogatásra, és hogy nem lépték túl az Asztúria számára előírt regionális támogatások felső határát. Ezért a két kérdéses támogatás összeegyeztethető regionális támogatásnak minősül.

| (45) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a 4. intézkedés alá tartozó támogatásból 5 910 000 EUR támogatás összeegyeztethető regionális támogatás, és 800 000 EUR nem összeegyeztethető támogatásnak minősül. Ez utóbbit a spanyol hatóságok még nem fizették ki. |
| --- | --- |

(45)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a 4. intézkedés alá tartozó támogatásból 5 910 000 EUR támogatás összeegyeztethető regionális támogatás, és 800 000 EUR nem összeegyeztethető támogatásnak minősül. Ez utóbbit a spanyol hatóságok még nem fizették ki.

2.4.   5. intézkedés: a spanyol Tudomány és Technológia Minisztériuma által nyújtott 2 800 000 millió EUR kamatmentes hitel

| (46) | A spanyol hatóságok bizonyítékokat szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az 5. intézkedést az „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” (Az ipari fejlesztés központi tevékenysége – CDTI – Műszaki fejlesztés) elnevezésű, létező támogatási rendszernek megfelelően ítélték oda. Ily módon ez összeegyeztethető állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(46)

A spanyol hatóságok bizonyítékokat szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az 5. intézkedést az „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico” (Az ipari fejlesztés központi tevékenysége – CDTI – Műszaki fejlesztés) elnevezésű, létező támogatási rendszernek megfelelően ítélték oda. Ily módon ez összeegyeztethető állami támogatásnak minősül.

2.5.   6. intézkedés az ICEX által nyújtott 100 000 EUR támogatás az 1159/2000/EK bizottsági rendelet értelmében

| (47) | A Bizottság megjegyzi, hogy az 1159/2000/EK rendelet a strukturális alapok által nyújtott támogatásokra vonatkozóan a tagállamok által végrehajtandó, a tájékoztatásra és a nyilvánosságra vonatkozó intézkedésekről szól, és nem biztosít semmilyen jogi alapot támogatás nyújtására. A Bizottság erre vonatkozó kérése ellenére Spanyolország semmilyen módon nem indokolta meg ennek a támogatásnak az összeegyeztethetőségét. Különösen nem szolgáltatott semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az ICEX által szervezett „Plan de Marcas Españolas” program állami támogatása létező támogatási rendszernek minősülne. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megjegyzi, hogy az 1159/2000/EK rendelet a strukturális alapok által nyújtott támogatásokra vonatkozóan a tagállamok által végrehajtandó, a tájékoztatásra és a nyilvánosságra vonatkozó intézkedésekről szól, és nem biztosít semmilyen jogi alapot támogatás nyújtására. A Bizottság erre vonatkozó kérése ellenére Spanyolország semmilyen módon nem indokolta meg ennek a támogatásnak az összeegyeztethetőségét. Különösen nem szolgáltatott semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az ICEX által szervezett „Plan de Marcas Españolas” program állami támogatása létező támogatási rendszernek minősülne.

| (48) | Az ellenkezőjét alátámasztó információ hiányában a Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek egyike sem alkalmazható a támogatásra, és ezért úgy határoz, hogy a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni. |
| --- | --- |

(48)

Az ellenkezőjét alátámasztó információ hiányában a Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott kivételek egyike sem alkalmazható a támogatásra, és ezért úgy határoz, hogy a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (49) | A Bizottság az alábbi következtetésekre jutott:






  a) | az 1., 7., 8. intézkedések és a 6. intézkedés szerinti 1 590 000 EUR kifizetése nem minősül állami támogatásnak; |
| --- | --- | --- |

(49)

A Bizottság az alábbi következtetésekre jutott:

a)

az 1., 7., 8. intézkedések és a 6. intézkedés szerinti 1 590 000 EUR kifizetése nem minősül állami támogatásnak;

| b) | a 2., 3., 5., és a 4. intézkedés szerinti 5 910 000 EUR-t a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani; |
| --- | --- |

b)

a 2., 3., 5., és a 4. intézkedés szerinti 5 910 000 EUR-t a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani;

| c) | a 4. intézkedés szerinti 800 000 EUR finanszírozása, valamint a 6. intézkedés szerinti 100 000 EUR állami támogatásnak minősül, amelyet nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíteni az EK-Szerződés alóli egyetlen kivétel értelmében sem. A spanyol hatóságok szerint a 4. intézkedés szerinti 800 000 EUR-t nem fizették ki, ezért csak a 6. intézkedés szerinti 100 000 EUR-t kell visszakövetelni, |
| --- | --- |

c)

a 4. intézkedés szerinti 800 000 EUR finanszírozása, valamint a 6. intézkedés szerinti 100 000 EUR állami támogatásnak minősül, amelyet nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíteni az EK-Szerződés alóli egyetlen kivétel értelmében sem. A spanyol hatóságok szerint a 4. intézkedés szerinti 800 000 EUR-t nem fizették ki, ezért csak a 6. intézkedés szerinti 100 000 EUR-t kell visszakövetelni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Spanyolország által jogszerűtlen módon – a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésének megsértésével – a Chupa Chupsnak juttatott 100 000 EUR állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

(2)   Az a 800 000 EUR összegű állami támogatás, amelyet Spanyolország a Chupa Chups cég javára készül kifizetni, összeegyeztethetetlen a közös piaccal. Ezért az említett támogatás nem engedélyezhető.

(3)   A fennmaradó – a barcelonai létesítményekbe való beruházást segítő 1 580 000 EUR összegű támogatásból, az asztúriai létesítmények építését ösztönző, 4 330 000 EUR összegű támogatásból, az ugyanazon asztúriai létesítmények bővítését szolgáló, 5 910 000 EUR összegű támogatásból, valamint a 2 800 000 EUR összegű kamatmentes hitelből álló – állami támogatások, amelyeket Spanyolország a Chupa Chups javára kifizetett, összeegyeztethetők a közös piaccal.

Az említett összegekből 6 640 000 EUR (az asztúriai létesítmények építésére szánt 730 000 EUR összeg, illetve az e létesítmények bővítésére szánt 5 910 000 EUR összeg) és a 2 800 000 EUR kamatmentes hitel a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése, c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek minősül a közös piaccal, az 5 180 000 EUR összeg azonban – amely az 1 580 000 EUR (a barcelonai létesítményekre irányuló beruházástámogatás) és a 3 600 000 EUR (az asztúriai létesítmények építésének támogatása) összegének felel meg – létező támogatásnak minősül a jogvesztési határidő letelte miatt.

(4)   Az e határozatban leírt, a Chupa Chups javára tett további intézkedések, nevezetesen egy 35 000 000 EUR összegű hitel az ICF-től, az 1 590 000 EUR összegű export-visszatérítés az EMOGA terhére, az Asztúria regionális kormánya kezességvállalása egy 4 480 000 EUR összegű kereskedelmi hitelnél, valamint a Spanyol Adóhatóság által nyújtott fizetési halasztások a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján nem minősülnek állami támogatásnak.

2. cikk

(1)   Spanyolország visszaköveteli az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást a kedvezményezettől.

(2)   A visszakövetelendő támogatásra kamatokat kell felszámítani attól az időponttól kezdődően, amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, egészen a tényleges visszafizetésig.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (32) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Spanyolország megszünteti az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését, az e határozat elfogadásától számított hatállyal.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást azonnal és hatékonyan vissza kell téríteni.

(2)   Spanyolország e határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtja.

4. cikk

(1)   E határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Spanyolország az alábbi információkat nyújtja be a Bizottság részére:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeget (a támogatás összegét és a visszatérítendő kamatokat); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeget (a támogatás összegét és a visszatérítendő kamatokat);

| b) | az e határozat teljesítése érdekében elfogadott és tervezett intézkedések részletes leírását; |
| --- | --- |

b)

az e határozat teljesítése érdekében elfogadott és tervezett intézkedések részletes leírását;

| c) | olyan dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a kedvezményezett általi visszafizetését. |
| --- | --- |

c)

olyan dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a kedvezményezett általi visszafizetését.

(2)   Spanyolország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról az 1. cikk (1) bekezdésében hivatkozott támogatás megszüntetéséig. A Bizottság kérésére haladéktalanul benyújtja az e határozat teljesítésére vonatkozó, már meghozott intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezen túlmenően részletes információkat nyújt a kedvezményezettől már behajtott támogatási összegekre és a visszatérítendő kamatokra vonatkozóan is.

5. cikk

E határozat címzettje a Spanyol Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2007. május 10-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 97., 2006.4.25., 2. o.

1

(2)  Lásd az (1) lábjegyzetet.

2

(3)  Perfetti Van Melle az olasz Perfetti és a holland Van Melle cégek közötti 2001-es összefonódás eredményeként jött létre. A csoport 130 országban van jelen, üzleti forgalma 2006-ban 1 500 millió EUR volt, és 12 000 embert foglalkoztat.

3

(4)  2002-ben 344 millió EUR; 2003-ban 294 millió EUR és 2004-ben 261 millió EUR.

4

(5)  Ezt a hitelt piaci feltételek között nyújtották, és ebben az eljárásban nem képezi vizsgálat tárgyát.

5

(6)  2004. június és december között lezajló több művelet, egyebek között az ingatlanforgalmazással kapcsolatos tevékenység leválasztása és a szellemi termékek tulajdonának beapportálása tőkeemelés révén.

6

(7)  A „Casa Batlló” Gaudí egyik emblematikus épülete Barcelona központjában, amelyet Spanyolország „Nemzeti Jelentőségű Történelmi és Művészeti Emlékműnek” nyilvánított. Az ICF hitelének a Casa Batllóra alapított jelzáloga elsőrendű jelzálognak számít.

7

(8)  A kölcsönt az ICF az ICB-nek 6 hónap futamidőre, Euribor + 1 %-ra nyújtották. Az ICB a Chupa Chups alárendelt kölcsönéhez további 0,125 %-ot adott hozzá ehhez a kamatlábhoz.

8

(9)  Konkrétan a 2004. évi könyvelés az előző évekről áthozott 38 420 000 EUR halmozott veszteségeket mutat, amely az említett év végén jegyzett tőke (10 660 000 EUR) 360 %-ának felel meg. A 2004-ben kimutatott negatív eredmény ennek a jegyzett tőkének az 55,8 %-át teszi ki.

9

(10)  A spanyol adóhatóságok az ICF hitelfolyósítása előtt hét hónappal kapták meg a vállalat szerkezetátalakításának jóváhagyására vonatkozó kérelmét. A művelet 2004 márciusában zöld utat kapott, vagyis 14 hónappal a kérelem, és hét hónappal az ICF hitelfolyósítása után.

10

(11)  A vállalat szerkezetátalakítása előtt, a Chupa Chups az ICB részvényeinek 94 %-os tulajdonosa volt. A fennmaradó 6 % egy holdingtársaság tulajdonában volt, amelynek teljes egészében a Chupa Chups és az ICB közös részvényesei voltak a tulajdonosai.

11

(12)  Az ICF hitelének kamatlába viszonylag magas volt a jelzálogpiacon, ahol a kamatlábak általában az Euribor + 0,5 % körül szoktak mozogni.

12

(13)  BOPA (Asztúriai Hercegség Hivatalos Közlönye), 1996. július 19-i szám, 7714. o.,

13

(14)  A Bizottság 1995. február 9-i határozata (SG/01388/1994).

14

(15)  Az említett törvényt a december 11-i 1535/87 királyi rendelet fejlesztette tovább, amely jóváhagyja a térségek közötti gazdasági egyenlőtlenségek korrigálását szolgáló helyi támogatásokról szóló 50/85 törvény végrehajtási rendeletét. A LIR rendszert a Bizottság az 1987. szeptember 1-jei (SG(87) D/10875) levelében hagyta jóvá.

15

(16)  Az 1999. április 6-i rendelkezéssel módosított 1998. március 6-i rendelkezés, amely kialakítja a bányászati régiók alternatív fejlődését elősegítő, munkahelyteremtő vállalkozási projektekre irányuló támogatások odaítélési szabályainak alapjait.

16

(17)  2001. december 17-i rendelkezés, amely kialakítja a bányászati régiók alternatív fejlődését elősegítő, munkahelyteremtő vállalkozási projektekre irányuló támogatások odaítélési szabályainak alapjait. A „Minería 2” (Bányászat) programot a Bizottság 2001. november 27-én fogadta el (C(2011) 3628 sz. levél).

17

(18)  Május 11-i 2000/41 rendelkezés, amely alapján létrehozzák a különböző vállalatokat segítő programokat. A Bizottság 30/5/2000 határozata által jóváhagyott rendszer (HL C 293., 2000.10.14., 7. o.).

18

(19)  A DG/95104085 számon iktatott, 1995. május 8-i Regionális Területfejlesztési Főigazgatóság levele, amelyben tájékoztatja a spanyol hatóságokat, hogy a CDTI támogatási rendszert létező támogatási rendszernek kell minősíteni. A Versenypolitikai Főigazgatóságnak a Regionális Politikai Főigazgatósághoz intézett, D/12874 számon iktatott, 1995. február 24-i levele.

19

(20)  Ley General Tributaria (Általános Adójogszabály) 58/2003 és Reglamento General de Recaudación (A behajtás általános rendelkezései).

20

(21)  HL L 130., 2000.5.31. 30. o.

21

(22)  A Chupa Chups 2006. május 30-i észrevételei szerint az EMOGA terhére folyósított export-visszatérítések összege 1 440 000 EUR volt. Mindazonáltal, Spanyolország a 2006. szeptember 7-i írásbeli közleményében bebizonyította, hogy a vállalat javára az EMOGA terhére folyósított visszatérítések összege 2004-ben összesen 1 590 000 EUR volt.

22

(23)  EBHT 1982., 3583. o.

23

(24)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 10., 2001.1.13., 30. o.).

24

de minimis

(25)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet. Az említett rendelet 15. cikke kimondja, hogy: „1. A Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. 2. A jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek egyedi támogatás formájában vagy támogatási program részét képező támogatás formájában nyújtják. A Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt. A jogvesztő határidő minden megszakítástól számítva újra indul... 3. Minden támogatást, amellyel kapcsolatban a jogvesztő határidő lejárt, létező támogatásnak kell tekinteni.”.

25

(26)  HL C 25., 1996.1.31., 3. o.

26

(27)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

27

(28)  Lásd az 17. oldalon szereplő lábjegyzetet.

28

(29)  22,078 millió EUR, ami a gazdasági év végén jegyzett tőke 86,5 %-ának felel meg.

29

(30)  Amely további 4,72 millió EUR veszteségeket tett ki.

30

(31)  A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások 5. pontjának a) alpontja értelmében (HL C 288., 1999.10.9., 2. o.).

31

(32)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

32

---