# Uradni list L 183/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 183 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5013. julij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 183

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5013. julij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 814/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 815/2007 z dne 12. julija 2007 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (exeretiko partheno eleolado Trizinia) (ZOP)) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 816/2007 z dne 12. julija 2007 o odprtju letnih tarifnih kvot za uvoz določenega blaga iz Turčije, pridobljenega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93 | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 817/2007 z dne 12. julija 2007 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo, v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 818/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone in jabolka) | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 819/2007 z dne 12. julija 2007 o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, mamizno grozdje, jabolka in breskve) | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 820/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, ki se izvaža brez nadaljnje predelave | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 821/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 958/2006 | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 822/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 38/2007 | 20 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 823/2007 z dne 12. julija 2007 o prepovedi ribolova na tabinjo na območjih ICES VIII in IX (vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav) s plovili, ki plovejo pod francosko zastavo | 21 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 814/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 815/2007 z dne 12. julija 2007 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (exeretiko partheno eleolado Trizinia) (ZOP))

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 816/2007 z dne 12. julija 2007 o odprtju letnih tarifnih kvot za uvoz določenega blaga iz Turčije, pridobljenega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93

5

Uredba Komisije (ES) št. 817/2007 z dne 12. julija 2007 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo, v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

12

Uredba Komisije (ES) št. 818/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone in jabolka)

13

Uredba Komisije (ES) št. 819/2007 z dne 12. julija 2007 o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, mamizno grozdje, jabolka in breskve)

15

Uredba Komisije (ES) št. 820/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, ki se izvaža brez nadaljnje predelave

17

Uredba Komisije (ES) št. 821/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 958/2006

19

Uredba Komisije (ES) št. 822/2007 z dne 12. julija 2007 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 38/2007

20

*

Uredba Komisije (ES) št. 823/2007 z dne 12. julija 2007 o prepovedi ribolova na tabinjo na območjih ICES VIII in IX (vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav) s plovili, ki plovejo pod francosko zastavo

21

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/490/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 5. junija 2007 o razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji | 23 |
| | | 2007/491/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 10. julija 2007 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic | 25 |
| | | Komisija |
| | | 2007/492/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. januarja 2007 o državni pomoči C 38/2005 (prej NN 52/2004) Nemčije za skupino Biria
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 130)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/493/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. februarja 2007 o shemi pomoči št. C 34/2005 (ex N 113/2005) na podlagi Zakona št. 17/2004 (člena 60) sicilijanske regije, ki jo Italija namerava izvajati
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 284)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/494/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. marca 2007 o državni pomoči C 41/2004 (ex N 221/2004) – Portugalska – pomoč za naložbe podjetju ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 638)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/490/ES

*

Odločba Sveta z dne 5. junija 2007 o razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji

23

2007/491/ES

*

Odločba Sveta z dne 10. julija 2007 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

25

Komisija

2007/492/ES

*

Odločba Komisije z dne 24. januarja 2007 o državni pomoči C 38/2005 (prej NN 52/2004) Nemčije za skupino Biria
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 130)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 130)

1

27

2007/493/ES

*

Odločba Komisije z dne 7. februarja 2007 o shemi pomoči št. C 34/2005 (ex N 113/2005) na podlagi Zakona št. 17/2004 (člena 60) sicilijanske regije, ki jo Italija namerava izvajati
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 284)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 284)

1

41

2007/494/ES

*

Odločba Komisije z dne 7. marca 2007 o državni pomoči C 41/2004 (ex N 221/2004) – Portugalska – pomoč za naložbe podjetju ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 638)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 638)

1

46

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2005/495/SZVP z dne 11. oktobra 2005 o sklenitvi sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo ter Brunejem, Filipini, Malezijo, Singapurjem in Tajsko o sodelovanju teh držav v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA) | 51 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Državo Brunej o sodelovanju Države Brunej v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA) | 52 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Singapur o sodelovanju Republike Singapur v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA) | 58 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Malezijo o sodelovanju Malezije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA) | 64 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko o sodelovanju Kraljevine Tajske v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA) | 70 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Filipini o sodelovanju Republike Filipini v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA) | 76 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2005/495/SZVP z dne 11. oktobra 2005 o sklenitvi sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo ter Brunejem, Filipini, Malezijo, Singapurjem in Tajsko o sodelovanju teh držav v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

51

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Državo Brunej o sodelovanju Države Brunej v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

52

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Singapur o sodelovanju Republike Singapur v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

58

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Malezijo o sodelovanju Malezije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

64

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko o sodelovanju Kraljevine Tajske v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

70

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Filipini o sodelovanju Republike Filipini v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 814/2007

z dne 12. julija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 48,1 |
| TR | 83,4 |
| XS | 23,6 |
| ZZ | 51,7 |
| 0707 00 05 | TR | 108,0 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 87,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | AR | 54,6 |
| UY | 71,5 |
| ZA | 55,4 |
| ZZ | 60,5 |
| 0808 10 80 | AR | 86,8 |
| BR | 83,3 |
| CL | 95,4 |
| CN | 104,9 |
| NZ | 97,9 |
| US | 104,5 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,4 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,2 |
| CL | 87,7 |
| CN | 59,8 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 96,9 |
| 0809 10 00 | TR | 202,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0809 20 95 | TR | 284,1 |
| US | 501,5 |
| ZZ | 392,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

48,1

TR

83,4

XS

23,6

ZZ

51,7

0707 00 05

TR

108,0

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

87,6

ZZ

87,6

0805 50 10

AR

54,6

UY

71,5

ZA

55,4

ZZ

60,5

0808 10 80

AR

86,8

BR

83,3

CL

95,4

CN

104,9

NZ

97,9

US

104,5

UY

60,7

ZA

88,4

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

78,2

CL

87,7

CN

59,8

NZ

144,9

ZA

114,1

ZZ

96,9

0809 10 00

TR

202,1

ZZ

202,1

0809 20 95

TR

284,1

US

501,5

ZZ

392,8

0809 30 10, 0809 30 90

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 815/2007

z dne 12. julija 2007

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία“ (exeretiko partheno eleolado „Trizinia“) (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Grčije za registracijo imena „Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ‚Τροιζηνία‘ (exeretiko partheno eleolado ‚Trizinia‘)“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Grčije za registracijo imena „Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ‚Τροιζηνία‘ (exeretiko partheno eleolado ‚Trizinia‘)“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL C 128, 1.6.2006, str. 11 (popravljena različica v UL C 63, 17.3.2007, str. 7).

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

| Skupina 1.5. | Olja in masti – ekstra deviško oljčno olje |
| --- | --- |

Skupina 1.5.

Olja in masti – ekstra deviško oljčno olje

GRČIJA

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία“ (exeretiko partheno eleolado „Trizinia“) (ZOP)

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 816/2007

z dne 12. julija 2007

o odprtju letnih tarifnih kvot za uvoz določenega blaga iz Turčije, pridobljenega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1) in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom št. 1/95 Pridružitvenega sveta med ES in Turčijo (2) se izvaja zaključna faza carinske unije. V njegovem oddelku V so določeni trgovinski režimi za predelane kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom št. 1/95 Pridružitvenega sveta med ES in Turčijo (2) se izvaja zaključna faza carinske unije. V njegovem oddelku V so določeni trgovinski režimi za predelane kmetijske proizvode.

| (2) | V Sklepu št. 1/97 Pridružitvenega sveta med ES in Turčijo (3) so določeni režimi, ki se uporabljajo za nekatere predelane kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(2)

V Sklepu št. 1/97 Pridružitvenega sveta med ES in Turčijo (3) so določeni režimi, ki se uporabljajo za nekatere predelane kmetijske proizvode.

| (3) | V Sklepu št. 1/2007 Pridružitvenega sveta med ES in Turčijo (4) so določene nove izboljšave v trgovini za nekatere predelane kmetijske proizvode s ciljem poglobiti in razširiti carinsko unijo ter izboljšati gospodarsko konvergenco kot posledico širitve Skupnosti 1. maja 2004. Te izboljšave določajo koncesije v obliki dajatev prostih tarifnih kvot. Za uvoz zunaj kvot se še naprej uporabljajo veljavne trgovinske določbe. |
| --- | --- |

(3)

V Sklepu št. 1/2007 Pridružitvenega sveta med ES in Turčijo (4) so določene nove izboljšave v trgovini za nekatere predelane kmetijske proizvode s ciljem poglobiti in razširiti carinsko unijo ter izboljšati gospodarsko konvergenco kot posledico širitve Skupnosti 1. maja 2004. Te izboljšave določajo koncesije v obliki dajatev prostih tarifnih kvot. Za uvoz zunaj kvot se še naprej uporabljajo veljavne trgovinske določbe.

| (4) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (5) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Primerno je določiti, da se tarifne kvote, odprte s to uredbo, upravljajo v skladu s temi pravili. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (5) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Primerno je določiti, da se tarifne kvote, odprte s to uredbo, upravljajo v skladu s temi pravili.

| (5) | Uredbo Komisije (ES) št. 2026/2005 z dne 13. decembra 2005 o odprtju tarifnih kvot za leto 2006 in naslednja leta za uvoz nekaterega blaga iz Turčije, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93, v Evropsko skupnost (6) je treba razveljaviti. Količine, uvožene po tej uredbi od 1. januarja 2007 do datuma razveljavitve bi bilo treba odšteti od ustrezne nove kvote. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (ES) št. 2026/2005 z dne 13. decembra 2005 o odprtju tarifnih kvot za leto 2006 in naslednja leta za uvoz nekaterega blaga iz Turčije, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93, v Evropsko skupnost (6) je treba razveljaviti. Količine, uvožene po tej uredbi od 1. januarja 2007 do datuma razveljavitve bi bilo treba odšteti od ustrezne nove kvote.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne kvote Skupnosti za uvoz blaga iz Priloge iz Turčije so v skladu s pogoji iz Priloge odprte za obdobje od 1. januarja do 31. decembra vsakega leta od 2007 naprej.

Za uveljavljanje koristi iz teh tarifnih kvot se predloži potrdilo o gibanju blaga A.TR. v skladu s Sklepom št. 1/2006 Odbora za carinsko sodelovanje ES-Turčija.

Člen 2

Tarifne kvote Skupnosti iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 3

Uredba (ES) št. 2026/2005 se razveljavi z začetkom veljavnosti te uredbe. Količina tarifne kvote pod zaporedno številko 09.0232 bo zmanjšana za količine testenin, uvožene po Uredbi (ES) št. 2026/2005 (zaporedna številka 09.0205) med 1. januarjem 2007 in začetkom veljavnosti te uredbe.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 35, 13.2.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 126, 17.5.1997, str. 26.

3

(4)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

4

(5)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

5

(6)  UL L 327, 14.12.2005, str. 3.

6

---

PRILOGA

Dajatev proste tarifne kvote, ki se uporabljajo za uvoz predelanih kmetijskih proizvodov iz Turčije v EU

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje proizvoda | Letne dajatev proste tarifne kvote
  (v tonah neto teže) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (1) | (2) | (3) |
| 09.0228 | 1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava: | 5 000 |
| 1704 10 | – Žvečilni gumi, prevlečen s sladkorjem ali ne: |
| | – – ki vsebuje manj kot 60 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo): |
| 1704 10 11 | – – – gumi v lističih |
| 1704 10 19 | – – – drugo |
| | – – ki vsebuje 60 mas. % ali več saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo): |
| 1704 10 91 | – – – gumi v lističih |
| 1704 10 99 | – – – drugo |
| 09.0229 | 1704 90 | – Drugo: | 10 000 |
| 1704 90 30 | – – bela čokolada |
| | – – drugo: |
| 1704 90 51 | – – – paste, vključno z marcipanom, v izvirnem pakiranju z neto vsebino najmanj 1 kg ali več |
| 1704 90 55 | – – – pastile za grlo in bomboni proti kašlju |
| 1704 90 61 | – – – dražeji in drugi s sladkorjem prevlečeni proizvodi |
| | – – – drugo: |
| 1704 90 65 | – – – – gumijevi proizvodi in proizvodi iz želeja, vključno s sadnimi pastami v obliki sladkornih izdelkov |
| 1704 90 71 | – – – – kuhane sladkarije, polnjene ali ne |
| 1704 90 75 | – – – – karamelni smetanovi bomboni, karamele in podobne sladkarije |
| | – – – – drugo: |
| 1704 90 81 | – – – – – stisnjene tablete |
| ex 1704 90 99 | – – – – – drugo: |
| | – – – – – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo) |
| | – – – – – – ki vsebujejo 70 mas. % ali več saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo): |
| | – – – – – – – halva in turški med |
| 09.0230 | 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav: | 5 000 |
| 1806 10 | – Kakav v prahu, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila: |
| 1806 10 20 | – – ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar manj kot 65 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) ali izoglukoze, izražene kot saharoza |
| 1806 20 | – Drugi izdelki v blokih, palicah ali tablicah, mase nad 2 kg, ali v tekočem ali pastoznem stanju, prahu, granulah ali v drugih oblikah v razsutem stanju, v embalaži ali izvirnih pakiranjih nad 2 kg: |
| 1806 20 10 | – – ki vsebujejo 31 mas. % ali več kakavovega masla ali 31 mas. % ali več kakavovega masla v kombinaciji z mlečno maščobo |
| 1806 20 30 | – – ki vsebujejo 25 mas. % ali več, vendar manj kot 31 mas. % kakavovega masla v kombinaciji z mlečno maščobo |
| | – – drugo: |
| 1806 20 50 | – – – ki vsebujejo 18 mas. % ali več kakavovega masla |
| 1806 20 70 | – – – čokoladno mleko v prahu |
| ex 1806 20 80 | – – – prelivi z okusom čokolade: |
| | – – – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo) |
| ex 1806 20 95 | – – – drugo: |
| | – – – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo) |
| | – Drugo, v blokih, palicah ali tablicah: |
| 1806 31 00 | – – polnjeni |
| 1806 32 | – – nepolnjeni: |
| 1806 32 10 | – – – z dodanimi žitaricami, sadjem ali oreški |
| 1806 32 90 | – – – drugo |
| 1806 90 | – Drugo: |
| | – – čokolada in čokoladni izdelki: |
| | – – – čokoladni bonboni (vključno s pralineji), polnjeni ali ne: |
| 1806 90 11 | – – – – ki vsebujejo alkohol |
| 1806 90 19 | – – – – drugo |
| | – – – drugo: |
| 1806 90 31 | – – – – polnjeni |
| 1806 90 39 | – – – – nepolnjeni |
| 1806 90 50 | – – sladkorni proizvodi in nadomestki, narejeni iz izdelkov, ki nadomeščajo sladkor, ki vsebujejo kakav |
| 1806 90 60 | – – namazi, ki vsebujejo kakav |
| 1806 90 70 | – – preparati, ki vsebujejo kakav, za pripravo pijač |
| ex 1806 90 90 | – – drugo: |
| | – – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo) |
| 09.0231 | 1901 | Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: | 900 |
| 1901 20 00 | – Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905 |
| 09.0232 | 1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen: | 20 000 |
| | – Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene: |
| 1902 11 00 | – – ki vsebujejo jajca |
| 1902 19 | – – drugo: |
| 1902 19 10 | – – – ki ne vsebujejo navadne pšenične moke ali zdroba |
| 1902 19 90 | – – – drugo |
| 1902 20 | – Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: |
| | – – drugo: |
| 1902 20 91 | – – – kuhane |
| 1902 20 99 | – – – drugo |
| 1902 30 | – Druge testenine: |
| 1902 30 10 | – – posušene |
| 1902 30 90 | – – drugo |
| 1902 40 | – Kuskus: |
| 1902 40 10 | – – nepripravljen |
| 1902 40 90 | – – drugo |
| 09.0233 | 1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze) v zrnu ali obliki kosmičev ali druge oblike (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana ali drugače pripravljena, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu | 500 |
| 1904 10 | – Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov: |
| 1904 10 10 | – – pridobljena iz koruze |
| 1904 10 30 | – – pridobljena iz riža |
| 1904 10 90 | – – drugo |
| 09.0234 | 1904 20 | – Pripravljena živila, dobljena iz nepraženih žitnih kosmičev ali iz mešanic nepraženih žitnih kosmičev in praženih žitnih kosmičev ali nabreklih žit: | 100 |
| 1904 20 10 | – – pripravki vrste müsli, ki temeljijo na nepraženih kosmičih |
| | – – drugo: |
| 1904 20 91 | – – – pridobljena iz koruze |
| 1904 20 95 | – – – pridobljena iz riža |
| 1904 20 99 | – – – drugo |
| 09.0235 | 1904 30 00 | Bulgur pšenica | 10 000 |
| 09.0236 | 1904 90 | – Drugo: | 2 500 |
| 1904 90 10 | – – riž |
| 1904 90 80 | – – drugo |
| 09.0237 | 1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: | 10 000 |
| | – Sladki keksi; vaflji in oblati: |
| 1905 31 | – – sladki keksi: |
| | – – – popolnoma ali delno prevlečeni s čokolado ali drugimi pripravki, ki vsebujejo kakav: |
| 1905 31 11 | – – – – v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 85 g |
| 1905 31 19 | – – – – drugo |
| | – – – drugo: |
| 1905 31 30 | – – – – ki vsebujejo 8 mas. % ali več mlečnih maščob |
| | – – – – drugo: |
| 1905 31 91 | – – – – – sendvič keksi |
| 1905 31 99 | – – – – – drugo |
| 09.0238 | 1905 32 | – – vaflji in oblati: | 3 000 |
| 1905 32 05 | – – – z vsebnostjo vode več kot 10 mas. % |
| | – – – drugo: |
| | – – – – popolnoma ali delno prevlečeni s čokolado ali drugimi pripravki, ki vsebujejo kakav: |
| 1905 32 11 | – – – – – v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 85 g |
| 1905 32 19 | – – – – – drugo |
| | – – – – drugo: |
| 1905 32 91 | – – – – – soljeni, polnjeni ali nepolnjeni |
| 1905 32 99 | – – – – – drugo |
| 09.0239 | 1905 40 | – Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki: | 120 |
| 1905 40 10 | – – prepečenec |
| 1905 40 90 | – – drugo |
| 09.0240 | 1905 90 | – Drugo: | 10 000 |
| 1905 90 10 | – – matzos |
| 1905 90 20 | – – hostije, prazne kapsule za farmacevtske proizvode, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi |
| | – – drugo: |
| 1905 90 30 | – – – kruh, ki ne vsebuje dodanega medu, jajc, sira ali sadja in ki v suhem stanju ne vsebuje več kot 5 mas. % sladkorjev niti več kot 5 mas. % maščob |
| 1905 90 45 | – – – keksi |
| 1905 90 55 | – – – ekstrudirani ali ekspandirani izdelki, aromatizirani ali soljeni |
| | – – – drugo: |
| 1905 90 60 | – – – – z dodanimi sladili |
| 09.0242 | 2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: | 4 000 |
| 2106 10 | – Beljakovinski koncentrati in teksturirane beljakovinaste snovi: |
| 2106 10 80 | – – drugo |
| 2106 90 | – Drugo: |
| 2106 90 98 | – – – drugo |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje proizvoda

Letne dajatev proste tarifne kvote

(v tonah neto teže)

(1)

(2)

(3)

09.0228

1704

Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava:

5 000

1704 10

– Žvečilni gumi, prevlečen s sladkorjem ali ne:

– – ki vsebuje manj kot 60 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo):

1704 10 11

– – – gumi v lističih

1704 10 19

– – – drugo

– – ki vsebuje 60 mas. % ali več saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo):

1704 10 91

– – – gumi v lističih

1704 10 99

– – – drugo

09.0229

1704 90

– Drugo:

10 000

1704 90 30

– – bela čokolada

– – drugo:

1704 90 51

– – – paste, vključno z marcipanom, v izvirnem pakiranju z neto vsebino najmanj 1 kg ali več

1704 90 55

– – – pastile za grlo in bomboni proti kašlju

1704 90 61

– – – dražeji in drugi s sladkorjem prevlečeni proizvodi

– – – drugo:

1704 90 65

– – – – gumijevi proizvodi in proizvodi iz želeja, vključno s sadnimi pastami v obliki sladkornih izdelkov

1704 90 71

– – – – kuhane sladkarije, polnjene ali ne

1704 90 75

– – – – karamelni smetanovi bomboni, karamele in podobne sladkarije

– – – – drugo:

1704 90 81

– – – – – stisnjene tablete

ex 1704 90 99

– – – – – drugo:

– – – – – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo)

– – – – – – ki vsebujejo 70 mas. % ali več saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo):

– – – – – – – halva in turški med

09.0230

1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav:

5 000

1806 10

– Kakav v prahu, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila:

1806 10 20

– – ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar manj kot 65 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) ali izoglukoze, izražene kot saharoza

1806 20

– Drugi izdelki v blokih, palicah ali tablicah, mase nad 2 kg, ali v tekočem ali pastoznem stanju, prahu, granulah ali v drugih oblikah v razsutem stanju, v embalaži ali izvirnih pakiranjih nad 2 kg:

1806 20 10

– – ki vsebujejo 31 mas. % ali več kakavovega masla ali 31 mas. % ali več kakavovega masla v kombinaciji z mlečno maščobo

1806 20 30

– – ki vsebujejo 25 mas. % ali več, vendar manj kot 31 mas. % kakavovega masla v kombinaciji z mlečno maščobo

– – drugo:

1806 20 50

– – – ki vsebujejo 18 mas. % ali več kakavovega masla

1806 20 70

– – – čokoladno mleko v prahu

ex 1806 20 80

– – – prelivi z okusom čokolade:

– – – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo)

ex 1806 20 95

– – – drugo:

– – – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo)

– Drugo, v blokih, palicah ali tablicah:

1806 31 00

– – polnjeni

1806 32

– – nepolnjeni:

1806 32 10

– – – z dodanimi žitaricami, sadjem ali oreški

1806 32 90

– – – drugo

1806 90

– Drugo:

– – čokolada in čokoladni izdelki:

– – – čokoladni bonboni (vključno s pralineji), polnjeni ali ne:

1806 90 11

– – – – ki vsebujejo alkohol

1806 90 19

– – – – drugo

– – – drugo:

1806 90 31

– – – – polnjeni

1806 90 39

– – – – nepolnjeni

1806 90 50

– – sladkorni proizvodi in nadomestki, narejeni iz izdelkov, ki nadomeščajo sladkor, ki vsebujejo kakav

1806 90 60

– – namazi, ki vsebujejo kakav

1806 90 70

– – preparati, ki vsebujejo kakav, za pripravo pijač

ex 1806 90 90

– – drugo:

– – – ki vsebujejo manj kot 70 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo)

09.0231

1901

Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu:

900

1901 20 00

– Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905

09.0232

1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen:

20 000

– Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene:

1902 11 00

– – ki vsebujejo jajca

1902 19

– – drugo:

1902 19 10

– – – ki ne vsebujejo navadne pšenične moke ali zdroba

1902 19 90

– – – drugo

1902 20

– Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

– – drugo:

1902 20 91

– – – kuhane

1902 20 99

– – – drugo

1902 30

– Druge testenine:

1902 30 10

– – posušene

1902 30 90

– – drugo

1902 40

– Kuskus:

1902 40 10

– – nepripravljen

1902 40 90

– – drugo

09.0233

1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze) v zrnu ali obliki kosmičev ali druge oblike (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana ali drugače pripravljena, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu

500

1904 10

– Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov:

1904 10 10

– – pridobljena iz koruze

1904 10 30

– – pridobljena iz riža

1904 10 90

– – drugo

09.0234

1904 20

– Pripravljena živila, dobljena iz nepraženih žitnih kosmičev ali iz mešanic nepraženih žitnih kosmičev in praženih žitnih kosmičev ali nabreklih žit:

100

1904 20 10

– – pripravki vrste müsli, ki temeljijo na nepraženih kosmičih

– – drugo:

1904 20 91

– – – pridobljena iz koruze

1904 20 95

– – – pridobljena iz riža

1904 20 99

– – – drugo

09.0235

1904 30 00

Bulgur pšenica

10 000

09.0236

1904 90

– Drugo:

2 500

1904 90 10

– – riž

1904 90 80

– – drugo

09.0237

1905

Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki:

10 000

– Sladki keksi; vaflji in oblati:

1905 31

– – sladki keksi:

– – – popolnoma ali delno prevlečeni s čokolado ali drugimi pripravki, ki vsebujejo kakav:

1905 31 11

– – – – v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 85 g

1905 31 19

– – – – drugo

– – – drugo:

1905 31 30

– – – – ki vsebujejo 8 mas. % ali več mlečnih maščob

– – – – drugo:

1905 31 91

– – – – – sendvič keksi

1905 31 99

– – – – – drugo

09.0238

1905 32

– – vaflji in oblati:

3 000

1905 32 05

– – – z vsebnostjo vode več kot 10 mas. %

– – – drugo:

– – – – popolnoma ali delno prevlečeni s čokolado ali drugimi pripravki, ki vsebujejo kakav:

1905 32 11

– – – – – v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 85 g

1905 32 19

– – – – – drugo

– – – – drugo:

1905 32 91

– – – – – soljeni, polnjeni ali nepolnjeni

1905 32 99

– – – – – drugo

09.0239

1905 40

– Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki:

120

1905 40 10

– – prepečenec

1905 40 90

– – drugo

09.0240

1905 90

– Drugo:

10 000

1905 90 10

– – matzos

1905 90 20

– – hostije, prazne kapsule za farmacevtske proizvode, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi

– – drugo:

1905 90 30

– – – kruh, ki ne vsebuje dodanega medu, jajc, sira ali sadja in ki v suhem stanju ne vsebuje več kot 5 mas. % sladkorjev niti več kot 5 mas. % maščob

1905 90 45

– – – keksi

1905 90 55

– – – ekstrudirani ali ekspandirani izdelki, aromatizirani ali soljeni

– – – drugo:

1905 90 60

– – – – z dodanimi sladili

09.0242

2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

4 000

2106 10

– Beljakovinski koncentrati in teksturirane beljakovinaste snovi:

2106 10 80

– – drugo

2106 90

– Drugo:

2106 90 98

– – – drugo

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 817/2007

z dne 12. julija 2007

o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo, v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o odprtju stalnega razpisa za zbiranje ponudb za izvozna nadomestila glede določenih vrst masla (2) predvideva stalnega ponudnika. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o odprtju stalnega razpisa za zbiranje ponudb za izvozna nadomestila glede določenih vrst masla (2) predvideva stalnega ponudnika.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o oblikovanju razpisnega postopka glede izvoznih nadomestil za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, vloženih v odgovor na razpis, je primerno, da se za obdobje razpisa, ki se konča dne 10. julija 2007, ne odobri nobenih nadomestil. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o oblikovanju razpisnega postopka glede izvoznih nadomestil za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, vloženih v odgovor na razpis, je primerno, da se za obdobje razpisa, ki se konča dne 10. julija 2007, ne odobri nobenih nadomestil.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, odprt z Uredbo (ES) št. 581/2004, se za obdobje razpisa, ki se konča dne 10. julija 2007, ne odobri nobenega izvoznega nadomestila za izdelke in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 276/2007 (UL L 76, 16.3.2007, str. 16).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 128/2007 (UL L 41, 13.2.2007, str. 6).

3

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 818/2007

z dne 12. julija 2007

o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone in jabolka)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1961/2001 z dne 8. oktobra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo (2) in zlasti člena 6(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 134/2007 (3) je določila okvirne količine za izdajo izvoznih dovoljenj sistema B. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 134/2007 (3) je določila okvirne količine za izdajo izvoznih dovoljenj sistema B.

| (2) | Treba je določiti končno stopnjo nadomestila za paradižnike, pomaranče, limone in jabolka, zajete v dovoljenjih, zaprošenih v okviru sistema B med 1. marcem in 30. junijem 2007, v višini okvirne stopnje in odstotka dovoljenj za zaprošene količine – |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti končno stopnjo nadomestila za paradižnike, pomaranče, limone in jabolka, zajete v dovoljenjih, zaprošenih v okviru sistema B med 1. marcem in 30. junijem 2007, v višini okvirne stopnje in odstotka dovoljenj za zaprošene količine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za izvozna dovoljenja sistema B, vložene v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 134/2007 med 1. marcem in 30. junijem 2007, so odstotki izdaje dovoljenj in stopnje veljavnega nadomestila določeni v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

2

(3)  UL L 52, 21.2.2007, str. 12.

3

---

PRILOGA

Odstotki za izdajo dovoljenj in stopnje nadomestila, ki se uporabljajo za dovoljenja sistema B, zaprošena med 1. marcem in 30. junijem 2007 (paradižnike, pomaranče, limone in jabolka)

| Proizvod | Stopnja nadomestila
  (EUR/t) | Odstotki izdaje dovoljenj za zaprošene količine |
| --- | --- | --- |
| Paradižniki | 20 | 100 % |
| Pomaranče | 28 | 100 % |
| Limone | 50 | 100 % |
| Jabolka | 22 | 100 % |

Proizvod

Stopnja nadomestila

(EUR/t)

Odstotki izdaje dovoljenj za zaprošene količine

Paradižniki

20

100 %

Pomaranče

28

100 %

Limone

50

100 %

Jabolka

22

100 %

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 819/2007

z dne 12. julija 2007

o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, mamizno grozdje, jabolka in breskve)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretje alinee člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 678/2007 (2) se razpiše natečaj, pri čemer se določijo okvirne stopnje nadomestil in okvirne količine, za katere se lahko izdajo izvozna dovoljenja sistema A3. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 678/2007 (2) se razpiše natečaj, pri čemer se določijo okvirne stopnje nadomestil in okvirne količine, za katere se lahko izdajo izvozna dovoljenja sistema A3.

| (2) | Glede na predložene ponudbe je treba določiti najvišje stopnje nadomestil in odstotke količin, ki naj se dodelijo za ponudbe z navedenimi najvišjimi stopnjami. |
| --- | --- |

(2)

Glede na predložene ponudbe je treba določiti najvišje stopnje nadomestil in odstotke količin, ki naj se dodelijo za ponudbe z navedenimi najvišjimi stopnjami.

| (3) | Za paradižnike, pomaranče, limone, mamizno grozdje, jabolka in breskve najvišja stopnja, potrebna za dodelitev dovoljenj za okvirno količino v meji ponujenih količin, ni večja od en- in polkratne okvirne stopnje nadomestil – |
| --- | --- |

(3)

Za paradižnike, pomaranče, limone, mamizno grozdje, jabolka in breskve najvišja stopnja, potrebna za dodelitev dovoljenj za okvirno količino v meji ponujenih količin, ni večja od en- in polkratne okvirne stopnje nadomestil –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za paradižnike, pomaranče, limone, mamizno grozdje, jabolka in breskve so najvišje stopnje nadomestil in odstotki količin dodeljeni v okviru natečaja, razpisanega z Uredbo (ES) št. 678/2007, določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 157, 11.6.2007, str. 9.

2

---

PRILOGA

Izdaja izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje, jabolkain in breskve)

| Proizvod | Najvišja stopnja nadomestila
  (EUR/t neto) | Dodeljeni odstotek količin, zaprošenih v meji najvišje stopnje nadomestil |
| --- | --- | --- |
| Paradižniki | 30 | 100 % |
| Pomaranče | — | 100 % |
| Limone | 60 | 100 % |
| Namizno grozdje | 23 | 100 % |
| Jabolka | 35 | 100 % |
| Breskve | 20 | 100 % |

Proizvod

Najvišja stopnja nadomestila

(EUR/t neto)

Dodeljeni odstotek količin, zaprošenih v meji najvišje stopnje nadomestil

Paradižniki

30

100 %

Pomaranče

—

100 %

Limone

60

100 %

Namizno grozdje

23

100 %

Jabolka

35

100 %

Breskve

20

100 %

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 820/2007

z dne 12. julija 2007

o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, ki se izvaža brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 32 Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1(1)(b) navedene uredbe in cenami za navedene proizvode na trgu Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 32 Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1(1)(b) navedene uredbe in cenami za navedene proizvode na trgu Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Glede na trenutne razmere na trgu za sladkor je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Glede na trenutne razmere na trgu za sladkor je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006.

| (3) | Prvi pododstavek člena 33(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov. |
| --- | --- |

(3)

Prvi pododstavek člena 33(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov.

| (4) | Nadomestila je treba odobriti le za proizvode, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ki so skladni z zahtevami Uredbe (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila je treba odobriti le za proizvode, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ki so skladni z zahtevami Uredbe (ES) št. 318/2006.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila, določena v členu 32 Uredbe (ES) št. 318/2006, se odobrijo za proizvode in zneske iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 247/2007 (UL L 69, 9.3.2007, str. 3).

1

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila, ki se od 13. julija 2007 (1) uporabljajo za beli sladkor in surovi sladkor, izvožen brez nadaljnje predelave

| Oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | OZnesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,45 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 31,56 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,45 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 31,56 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3311 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,11 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3311 |
| N.B.: Opredeljeni namembni kraji:







  S00 | : | vsi namembni kraji, razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije, Črne gore, Kosova in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Andore, Gibraltarja, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikan), Lihtenštajna, občin Livigno in Campione d'Italia, otoka Helgoland, Grenlandije, Ferskih otokov in območij Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

OZnesek nadomestila

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

30,45 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

31,56 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

30,45 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

31,56 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3311

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

33,11

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

34,31

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

34,31

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3311

N.B.: Opredeljeni namembni kraji:

S00

:

vsi namembni kraji, razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije, Črne gore, Kosova in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Andore, Gibraltarja, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikan), Lihtenštajna, občin Livigno in Campione d'Italia, otoka Helgoland, Grenlandije, Ferskih otokov in območij Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora.

---

(1)  Zneski iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Če donos izvoženega sladkorja ni 92 %, se znesek nadomestila, ki se uporablja, pri vsakem zadevnem izvozu pomnoži s pretvorbenim faktorjem, ki se dobi, če se z 92 deli donos izvoženega surovega sladkorja, izračunanega v skladu z odstavkom 3 točke III Priloge I k Uredbi (ES) št. 318/2006.

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 821/2007

z dne 12. julija 2007

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 958/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka in točke (b) tretjega pododstavka člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 958/2006 z dne 28. junija 2006 o stalnem javnem razpisu za določitev nadomestil za izvoz belega sladkorja za tržno leto 2006/2007 (2) določa odprtje delnih javnih razpisov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 958/2006 z dne 28. junija 2006 o stalnem javnem razpisu za določitev nadomestil za izvoz belega sladkorja za tržno leto 2006/2007 (2) določa odprtje delnih javnih razpisov.

| (2) | V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 958/2006 in po pregledu ponudb, oddanih na delni javni razpis, ki se je zaključil 12. julija 2007, je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 958/2006 in po pregledu ponudb, oddanih na delni javni razpis, ki se je zaključil 12. julija 2007, je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za delni javni razpis, ki se je zaključil 12. julija 2007, je najvišje izvozno nadomestilo za proizvod iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 958/2006 39,313 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 247/2007 (UL L 69, 9.3.2007, str. 3).

1

(2)  UL L 175, 29.6.2006, str. 49. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 203/2007 (UL L 61, 28.2.2007, str. 3).

2

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 822/2007

z dne 12. julija 2007

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 38/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka in točke (b) tretjega pododstavka člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 38/2007 z dne 17. januarja 2007 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo sladkorja za izvoz iz zalog belgijske, češke, španske, irske, italijanske, madžarske, poljske, slovaške in švedske intervencijske agencije (2) določa odprtje delnih javnih razpisov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 38/2007 z dne 17. januarja 2007 o odprtju stalnega javnega razpisa za nadaljnjo prodajo sladkorja za izvoz iz zalog belgijske, češke, španske, irske, italijanske, madžarske, poljske, slovaške in švedske intervencijske agencije (2) določa odprtje delnih javnih razpisov.

| (2) | V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 38/2007 in po pregledu ponudb, oddanih na delni javni razpis, ki se je zaključil 11. julija 2007, je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 38/2007 in po pregledu ponudb, oddanih na delni javni razpis, ki se je zaključil 11. julija 2007, je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za delni javni razpis, ki se je zaključil 11. julija 2007, je najvišje izvozno nadomestilo za proizvod iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 38/2007 445,05 EUR/ton.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 247/2007 (UL L 69, 9.3.2007, str. 3).

1

(2)  UL L 11, 18.1.2007, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 203/2007 (UL L 61, 28.2.2006, str. 3).

2

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 823/2007

z dne 12. julija 2007

o prepovedi ribolova na tabinjo na območjih ICES VIII in IX (vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav) s plovili, ki plovejo pod francosko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2015/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za nekatere staleže globokomorskih rib (3) za leti 2007 in 2008 določa kvote za leti 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2015/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za nekatere staleže globokomorskih rib (3) za leti 2007 in 2008 določa kvote za leti 2007 in 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto za leto 2007 za ulov staležev iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so plovila, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, izčrpala kvoto za leto 2007 za ulov staležev iz navedene priloge.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež, njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izkoriščenost kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2007 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz navedene priloge ali so v njej registrirana, se prepove z datumom iz navedene priloge. Od tega datuma naprej je prepovedano tudi shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje navedenega staleža, ki ga ulovijo zadevna plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2007

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 9. Popravljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 384, 29.12.2006, str. 28.

3

---

PRILOGA

| št. | 19 |
| --- | --- |
| Država članica | FRANCIJA |
| Stalež | GFB/89- |
| Vrsta | Tabinje (Phycis blennoides) |
| Območje | Vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav na območjih VIII in IX |
| Datum | 17.6.2007 |

št.

19

Država članica

FRANCIJA

Stalež

GFB/89-

Vrsta

Tabinje (Phycis blennoides)

Območje

Vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali pristojnostjo tretjih držav na območjih VIII in IX

Datum

17.6.2007

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/23

---

ODLOČBA SVETA

z dne 5. junija 2007

o razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji

(2007/490/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2003/89/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Nemčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2002 javnofinančni primanjkljaj 3,7 % BDP, kar znatno presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko je bil pričakovan bruto javnofinančni dolg 60,9 % BDP, kar je nekoliko nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2003/89/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Nemčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2002 javnofinančni primanjkljaj 3,7 % BDP, kar znatno presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko je bil pričakovan bruto javnofinančni dolg 60,9 % BDP, kar je nekoliko nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

| (2) | Svet je 21. januarja 2003 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na Nemčijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta država čim prej, najpozneje pa do leta 2004, odpravila stanje čezmernega primanjkljaja. Priporočilo je bilo objavljeno. Glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003, in glede na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 (3) bi bilo treba kot ustrezni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja upoštevati leto 2005. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 21. januarja 2003 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na Nemčijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta država čim prej, najpozneje pa do leta 2004, odpravila stanje čezmernega primanjkljaja. Priporočilo je bilo objavljeno. Glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003, in glede na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 (3) bi bilo treba kot ustrezni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja upoštevati leto 2005.

| (3) | V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočajo podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočajo podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4).

| (4) | Dejanski podatki, ki jih je priskrbela Komisija (Eurostat) po začasnem sporočilu Nemčije februarja 2006, kažejo, da se čezmerni primanjkljaj do leta 2005 ni zmanjšal. V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1467/97 in na podlagi priporočila Komisije se je Svet na podlagi člena 104(9) Pogodbe 14. marca 2006 nemudoma odločil za poziv Nemčiji, naj kakor hitro je mogoče in najpozneje do leta 2007 sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za izboljšanje stanja čezmernega primanjkljaja (5). Svet je posebej odločil, naj Nemčija v letih 2006 in 2007 zagotovi kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov vsaj za eno odstotno točko. |
| --- | --- |

(4)

Dejanski podatki, ki jih je priskrbela Komisija (Eurostat) po začasnem sporočilu Nemčije februarja 2006, kažejo, da se čezmerni primanjkljaj do leta 2005 ni zmanjšal. V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1467/97 in na podlagi priporočila Komisije se je Svet na podlagi člena 104(9) Pogodbe 14. marca 2006 nemudoma odločil za poziv Nemčiji, naj kakor hitro je mogoče in najpozneje do leta 2007 sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za izboljšanje stanja čezmernega primanjkljaja (5). Svet je posebej odločil, naj Nemčija v letih 2006 in 2007 zagotovi kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov vsaj za eno odstotno točko.

| (5) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno odpravil. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno odpravil.

| (6) | Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Nemčije pred 1. aprilom 2007 priskrbela Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:






  — | javnofinančni primanjkljaj se je po povečanju s 3,7 % BDP leta 2002 na 4,0 % BDP leta 2003 zmanjšal na 3,7 % BDP leta 2004, 3,2 % BDP leta 2005 in končno na 1,7 % BDP leta 2006. To je nižje od ciljne vrednosti 3,3 % BDP, določene v posodobljeni različici programa za stabilnost iz februarja 2006, in precej pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet, |
| --- | --- | --- |

(6)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Nemčije pred 1. aprilom 2007 priskrbela Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:

—

javnofinančni primanjkljaj se je po povečanju s 3,7 % BDP leta 2002 na 4,0 % BDP leta 2003 zmanjšal na 3,7 % BDP leta 2004, 3,2 % BDP leta 2005 in končno na 1,7 % BDP leta 2006. To je nižje od ciljne vrednosti 3,3 % BDP, določene v posodobljeni različici programa za stabilnost iz februarja 2006, in precej pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet,

| — | v preteklih letih ugodnih konjunkturnih pogojev Nemčija v proračunu ni ustvarila dovolj manevrskega prostora, v katerem bi upoštevala daljše obdobje počasne rasti med letoma 2002 in 2005 s povprečno realno rastjo BDP 0,5 % letno. Vrsta znižanj davkov, ki so se izvajala do leta 2005, je dodatno obremenila proračun, medtem ko so se izravnalni ukrepi na strani odhodkov izvajali le z manjšo zamudo. Konsolidacijski ukrepi so vključevali omejevanje plač v javnem sektorju, spremljali pa so jih zmanjšanje števila zaposlenih, reforma sistema zdravstvenega varstva leta 2004, zmanjšanje subvencij in javnih naložb, pa tudi dejstvo, da je nizka rast plač v zasebnem sektorju omilila pokojninske izdatke. Poleg tega so leta 2006 neposredni davki, zlasti tisti, ki so povezani z dobički, prinesli večje prihodke, kot bi to lahko sklepali iz gospodarskega razvoja. Ciklično prilagojeni saldo se je izboljševal od leta 2002 naprej, in sicer brez poseganja po večjih enkratnih ukrepih. Zlasti leta 2006 se je predvideni strukturni saldo (brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v odstotku BDP izboljšal za skoraj eno odstotno točko, |
| --- | --- |

—

v preteklih letih ugodnih konjunkturnih pogojev Nemčija v proračunu ni ustvarila dovolj manevrskega prostora, v katerem bi upoštevala daljše obdobje počasne rasti med letoma 2002 in 2005 s povprečno realno rastjo BDP 0,5 % letno. Vrsta znižanj davkov, ki so se izvajala do leta 2005, je dodatno obremenila proračun, medtem ko so se izravnalni ukrepi na strani odhodkov izvajali le z manjšo zamudo. Konsolidacijski ukrepi so vključevali omejevanje plač v javnem sektorju, spremljali pa so jih zmanjšanje števila zaposlenih, reforma sistema zdravstvenega varstva leta 2004, zmanjšanje subvencij in javnih naložb, pa tudi dejstvo, da je nizka rast plač v zasebnem sektorju omilila pokojninske izdatke. Poleg tega so leta 2006 neposredni davki, zlasti tisti, ki so povezani z dobički, prinesli večje prihodke, kot bi to lahko sklepali iz gospodarskega razvoja. Ciklično prilagojeni saldo se je izboljševal od leta 2002 naprej, in sicer brez poseganja po večjih enkratnih ukrepih. Zlasti leta 2006 se je predvideni strukturni saldo (brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v odstotku BDP izboljšal za skoraj eno odstotno točko,

| — | za leto 2007 je v spomladanski napovedi služb Komisije napovedano nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,6 % BDP na podlagi trajne visoke rasti BDP in zlasti povečanja standardne stopnje DDV s 16 % na 19 % od januarja 2007 (enkratni ukrepi niso predvideni). V spomladanskem obvestilu za leto 2007 so nemški organi ocenili, da bo primanjkljaj v letu 2007 1,2 % BDP. Poleg tega službe Komisije napovedujejo izboljšanje strukturnega salda kot odstotka BDP v višini odstotne točke v letu 2007. Tako kaže, da Nemčija upošteva zahtevo po izboljšanju strukturnega salda za vsaj eno odstotno točko v letih 2006 in 2007 v kumulativnem smislu. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Ob nespremenjeni politiki se pričakuje, da se bo strukturni primanjkljaj leta 2008 samo nekoliko zmanjšal. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Nemčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu, |
| --- | --- |

—

za leto 2007 je v spomladanski napovedi služb Komisije napovedano nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,6 % BDP na podlagi trajne visoke rasti BDP in zlasti povečanja standardne stopnje DDV s 16 % na 19 % od januarja 2007 (enkratni ukrepi niso predvideni). V spomladanskem obvestilu za leto 2007 so nemški organi ocenili, da bo primanjkljaj v letu 2007 1,2 % BDP. Poleg tega službe Komisije napovedujejo izboljšanje strukturnega salda kot odstotka BDP v višini Formula odstotne točke v letu 2007. Tako kaže, da Nemčija upošteva zahtevo po izboljšanju strukturnega salda za vsaj eno odstotno točko v letih 2006 in 2007 v kumulativnem smislu. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Ob nespremenjeni politiki se pričakuje, da se bo strukturni primanjkljaj leta 2008 samo nekoliko zmanjšal. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Nemčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu,

| — | po povečanju s 60,3 % BDP leta 2002 na najvišjo vrednost 67,9 % BDP leta 2005 se je delež dolga leta 2006 stabiliziral in se bo v skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 predvidoma zmanjšal na 65,4 % BDP leta 2007 in na okoli 63 % do leta 2008 (ob nespremenjeni politiki); tako se bo referenčni vrednosti približeval hitreje, kot je napovedano v zadnji posodobljeni različici programa za stabilnost. |
| --- | --- |

—

po povečanju s 60,3 % BDP leta 2002 na najvišjo vrednost 67,9 % BDP leta 2005 se je delež dolga leta 2006 stabiliziral in se bo v skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 predvidoma zmanjšal na 65,4 % BDP leta 2007 in na okoli 63Formula % do leta 2008 (ob nespremenjeni politiki); tako se bo referenčni vrednosti približeval hitreje, kot je napovedano v zadnji posodobljeni različici programa za stabilnost.

| (7) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2003/89/ES – |
| --- | --- |

(7)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2003/89/ES –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen.

Člen 2

Odločba 2003/89/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Luxembourgu, 5. junija 2007

Za Svet

Predsednik

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  UL L 34, 11.2.2003, str. 16.

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

2

(3)  Zadeva C-27/04, Komisija proti Svetu, [2004] PSES I-6649.

3

(4)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 2006/344/ES (UL L 126, 13.5.2006, str. 20).

5

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/25

---

ODLOČBA SVETA

z dne 10. julija 2007

o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

(2007/491/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reforma lizbonske strategije leta 2005 je poudarila rast in delovna mesta. Smernice zaposlovanja Evropske strategije zaposlovanja določene v Prilogi k Sklepu Sveta 2005/600/ES z dne 12. julija 2005 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (4) in Širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti, ki so bile določene v Priporočilu Sveta 2005/601/ES z dne 12. julija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (2005 do 2008) (5) so bile sprejete kot del integriranega svežnja, pri čemer ima evropska strategija zaposlovanja vodilno vlogo pri izvajanju ciljev lizbonske strategije glede zaposlovanja in trga dela. |
| --- | --- |

(1)

Reforma lizbonske strategije leta 2005 je poudarila rast in delovna mesta. Smernice zaposlovanja Evropske strategije zaposlovanja določene v Prilogi k Sklepu Sveta 2005/600/ES z dne 12. julija 2005 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (4) in Širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti, ki so bile določene v Priporočilu Sveta 2005/601/ES z dne 12. julija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (2005 do 2008) (5) so bile sprejete kot del integriranega svežnja, pri čemer ima evropska strategija zaposlovanja vodilno vlogo pri izvajanju ciljev lizbonske strategije glede zaposlovanja in trga dela.

| (2) | Unija bi morala aktivirati vse ustrezne nacionalne vire in vire Skupnosti – vključno s kohezijsko politiko – v treh razsežnostih lizbonske strategije (gospodarski, socialni in okoljski), da bi v splošnem okviru trajnostnega razvoja bolje izkoristila njihove sinergije. |
| --- | --- |

(2)

Unija bi morala aktivirati vse ustrezne nacionalne vire in vire Skupnosti – vključno s kohezijsko politiko – v treh razsežnostih lizbonske strategije (gospodarski, socialni in okoljski), da bi v splošnem okviru trajnostnega razvoja bolje izkoristila njihove sinergije.

| (3) | Smernice zaposlovanja in širše smernice ekonomskih politik bi bilo treba v celoti pregledati le vsaka tri leta, v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008 pa bi moralo njihovo posodabljanje ostati strogo omejeno, da se zagotovi stopnja stabilnosti, potrebna za učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

(3)

Smernice zaposlovanja in širše smernice ekonomskih politik bi bilo treba v celoti pregledati le vsaka tri leta, v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008 pa bi moralo njihovo posodabljanje ostati strogo omejeno, da se zagotovi stopnja stabilnosti, potrebna za učinkovito izvajanje.

| (4) | Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati za obravnavo naslednjih prednostnih področij:






  — | privabiti več ljudi k zaposlitvi in jih ohraniti v delovnem razmerju, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite, |
| --- | --- | --- |

(4)

Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati za obravnavo naslednjih prednostnih področij:

—

privabiti več ljudi k zaposlitvi in jih ohraniti v delovnem razmerju, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite,

| — | izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij, in |
| --- | --- |

—

izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij, in

| — | povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem. |
| --- | --- |

—

povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem.

| (5) | Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. marca 2006 poudaril osrednjo vlogo politik zaposlovanja v okviru lizbonske agende in potrebo po povečanju zaposlitvenih priložnosti za prednostne kategorije v okviru pristopa zaposlovanja po življenjskih obdobjih. V zvezi s tem je potrdil Evropski pakt za enakost med spoloma, ki bi moral dodatno poudariti vprašanje načela enakosti spolov in v večjem obsegu dati zagon izboljšanju perspektiv in priložnosti za ženske. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. marca 2006 poudaril osrednjo vlogo politik zaposlovanja v okviru lizbonske agende in potrebo po povečanju zaposlitvenih priložnosti za prednostne kategorije v okviru pristopa zaposlovanja po življenjskih obdobjih. V zvezi s tem je potrdil Evropski pakt za enakost med spoloma, ki bi moral dodatno poudariti vprašanje načela enakosti spolov in v večjem obsegu dati zagon izboljšanju perspektiv in priložnosti za ženske.

| (6) | Odprava ovir za mobilnost delavcev, kakor jo obravnavajo Pogodbe, vključno s Pogodbami o pristopu, bi morala okrepiti delovanje notranjega trga ter spodbuditi njegovo rast in zaposlitveni potencial. |
| --- | --- |

(6)

Odprava ovir za mobilnost delavcev, kakor jo obravnavajo Pogodbe, vključno s Pogodbami o pristopu, bi morala okrepiti delovanje notranjega trga ter spodbuditi njegovo rast in zaposlitveni potencial.

| (7) | V luči pregledov Komisije nacionalnih programov reform in sklepov Evropskega sveta bi bilo treba pozornost sedaj nameniti učinkovitemu in pravočasnemu izvajanju, še posebej pa dogovorjenim kvantitativnim ciljem, kakor so določeni v smernicah za 2005–2008. |
| --- | --- |

(7)

V luči pregledov Komisije nacionalnih programov reform in sklepov Evropskega sveta bi bilo treba pozornost sedaj nameniti učinkovitemu in pravočasnemu izvajanju, še posebej pa dogovorjenim kvantitativnim ciljem, kakor so določeni v smernicah za 2005–2008.

| (8) | Države članice bi morale upoštevati smernice zaposlovanja pri načrtovanju porabe sredstev Skupnosti, predvsem njihovo porabo iz Evropskega socialnega sklada. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale upoštevati smernice zaposlovanja pri načrtovanju porabe sredstev Skupnosti, predvsem njihovo porabo iz Evropskega socialnega sklada.

| (9) | Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice v celoti izvajati širše smernice ekonomskih politik – |
| --- | --- |

(9)

Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice v celoti izvajati širše smernice ekonomskih politik –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice politik zaposlovanja držav članic, kakor so določene v Prilogi k Sklepu 2005/600/ES ostajajo v letu 2007 nespremenjene in jih države članice upoštevajo v svojih politikah zaposlovanja.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. julija 2007

Za Svet

Predsednik

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  Mnenje z dne 15. februarja 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 25. aprila 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Mnenje z dne 2. februarja 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 205, 6.8.2005, str. 21.

4

(5)  UL L 205, 6.8.2005, str. 28.

5

---

Komisija

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/27

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. januarja 2007

o državni pomoči C 38/2005 (prej NN 52/2004) Nemčije za skupino Biria

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 130)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/492/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | 23. januarja 2002 in 20. avgusta 2002 je Komisija prejela pritožbo glede državne pomoči v obliki državnega jamstva v korist skupine Biria. |
| --- | --- |

(1)

23. januarja 2002 in 20. avgusta 2002 je Komisija prejela pritožbo glede državne pomoči v obliki državnega jamstva v korist skupine Biria.

| (2) | Po izmenjavi pisem med Komisijo in Nemčijo je Nemčija Komisiji z dopisom z dne 24. januarja 2003, evidentiranim 28. januarja 2003, sporočila, da je bilo načrtovano državno jamstvo, ki je bilo predmet odobritve s strani Komisije, umaknjeno. Tožnik je bil o tem obveščen z dopisom z dne 17. februarja 2003. |
| --- | --- |

(2)

Po izmenjavi pisem med Komisijo in Nemčijo je Nemčija Komisiji z dopisom z dne 24. januarja 2003, evidentiranim 28. januarja 2003, sporočila, da je bilo načrtovano državno jamstvo, ki je bilo predmet odobritve s strani Komisije, umaknjeno. Tožnik je bil o tem obveščen z dopisom z dne 17. februarja 2003.

| (3) | Z dopisom z dne 1. julija 2003, evidentiranim dne 9. julija 2003, in dopisom z dne 8. avgusta 2003, evidentiranim dne 5. septembra 2003, je pritožnik posredoval nadaljnje informacije o drugem državnem jamstvu v korist skupine Biria in o javni udeležbi v podjetjih skupine. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 1. julija 2003, evidentiranim dne 9. julija 2003, in dopisom z dne 8. avgusta 2003, evidentiranim dne 5. septembra 2003, je pritožnik posredoval nadaljnje informacije o drugem državnem jamstvu v korist skupine Biria in o javni udeležbi v podjetjih skupine.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 9. septembra 2003 zaprosila za informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 14. oktobra 2003, evidentiranim 16. oktobra 2003. Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2003 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 19. marca 2004, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 9. septembra 2003 zaprosila za informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 14. oktobra 2003, evidentiranim 16. oktobra 2003. Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2003 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 19. marca 2004, evidentiranim istega dne.

| (5) | 18. oktobra 2004 je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, saj je dvomila, da ukrepi pomoči v korist skupine Biria izpolnjujejo merila, na podlagi katerih so bili ti ukrepi domnevno odobreni. Kot odgovor na odredbo o predložitvi podatkov je Nemčija posredovala dodatne informacije z dopisom z dne 31. januarja 2005, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(5)

18. oktobra 2004 je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, saj je dvomila, da ukrepi pomoči v korist skupine Biria izpolnjujejo merila, na podlagi katerih so bili ti ukrepi domnevno odobreni. Kot odgovor na odredbo o predložitvi podatkov je Nemčija posredovala dodatne informacije z dopisom z dne 31. januarja 2005, evidentiranim istega dne.

| (6) | 20. oktobra 2005 je Komisija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s tremi domnevnimi državnimi pomočmi. V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela stališče, da več drugih ukrepov pomoči, ki so bili domnevno dodeljeni nezakonito, bodisi ni pomenilo pomoči ali pa niso bili dodeljeni na podlagi in v skladu z odobrenimi programi pomoči. Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede domnevne pomoči. Pripombe so poslali: zainteresirana stranka, ki je želela ostati neimenovana, z dopisom z dne 27. januarja 2006, evidentiranim 30. januarja 2006, Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück in Pantherwerke AG, Löhne z dopisi z dne 6. februarja, evidentiranimi istega dne, ter Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, in z dopisom z dne 27. februarja 2006, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(6)

20. oktobra 2005 je Komisija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s tremi domnevnimi državnimi pomočmi. V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela stališče, da več drugih ukrepov pomoči, ki so bili domnevno dodeljeni nezakonito, bodisi ni pomenilo pomoči ali pa niso bili dodeljeni na podlagi in v skladu z odobrenimi programi pomoči. Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede domnevne pomoči. Pripombe so poslali: zainteresirana stranka, ki je želela ostati neimenovana, z dopisom z dne 27. januarja 2006, evidentiranim 30. januarja 2006, Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück in Pantherwerke AG, Löhne z dopisi z dne 6. februarja, evidentiranimi istega dne, ter Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, in z dopisom z dne 27. februarja 2006, evidentiranim istega dne.

| (7) | Pripombe so bile Nemčiji posredovane z dopisoma z dne 6. februarja 2006 in 2. marca 2006. Nemčija je odgovorila z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006, in z dopisom z dne 12. maja 2006, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(7)

Pripombe so bile Nemčiji posredovane z dopisoma z dne 6. februarja 2006 in 2. marca 2006. Nemčija je odgovorila z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006, in z dopisom z dne 12. maja 2006, evidentiranim istega dne.

| (8) | Nemčija je svojo pripombo glede sprožitve formalnega postopka preiskave predložila z dopisom z dne 23. januarja 2006, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(8)

Nemčija je svojo pripombo glede sprožitve formalnega postopka preiskave predložila z dopisom z dne 23. januarja 2006, evidentiranim istega dne.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 6. februarja 2006 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006. Komisija je dne 19. julija 2006 Nemčijo ponovno zaprosila za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 25. septembra 2006, evidentiranim dne 26. septembra 2006. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 6. februarja 2006 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006. Komisija je dne 19. julija 2006 Nemčijo ponovno zaprosila za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 25. septembra 2006, evidentiranim dne 26. septembra 2006.

II.   UKREPI

2.1   Upravičeno podjetje

| (10) | Skupina Biria se ukvarja s proizvodnjo in prodajo koles. Matično podjetje skupine, Biria AG, ima sedež v Neukirchu v Saški, ki je po členu 87(3)(a) Pogodbe ES regija prejemnica pomoči. |
| --- | --- |

(10)

Skupina Biria se ukvarja s proizvodnjo in prodajo koles. Matično podjetje skupine, Biria AG, ima sedež v Neukirchu v Saški, ki je po členu 87(3)(a) Pogodbe ES regija prejemnica pomoči.

| (11) | V letu 2003 je imela skupina prihodke v višini 93,2 milijona EUR (2002: 83,8 milijona EUR) in dobiček v višini 3,7 milijona EUR (2002: izguba v višini 5,8 milijona EUR). Skupina je leta 2003 zaposlovala 415 delavcev (2002: 490 delavcev) in jo je zato mogoče uvrstiti med velika podjetja. |
| --- | --- |

(11)

V letu 2003 je imela skupina prihodke v višini 93,2 milijona EUR (2002: 83,8 milijona EUR) in dobiček v višini 3,7 milijona EUR (2002: izguba v višini 5,8 milijona EUR). Skupina je leta 2003 zaposlovala 415 delavcev (2002: 490 delavcev) in jo je zato mogoče uvrstiti med velika podjetja.

| (12) | Matično podjetje Biria AG je bilo ustanovljeno leta 2003 z združitvijo Birie AG (staro podjetje) s hčerinskim podjetjem Sachsen Zweirad GmbH. Hkrati se je spremenilo ime podjetja, in sicer iz Sachsen Zweirad GmbH v Biria GmbH. Aprila 2005 je sledila sprememba pravne oblike podjetja, iz Biria GmbH (družba z omejeno odgovornostjo) v Biria AG (delniška družba). Leta 2003 je imela Biria GmbH (zdaj Biria AG) letni promet v višini 55,7 milijona EUR in dobiček v višini 3,6 milijona EUR. Edini lastnik podjetja Biria AG je g. Mehdi Biria. |
| --- | --- |

(12)

Matično podjetje Biria AG je bilo ustanovljeno leta 2003 z združitvijo Birie AG (staro podjetje) s hčerinskim podjetjem Sachsen Zweirad GmbH. Hkrati se je spremenilo ime podjetja, in sicer iz Sachsen Zweirad GmbH v Biria GmbH. Aprila 2005 je sledila sprememba pravne oblike podjetja, iz Biria GmbH (družba z omejeno odgovornostjo) v Biria AG (delniška družba). Leta 2003 je imela Biria GmbH (zdaj Biria AG) letni promet v višini 55,7 milijona EUR in dobiček v višini 3,6 milijona EUR. Edini lastnik podjetja Biria AG je g. Mehdi Biria.

| (13) | Najpomembnejši podjetji skupine sta poleg matične družbe Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“) – to podjetje je prek podružnice Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“) v lasti Birie – in Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(13)

Najpomembnejši podjetji skupine sta poleg matične družbe Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“) – to podjetje je prek podružnice Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“) v lasti Birie – in Checker Pig GmbH.

| (14) | Bike Systems ima sedež v Nordhausnu v Thüringenu, ki je po členu 87(3)(a) Pogodbe ES regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Bike Systems promet v višini 6,1 milijona EUR in zabeležilo izgubo v višini 0,6 milijona EUR. Podjetje zaposluje 157 delavcev. Bike Systems proizvaja kolesa izključno za matično podjetje BSBG („pogodbena proizvodnja“). BSBG se ukvarja s prodajo koles. |
| --- | --- |

(14)

Bike Systems ima sedež v Nordhausnu v Thüringenu, ki je po členu 87(3)(a) Pogodbe ES regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Bike Systems promet v višini 6,1 milijona EUR in zabeležilo izgubo v višini 0,6 milijona EUR. Podjetje zaposluje 157 delavcev. Bike Systems proizvaja kolesa izključno za matično podjetje BSBG („pogodbena proizvodnja“). BSBG se ukvarja s prodajo koles.

| (15) | Checker Pig GmbH ima sedež v Dresdnu v Saški, ki je po členu 87(3)(a) Pogodbe ES regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Checker Pig GmbH promet v višini 6,9 milijona EUR in zabeležilo izgubo v višini 0,4 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 43 delavcev. |
| --- | --- |

(15)

Checker Pig GmbH ima sedež v Dresdnu v Saški, ki je po členu 87(3)(a) Pogodbe ES regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Checker Pig GmbH promet v višini 6,9 milijona EUR in zabeležilo izgubo v višini 0,4 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 43 delavcev.

| (16) | 7. novembra 2005 je Biria AG večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Nepremičnine so ostale v lasti Birie AG, ki jih je dala v najem skupini Lone Star. Prodajna cena premoženja je znašala 11,5 milijona EUR. Zunanji strokovnjak je tržno vrednost zadevnega premoženja ocenil na 10,7 milijona EUR. Kot kaže, je(so) podjetje(podjetja) v lasti skupine Lone Star zdaj dejavno(dejavna) pod imenom Biria GmbH. |
| --- | --- |

(16)

7. novembra 2005 je Biria AG večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Nepremičnine so ostale v lasti Birie AG, ki jih je dala v najem skupini Lone Star. Prodajna cena premoženja je znašala 11,5 milijona EUR. Zunanji strokovnjak je tržno vrednost zadevnega premoženja ocenil na 10,7 milijona EUR. Kot kaže, je(so) podjetje(podjetja) v lasti skupine Lone Star zdaj dejavno(dejavna) pod imenom Biria GmbH.

| (17) | Po navedbah Nemčije je prodaja potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Razpis je bil objavljen na spletu in v več tiskanih medijih. Za udeležbo novega investitorja je bilo predvidenih več možnosti, in sicer odkup sredstev, odkup sredstev „en bloc“ ali pa odkup deležev. Lone Star je na koncu prevzel premoženje v okviru odkupa sredstev. |
| --- | --- |

(17)

Po navedbah Nemčije je prodaja potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Razpis je bil objavljen na spletu in v več tiskanih medijih. Za udeležbo novega investitorja je bilo predvidenih več možnosti, in sicer odkup sredstev, odkup sredstev „en bloc“ ali pa odkup deležev. Lone Star je na koncu prevzel premoženje v okviru odkupa sredstev.

| (18) | Po navedbah Nemčije so se prizadevanja za prodajo podjetja začela pred odločitvijo Komisije z dne 20. oktobra 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Prvi rok za oddajo ponudb se je iztekel 4. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(18)

Po navedbah Nemčije so se prizadevanja za prodajo podjetja začela pred odločitvijo Komisije z dne 20. oktobra 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Prvi rok za oddajo ponudb se je iztekel 4. oktobra 2005.

2.2   Finančni ukrepi

| (19) | Ukrep 1: Marca 2001 je gbb Beteiligungs- AG („gbb“), podružnica banke Deutsche Ausgleichsbank (javnopravna razvojna banka), Bike Systems ponudila tiho udeležbo v višini 2 070 732 EUR z veljavnostjo do konca leta 2010. Po besedah Nemčije je udeležba potekala pod tržnimi pogoji in zato ni pomenila državne pomoči. |
| --- | --- |

(19)

Ukrep 1: Marca 2001 je gbb Beteiligungs- AG („gbb“), podružnica banke Deutsche Ausgleichsbank (javnopravna razvojna banka), Bike Systems ponudila tiho udeležbo v višini 2 070 732 EUR z veljavnostjo do konca leta 2010. Po besedah Nemčije je udeležba potekala pod tržnimi pogoji in zato ni pomenila državne pomoči.

| (20) | Ukrep 2: 20. marca 2003 je dežela Saška podjetju Sachsen Zweirad GmbH odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR s prvotno veljavnostjo do konca leta 2008. Jamstvo je bilo januarja 2004 vrnjeno in nadomeščeno z jamstvom za podjetje Biria GmbH (glej ukrep 3). Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za Saško (3), ki spada med programe pomoči, odobrene s strani Komisije. |
| --- | --- |

(20)

Ukrep 2: 20. marca 2003 je dežela Saška podjetju Sachsen Zweirad GmbH odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR s prvotno veljavnostjo do konca leta 2008. Jamstvo je bilo januarja 2004 vrnjeno in nadomeščeno z jamstvom za podjetje Biria GmbH (glej ukrep 3). Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za Saško (3), ki spada med programe pomoči, odobrene s strani Komisije.

| (21) | Ukrep 3: 9. decembra 2003 je dežela Saška odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 24 875 000 EUR za podjetje Biria GmbH (zdaj Biria AG), namenjena financiranju načrtovanega povečanja prometa in prestrukturiranju finančnega načrta skupine. Kredit je vključeval 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in zneska v višini 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe. Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, odobrene s strani Komisije. Jamstvo je bilo zagotovljeno pod pogojem, da se jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) vrne. Tako je jamstvo začelo veljati šele 5. januarja 2004, ko je bilo vrnjeno jamstvo za Sachsen Zweirad. |
| --- | --- |

(21)

Ukrep 3: 9. decembra 2003 je dežela Saška odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 24 875 000 EUR za podjetje Biria GmbH (zdaj Biria AG), namenjena financiranju načrtovanega povečanja prometa in prestrukturiranju finančnega načrta skupine. Kredit je vključeval 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in zneska v višini 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe. Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, odobrene s strani Komisije. Jamstvo je bilo zagotovljeno pod pogojem, da se jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) vrne. Tako je jamstvo začelo veljati šele 5. januarja 2004, ko je bilo vrnjeno jamstvo za Sachsen Zweirad.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (22) | Komisija je formalni postopek preiskave sprožila zato, ker je dvomila v navedbe Nemčije, da je bila tiha udeležba izvedena pod tržnimi pogoji. Po mnenju Komisije se je Bike Systems s sprejetjem stečajnega načrta ukvarjal s stečajem, tako da je bila prihodnost podjetja negotova. Zato bi bilo treba podjetje obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah. Komisija je podvomila, da je bilo plačilo ob upoštevanju tveganja primerno in da je tiha udeležba potekala pod tržnimi pogoji. Komisija v zvezi s posebnimi določbami členov 87(2) in 87(3) Pogodbe ES ni imela informacij o tem, ali so bili izpolnjeni pogoji Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljevanju „Smernice Skupnosti“). |
| --- | --- |

(22)

Komisija je formalni postopek preiskave sprožila zato, ker je dvomila v navedbe Nemčije, da je bila tiha udeležba izvedena pod tržnimi pogoji. Po mnenju Komisije se je Bike Systems s sprejetjem stečajnega načrta ukvarjal s stečajem, tako da je bila prihodnost podjetja negotova. Zato bi bilo treba podjetje obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah. Komisija je podvomila, da je bilo plačilo ob upoštevanju tveganja primerno in da je tiha udeležba potekala pod tržnimi pogoji. Komisija v zvezi s posebnimi določbami členov 87(2) in 87(3) Pogodbe ES ni imela informacij o tem, ali so bili izpolnjeni pogoji Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljevanju „Smernice Skupnosti“).

| (23) | Drugi razlog za sprožitev formalnega postopka preiskave je bil začasni sklep Komisije, da pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega so bila domnevno dodeljena jamstva za Sachsen Zweirad GmbH in Birio GmbH, niso bili izpolnjeni in da jamstva ne spadajo v ta program pomoči. Po mnenju Komisije sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev podjetji v težavah. Poleg tega sta bili Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH veliki podjetji, zato bi bilo treba jamstva tudi po tem programu pomoči posamično priglasiti Komisiji. V zvezi z morebitnimi izjemami po členu 87(2) in (3) Pogodbe ES je Komisija podvomila v to, da so bili izpolnjeni pogoji Smernic Skupnosti. |
| --- | --- |

(23)

Drugi razlog za sprožitev formalnega postopka preiskave je bil začasni sklep Komisije, da pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega so bila domnevno dodeljena jamstva za Sachsen Zweirad GmbH in Birio GmbH, niso bili izpolnjeni in da jamstva ne spadajo v ta program pomoči. Po mnenju Komisije sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev podjetji v težavah. Poleg tega sta bili Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH veliki podjetji, zato bi bilo treba jamstva tudi po tem programu pomoči posamično priglasiti Komisiji. V zvezi z morebitnimi izjemami po členu 87(2) in (3) Pogodbe ES je Komisija podvomila v to, da so bili izpolnjeni pogoji Smernic Skupnosti.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (24) | Komisija je prejela pripombe zainteresirane stranke, ki je želela ostati neimenovana, ter pripombe podjetij Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG in Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je prejela pripombe zainteresirane stranke, ki je želela ostati neimenovana, ter pripombe podjetij Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG in Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1   Pripomba konkurenta, ki je želel ostati neimenovan

| (25) | V svoji pripombi v zvezi s sprožitvijo formalnega postopka preiskave je konkurent, ki je želel ostati neimenovan, navedel, da je lahko Biria AG zaradi državnega jamstva v višini 24,4 milijona EUR prodajala potrošnikom kolesa po ceni, ki je znašala celo manj, kot znašajo proizvodni stroški, čeprav ima konkurent najbolj stroškovno učinkovit proizvodni obrat v Nemčiji. |
| --- | --- |

(25)

V svoji pripombi v zvezi s sprožitvijo formalnega postopka preiskave je konkurent, ki je želel ostati neimenovan, navedel, da je lahko Biria AG zaradi državnega jamstva v višini 24,4 milijona EUR prodajala potrošnikom kolesa po ceni, ki je znašala celo manj, kot znašajo proizvodni stroški, čeprav ima konkurent najbolj stroškovno učinkovit proizvodni obrat v Nemčiji.

| (26) | Poleg tega je lahko Biria AG leta 2003 izkazala dobiček le zato, ker so se denarne institucije odpovedale terjatvam v višini 8,567 milijona EUR. V letih 2004 in 2005 je Biria AG ponovno zabeležila izgube. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega je lahko Biria AG leta 2003 izkazala dobiček le zato, ker so se denarne institucije odpovedale terjatvam v višini 8,567 milijona EUR. V letih 2004 in 2005 je Biria AG ponovno zabeležila izgube.

| (27) | Konkurent poleg tega opozarja, da je bila Biria prodana skupini Lone Star v okviru odkupa sredstev. Po njegovih besedah sta se Sachsen LB in srednje velik holding verjetno odrekla velikemu delu svojih terjatev. Nova Biria GmbH, ki pripada skupini Lone Star, je prevzela vse premoženje stare Birie AG. |
| --- | --- |

(27)

Konkurent poleg tega opozarja, da je bila Biria prodana skupini Lone Star v okviru odkupa sredstev. Po njegovih besedah sta se Sachsen LB in srednje velik holding verjetno odrekla velikemu delu svojih terjatev. Nova Biria GmbH, ki pripada skupini Lone Star, je prevzela vse premoženje stare Birie AG.

4.2   Prophete GmbH & Co. KG in Pantherwerke AG

| (28) | V svojih pripombah k sprožitvi formalnega postopka preiskave sta Prophete GmbH & Co in Pantherwerke AG (v nadaljevanju „Prophete in Pantherwerke“) pojasnila, da je lahko Biria zaradi državnih pomoči izdelke prodajala po ceni, ki pod normalnimi tržnimi pogoji ne bi bila mogoča. Obe podjetji sta konkurenta Birie in ju zato pomoč neposredno zadeva. |
| --- | --- |

(28)

V svojih pripombah k sprožitvi formalnega postopka preiskave sta Prophete GmbH & Co in Pantherwerke AG (v nadaljevanju „Prophete in Pantherwerke“) pojasnila, da je lahko Biria zaradi državnih pomoči izdelke prodajala po ceni, ki pod normalnimi tržnimi pogoji ne bi bila mogoča. Obe podjetji sta konkurenta Birie in ju zato pomoč neposredno zadeva.

| (29) | Skupina Biria je največji nemški proizvajalec koles z letno proizvodnjo okoli 700 000 koles. Podjetja skupine Biria so dejavna v dveh segmentih trga koles, in sicer v nespecializirani trgovini in v specializirani trgovini. |
| --- | --- |

(29)

Skupina Biria je največji nemški proizvajalec koles z letno proizvodnjo okoli 700 000 koles. Podjetja skupine Biria so dejavna v dveh segmentih trga koles, in sicer v nespecializirani trgovini in v specializirani trgovini.

| (30) | V segment nespecializirane trgovine spada vsa trgovina na drobno preko večjih maloprodajnih verig in kataloške prodaje. Kolesa v tem segmentu stanejo običajno med 100 in 199 EUR. Po ocenah Propheta in Pantherwerka se na tem trgu proda okoli 1,5 milijona koles, Biria pa s 650 000 prodanimi kolesi dosega 50 % tržni delež v tem segmentu. |
| --- | --- |

(30)

V segment nespecializirane trgovine spada vsa trgovina na drobno preko večjih maloprodajnih verig in kataloške prodaje. Kolesa v tem segmentu stanejo običajno med 100 in 199 EUR. Po ocenah Propheta in Pantherwerka se na tem trgu proda okoli 1,5 milijona koles, Biria pa s 650 000 prodanimi kolesi dosega 50 % tržni delež v tem segmentu.

| (31) | Tudi v specializirani trgovini ima skupina Biria po navedbah Propheta in Pantherwerka prevladujoč položaj. V tem tržnem segmentu je prisotnih med 150 000 in 200 000 koles. V specializirani trgovini kolesa dosegajo cene do 400 EUR. Panherwerke je v tem segmentu neposredni konkurent Birii. |
| --- | --- |

(31)

Tudi v specializirani trgovini ima skupina Biria po navedbah Propheta in Pantherwerka prevladujoč položaj. V tem tržnem segmentu je prisotnih med 150 000 in 200 000 koles. V specializirani trgovini kolesa dosegajo cene do 400 EUR. Panherwerke je v tem segmentu neposredni konkurent Birii.

| (32) | Prophete in Pantherwerke že več let ugotavljata, da so cene, ki jih ponuja skupina Biria, vseskozi nižje od cen drugih proizvajalcev. Te razlike z gospodarskega vidika ni mogoče pojasniti, saj skupina Biria zaradi prevladujočega položaja na trgu dosega večjo prodajo, vendar pa se to ne odraža v ugodnejših pogojih. Prophete in Pantherwerke ocenjujeta, da je skupina Biria zaradi nižjih prodajnih cen v zadnjih letih pridelala znatne izgube. |
| --- | --- |

(32)

Prophete in Pantherwerke že več let ugotavljata, da so cene, ki jih ponuja skupina Biria, vseskozi nižje od cen drugih proizvajalcev. Te razlike z gospodarskega vidika ni mogoče pojasniti, saj skupina Biria zaradi prevladujočega položaja na trgu dosega večjo prodajo, vendar pa se to ne odraža v ugodnejših pogojih. Prophete in Pantherwerke ocenjujeta, da je skupina Biria zaradi nižjih prodajnih cen v zadnjih letih pridelala znatne izgube.

| (33) | V zvezi s tiho udeležbo sta Prophete in Pantherwerke podvomila, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s tiho udeležbo sta Prophete in Pantherwerke podvomila, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo.

| (34) | Dodelitev obeh jamstev za Sachsen Zweirad GmbH in Birio v letih 2003 in 2004 je po mnenju Prophete in Pantherwerke nezdružljiva s pravili Skupnosti o državni pomoči. Prophete in Pantherwerke menita, da sta bili upravičeni podjetji v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po njunem mnenju ni verodostojna. |
| --- | --- |

(34)

Dodelitev obeh jamstev za Sachsen Zweirad GmbH in Birio v letih 2003 in 2004 je po mnenju Prophete in Pantherwerke nezdružljiva s pravili Skupnosti o državni pomoči. Prophete in Pantherwerke menita, da sta bili upravičeni podjetji v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po njunem mnenju ni verodostojna.

| (35) | Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo. |
| --- | --- |

(35)

Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo.

| (36) | Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu ni bilo vzpostavljenih nobenih omejitev. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji domači spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Prophete in Pantherwerke opozarjata tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik Birie AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star. |
| --- | --- |

(36)

Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu ni bilo vzpostavljenih nobenih omejitev. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji domači spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Prophete in Pantherwerke opozarjata tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik Birie AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star.

4.3   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (37) | Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke) v svoji pripombi k sprožitvi formalnega postopka preiskave navaja, da je skupina Biria s celotno proizvodnjo 700 000 do 800 000 izdelanih koles največji proizvajalec koles v Nemčiji. Edino primerljivo podjetje je MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, ki letno izdela 700 000 koles; drugi proizvajalci izdelajo zgolj med 250 000 in 400 000 koles letno. |
| --- | --- |

(37)

Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke) v svoji pripombi k sprožitvi formalnega postopka preiskave navaja, da je skupina Biria s celotno proizvodnjo 700 000 do 800 000 izdelanih koles največji proizvajalec koles v Nemčiji. Edino primerljivo podjetje je MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, ki letno izdela 700 000 koles; drugi proizvajalci izdelajo zgolj med 250 000 in 400 000 koles letno.

| (38) | Vaterland-Werke in Biria sta prisotna v tržnem segmentu nespecializirane trgovine, ki vključuje tudi velike maloprodajne verige in velika podjetja za kataloško prodajo. V tem segmentu vlada zelo huda konkurenca in Biria je znana po svojem agresivnem delovanju, saj so njene cene nižje od proizvodnih stroškov. Takšno ravnanje je mogoče samo ob prisotnosti zunanjih finančnih virov, v primeru Birie zaradi državnih pomoči. To ogroža obstoj vseh manjših konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči. Še zlasti je ogroženo podjetje Vaterland-Werke in prostih zmogljivosti ni mogoče izkoristiti z drugimi naročili. Ker so na trgu presežne zmogljivosti, bi vsaka razširitev zmogljivosti proizvajalca s pomočjo državnih subvencij pomenila škodo za drugega konkurenta. |
| --- | --- |

(38)

Vaterland-Werke in Biria sta prisotna v tržnem segmentu nespecializirane trgovine, ki vključuje tudi velike maloprodajne verige in velika podjetja za kataloško prodajo. V tem segmentu vlada zelo huda konkurenca in Biria je znana po svojem agresivnem delovanju, saj so njene cene nižje od proizvodnih stroškov. Takšno ravnanje je mogoče samo ob prisotnosti zunanjih finančnih virov, v primeru Birie zaradi državnih pomoči. To ogroža obstoj vseh manjših konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči. Še zlasti je ogroženo podjetje Vaterland-Werke in prostih zmogljivosti ni mogoče izkoristiti z drugimi naročili. Ker so na trgu presežne zmogljivosti, bi vsaka razširitev zmogljivosti proizvajalca s pomočjo državnih subvencij pomenila škodo za drugega konkurenta.

| (39) | V zvezi s tiho udeležbo je Vaterland-Werke podvomil, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi s tiho udeležbo je Vaterland-Werke podvomil, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo.

| (40) | Dodelitev obeh jamstev za Sachsen Zweirad GmbH in Birio v letih 2003 in 2004 je po mnenju Vaterland-Werke nezdružljiva s pravili Skupnosti o državni pomoči. Upravičeni podjetji sta bili v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po njunem mnenju ni verodostojna. |
| --- | --- |

(40)

Dodelitev obeh jamstev za Sachsen Zweirad GmbH in Birio v letih 2003 in 2004 je po mnenju Vaterland-Werke nezdružljiva s pravili Skupnosti o državni pomoči. Upravičeni podjetji sta bili v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po njunem mnenju ni verodostojna.

| (41) | Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z državno podporo. |
| --- | --- |

(41)

Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z državno podporo.

| (42) | Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu ni bilo vzpostavljenih nobenih omejitev. Nasprotno, načrt te skupine je bil še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji domači spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Vaterland-Werke opozarja tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik Birie AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star. |
| --- | --- |

(42)

Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu ni bilo vzpostavljenih nobenih omejitev. Nasprotno, načrt te skupine je bil še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji domači spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Vaterland-Werke opozarja tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik Birie AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star.

V.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (43) | Nemčija v svojih pripombah glede sprožitve formalnega postopka preiskave zastopa stališče, da je bila tiha udeležba gbb-ja izvedena pod tržnimi pogoji. Nemčija se strinja s Komisijo, da je s tiho udeležbo povezano tudi večje tveganje kot pri običajnem posojilu. Vendar pa so pogoji tihe udeležbe oblikovani tako, da je treba izpolnjevati določbe Obvestila Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (5). V skladu s tem obvestilom je referenčna obrestna mera najnižja mera, ki pa jo je v primerih velikega tveganja mogoče povišati. V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. |
| --- | --- |

(43)

Nemčija v svojih pripombah glede sprožitve formalnega postopka preiskave zastopa stališče, da je bila tiha udeležba gbb-ja izvedena pod tržnimi pogoji. Nemčija se strinja s Komisijo, da je s tiho udeležbo povezano tudi večje tveganje kot pri običajnem posojilu. Vendar pa so pogoji tihe udeležbe oblikovani tako, da je treba izpolnjevati določbe Obvestila Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (5). V skladu s tem obvestilom je referenčna obrestna mera najnižja mera, ki pa jo je v primerih velikega tveganja mogoče povišati. V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več.

| (44) | Po navedbah Nemčije znaša nadomestilo za tiho udeležbo 12,25 % (8,75 % fiksnega in 3,5 % odvisnega od dobička). Tako bi nadomestilo znašalo 600 baznih točk več kot referenčna obrestna mera Komisije, ki znaša 6,33 %. Gbb je upošteval, da je bilo podjetje v fazi prestrukturiranja in da je bilo zato tveganje, povezano s tiho udeležbo, zaradi nove usmeritve podjetja in pomanjkljivega zavarovanja povečano. To dodatno tveganje se odraža v dodatku v višini 200 baznih točk. |
| --- | --- |

(44)

Po navedbah Nemčije znaša nadomestilo za tiho udeležbo 12,25 % (8,75 % fiksnega in 3,5 % odvisnega od dobička). Tako bi nadomestilo znašalo 600 baznih točk več kot referenčna obrestna mera Komisije, ki znaša 6,33 %. Gbb je upošteval, da je bilo podjetje v fazi prestrukturiranja in da je bilo zato tveganje, povezano s tiho udeležbo, zaradi nove usmeritve podjetja in pomanjkljivega zavarovanja povečano. To dodatno tveganje se odraža v dodatku v višini 200 baznih točk.

| (45) | Odločitev glede tihe udeležbe je nadalje temeljila na napovedi, po kateri naj bi se promet podjetja z 0,89 milijona EUR leta 2001 povečal na 3,38 milijona EUR v letu 2003. Nemčija je zato mnenja, da je dogovorjeno nadomestilo za tiho udeležbo v višini 12,25 % primerno glede na s tem povezano tveganje. Nemčija zastopa stališče, da dejstvo, da je del nadomestila spremenljiv, ni sporno, saj je to pri tihi udeležbi običajno in ustreza ravnanju tržno usmerjenega vlagatelja. |
| --- | --- |

(45)

Odločitev glede tihe udeležbe je nadalje temeljila na napovedi, po kateri naj bi se promet podjetja z 0,89 milijona EUR leta 2001 povečal na 3,38 milijona EUR v letu 2003. Nemčija je zato mnenja, da je dogovorjeno nadomestilo za tiho udeležbo v višini 12,25 % primerno glede na s tem povezano tveganje. Nemčija zastopa stališče, da dejstvo, da je del nadomestila spremenljiv, ni sporno, saj je to pri tihi udeležbi običajno in ustreza ravnanju tržno usmerjenega vlagatelja.

| (46) | Glede jamstva za Sachsen Zweirad GmbH Nemčija navaja, da podjetje v času dodelitve jamstva ni bilo v težavah in da ni kazalo nobenega izmed značilnih znakov podjetja v težavah v smislu Smernic Skupnosti. Med drugim je podjetje leta 2003 (do oktobrske združitve z Birio) razpolagalo s pozitivnim lastnim kapitalom v višini 404 milijonov EUR in imelo dobiček v višini 2,1 milijona EUR. Gospodarsko stanje podjetja se je leta 2003 v primerjavi z 2001/2002 izboljšalo zaradi uveljavljenih konsolidacijskih prizadevanj konec leta 2002 in ugodnejših razmer na trgu. |
| --- | --- |

(46)

Glede jamstva za Sachsen Zweirad GmbH Nemčija navaja, da podjetje v času dodelitve jamstva ni bilo v težavah in da ni kazalo nobenega izmed značilnih znakov podjetja v težavah v smislu Smernic Skupnosti. Med drugim je podjetje leta 2003 (do oktobrske združitve z Birio) razpolagalo s pozitivnim lastnim kapitalom v višini 404 milijonov EUR in imelo dobiček v višini 2,1 milijona EUR. Gospodarsko stanje podjetja se je leta 2003 v primerjavi z 2001/2002 izboljšalo zaradi uveljavljenih konsolidacijskih prizadevanj konec leta 2002 in ugodnejših razmer na trgu.

| (47) | Likvidnost podjetja je bila sicer slaba, vendar pa še ni bila „kritična“. Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, ni obstajala. Tudi visoke obresti ne bi povzročile likvidnostnih težav, kot je trdila Komisija. |
| --- | --- |

(47)

Likvidnost podjetja je bila sicer slaba, vendar pa še ni bila „kritična“. Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, ni obstajala. Tudi visoke obresti ne bi povzročile likvidnostnih težav, kot je trdila Komisija.

| (48) | Nemčija navaja, da je bilo jamstvo za Birio GmbH (ki je med tem postala Biria AG) dodeljeno na podlagi novega načrta skupine Biria, ki je predvideval racionalizacijo organizacije skupine in koncentracijo nabave, proizvodnih odgovornosti in prodaje pri Birii GmbH. Poleg potrebe po financiranju za povečanje prihodkov je načrt vključeval tudi reorganizacijo financiranja skupine. |
| --- | --- |

(48)

Nemčija navaja, da je bilo jamstvo za Birio GmbH (ki je med tem postala Biria AG) dodeljeno na podlagi novega načrta skupine Biria, ki je predvideval racionalizacijo organizacije skupine in koncentracijo nabave, proizvodnih odgovornosti in prodaje pri Birii GmbH. Poleg potrebe po financiranju za povečanje prihodkov je načrt vključeval tudi reorganizacijo financiranja skupine.

| (49) | Po mnenju Nemčije pri Birii GmbH (zdaj Biria AG) v času dodelitve jamstva ni šlo za podjetje v težavah. V zvezi s tem je treba razlikovati med staro in novo Birio AG. Novo podjetje je kot podjetje v težavah mogoče obravnavati le v primeru, če je podedovalo težave starega podjetja (če je staro podjetje imelo težave). Temu pa v primeru nove Birie AG ni bilo tako. Nova Biria AG je nastala z združitvijo stare Birie AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, ki nikakor ni bil v težavah, je bil ob združitvi gospodarsko močnejši. Zato ni mogoče samodejno domnevati, da je bila nova Biria AG v težavah. Tudi če bi stara Biria AG bila v težavah, združitev s Sachsen Zweirad GmbH ne bi samodejno pomenila, da se nova Biria AG nahaja v težavah. |
| --- | --- |

(49)

Po mnenju Nemčije pri Birii GmbH (zdaj Biria AG) v času dodelitve jamstva ni šlo za podjetje v težavah. V zvezi s tem je treba razlikovati med staro in novo Birio AG. Novo podjetje je kot podjetje v težavah mogoče obravnavati le v primeru, če je podedovalo težave starega podjetja (če je staro podjetje imelo težave). Temu pa v primeru nove Birie AG ni bilo tako. Nova Biria AG je nastala z združitvijo stare Birie AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, ki nikakor ni bil v težavah, je bil ob združitvi gospodarsko močnejši. Zato ni mogoče samodejno domnevati, da je bila nova Biria AG v težavah. Tudi če bi stara Biria AG bila v težavah, združitev s Sachsen Zweirad GmbH ne bi samodejno pomenila, da se nova Biria AG nahaja v težavah.

| (50) | Nemčija tudi opozarja, da je umik zasebne denarne ustanove iz financiranja podjetja temeljil na strateški prenovi banke zaradi združitve. Preostali denarni ustanovi sta svoje obveznosti zaključili ob istem času kot ta zasebna banka. Vendar tega ni mogoče označiti kot znak izgubljenega zaupanja, saj je ena denarna ustanova nato financirala dva posamezna projekta. |
| --- | --- |

(50)

Nemčija tudi opozarja, da je umik zasebne denarne ustanove iz financiranja podjetja temeljil na strateški prenovi banke zaradi združitve. Preostali denarni ustanovi sta svoje obveznosti zaključili ob istem času kot ta zasebna banka. Vendar tega ni mogoče označiti kot znak izgubljenega zaupanja, saj je ena denarna ustanova nato financirala dva posamezna projekta.

| (51) | Nemčija opozarja, da združitev Sachsen Zweirada GmbH in Birie AG ni bila namenjena izogibanju pravilom glede državnih pomoči in uvrstitvi podjetja med podjetja v težavah, temveč je bila posledica novega načrta skupine podjetij. |
| --- | --- |

(51)

Nemčija opozarja, da združitev Sachsen Zweirada GmbH in Birie AG ni bila namenjena izogibanju pravilom glede državnih pomoči in uvrstitvi podjetja med podjetja v težavah, temveč je bila posledica novega načrta skupine podjetij.

| (52) | V svojem odgovoru na pripombe konkurenta, ki ni želel biti imenovan, Nemčija navaja, da podatki v zvezi s strukturo stroškov konkurenta in Birie niso primerljivi. Promet konkurenta se je povečal, prodaja skupine Biria pa se je zmanjšala. Hkrati se je EBITDA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) konkurenta zmanjšal, EBITDA skupine Biria pa je ostal nespremenjen. Iz tega izhaja, da Biria ne prodaja po dumpinških cenah in da je konkurent izvajal agresivnejšo cenovno politiko kot skupina Biria. |
| --- | --- |

(52)

V svojem odgovoru na pripombe konkurenta, ki ni želel biti imenovan, Nemčija navaja, da podatki v zvezi s strukturo stroškov konkurenta in Birie niso primerljivi. Promet konkurenta se je povečal, prodaja skupine Biria pa se je zmanjšala. Hkrati se je EBITDA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) konkurenta zmanjšal, EBITDA skupine Biria pa je ostal nespremenjen. Iz tega izhaja, da Biria ne prodaja po dumpinških cenah in da je konkurent izvajal agresivnejšo cenovno politiko kot skupina Biria.

| (53) | Gospodarska škoda, ki jo je konkurent domnevno utrpel zaradi ravnanja skupine Biria, ni niti dokazana z dejstvi niti predstavljena na usklajen način. Poleg tega je na konkurenčnem trgu običajno, da neko podjetje spodrine drugo podjetje. |
| --- | --- |

(53)

Gospodarska škoda, ki jo je konkurent domnevno utrpel zaradi ravnanja skupine Biria, ni niti dokazana z dejstvi niti predstavljena na usklajen način. Poleg tega je na konkurenčnem trgu običajno, da neko podjetje spodrine drugo podjetje.

| (54) | Glede prodaje premoženja skupine Biria skupini Lone Star, ki jo je omenil konkurent, je Nemčija predložila podrobnosti v zvezi s potekom prodaje ter v zvezi s poravnavo terjatev zasebnih in javnih upnikov. |
| --- | --- |

(54)

Glede prodaje premoženja skupine Biria skupini Lone Star, ki jo je omenil konkurent, je Nemčija predložila podrobnosti v zvezi s potekom prodaje ter v zvezi s poravnavo terjatev zasebnih in javnih upnikov.

| (55) | V svojem odgovoru na pripombe Prophetea, Pantherwerkea in Vaterland-Werkea Nemčija opozarja, da je trg koles razdeljen na tri segmente in ne na dva, kot so trdila ta podjetja. Ti trije segmenti so specializirana trgovina, kataloška prodaja in samopostrežne trgovine. Biria ima v segmentu kataloške prodaje močan položaj, ki pa je bolj posledica pravočasnih dobav kot agresivne cenovne politike. V segmentu samopostrežnih trgovin je vodilni ponudnik MIFA AG, delež Birie pa znaša manj kot 10 %. |
| --- | --- |

(55)

V svojem odgovoru na pripombe Prophetea, Pantherwerkea in Vaterland-Werkea Nemčija opozarja, da je trg koles razdeljen na tri segmente in ne na dva, kot so trdila ta podjetja. Ti trije segmenti so specializirana trgovina, kataloška prodaja in samopostrežne trgovine. Biria ima v segmentu kataloške prodaje močan položaj, ki pa je bolj posledica pravočasnih dobav kot agresivne cenovne politike. V segmentu samopostrežnih trgovin je vodilni ponudnik MIFA AG, delež Birie pa znaša manj kot 10 %.

| (56) | Nemčija zavrača trditve Vaterland-Werkea, da je Biria načrtovala širitev poslovnih dejavnosti z agresivno cenovno politiko, in se sklicuje na podatke, predložene v okviru postopka preiskave. Nemčija pojasnjuje, da je Biria leta 2003 izdelala 670 000 koles, proizvodnja pa se od tedaj zmanjšuje. |
| --- | --- |

(56)

Nemčija zavrača trditve Vaterland-Werkea, da je Biria načrtovala širitev poslovnih dejavnosti z agresivno cenovno politiko, in se sklicuje na podatke, predložene v okviru postopka preiskave. Nemčija pojasnjuje, da je Biria leta 2003 izdelala 670 000 koles, proizvodnja pa se od tedaj zmanjšuje.

VI.   OCENA

6.1   Upravičeno podjetje

| (57) | Pomoč je bila dodeljena Sachsen Zweirad GmbH in Birii GmbH (zdaj Biria AG) ter podjetju Bike Systems, hčerinskemu podjetju Birie GmbH. 7. novembra 2005 je Biria AG večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Komisija ugotavlja, da je prodaja po predloženih informacijah potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Po navedbah Nemčije je prodajna vrednost premoženja po ocenah strokovnjaka znašala 10,7 milijona EUR. Cena v višini 11,5 milijona EUR, ki jo je plačala skupina Lone Star, je bila torej višja od ocenjene cene. |
| --- | --- |

(57)

Pomoč je bila dodeljena Sachsen Zweirad GmbH in Birii GmbH (zdaj Biria AG) ter podjetju Bike Systems, hčerinskemu podjetju Birie GmbH. 7. novembra 2005 je Biria AG večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Komisija ugotavlja, da je prodaja po predloženih informacijah potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Po navedbah Nemčije je prodajna vrednost premoženja po ocenah strokovnjaka znašala 10,7 milijona EUR. Cena v višini 11,5 milijona EUR, ki jo je plačala skupina Lone Star, je bila torej višja od ocenjene cene.

| (58) | Na podlagi predloženih informacij je Komisija sklenila, da ni dokazov za domnevo, da je skupina Lone Star zaradi pomoči pridobila kakršno koli prednost ali da je skupina Lone Star tako neposredni ali posredni upravičenec pomoči, dodeljene Birii GmbH (zdaj Biria AG) in podjetju Bike Systems. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi predloženih informacij je Komisija sklenila, da ni dokazov za domnevo, da je skupina Lone Star zaradi pomoči pridobila kakršno koli prednost ali da je skupina Lone Star tako neposredni ali posredni upravičenec pomoči, dodeljene Birii GmbH (zdaj Biria AG) in podjetju Bike Systems.

6.2   Ukrep, domnevno izveden pod tržnimi pogoji

| (59) | Po mnenju Nemčije je tiha udeležba gbb-ja in podjetja Bike Systems (ukrep 1) potekala pod tržnimi pogoji. Tveganje tihe udeležbe je enako tveganju podrejenega posojila in ga je zato treba obravnavati kot posojilo z visokim tveganjem. V primeru stečaja ali likvidacije se tiha udeležba poplača šele potem, ko so bile poravnane vse druge obveznosti. Tveganje, povezano s tiho udeležbo, je torej večje od tveganja običajnega bančnega posojila za naložbo, ki je običajno zavarovano po pogojih banke in se odraža v referenčni obrestni meri Komisije. Nadomestilo za takšno udeležbo bi moralo biti zato precej večje, kot je referenčna obrestna mera Komisije. |
| --- | --- |

(59)

Po mnenju Nemčije je tiha udeležba gbb-ja in podjetja Bike Systems (ukrep 1) potekala pod tržnimi pogoji. Tveganje tihe udeležbe je enako tveganju podrejenega posojila in ga je zato treba obravnavati kot posojilo z visokim tveganjem. V primeru stečaja ali likvidacije se tiha udeležba poplača šele potem, ko so bile poravnane vse druge obveznosti. Tveganje, povezano s tiho udeležbo, je torej večje od tveganja običajnega bančnega posojila za naložbo, ki je običajno zavarovano po pogojih banke in se odraža v referenčni obrestni meri Komisije. Nadomestilo za takšno udeležbo bi moralo biti zato precej večje, kot je referenčna obrestna mera Komisije.

| (60) | Referenčna obrestna mera Komisije je bila v času udeležbe 6,33 %. Za udeležbo je bilo dogovorjeno fiksno nadomestilo v višini 8,75 % in spremenljivo, od dobička odvisno nadomestilo v višini 3,5 %. Dogovorjeno nadomestilo je tako višje od referenčne obrestne mere Komisije. |
| --- | --- |

(60)

Referenčna obrestna mera Komisije je bila v času udeležbe 6,33 %. Za udeležbo je bilo dogovorjeno fiksno nadomestilo v višini 8,75 % in spremenljivo, od dobička odvisno nadomestilo v višini 3,5 %. Dogovorjeno nadomestilo je tako višje od referenčne obrestne mere Komisije.

| (61) | Bike Systems je sprejel stečajni načrt in se izognil stečaju. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Glede na letno poročilo za leto 2001 je podjetje v tem letu še vedno beležilo izgube. Lastniški kapital je bil še vedno negativen, čeprav to zaradi skritih rezerv ni povzročilo stečaja. Bike Systems je zato treba obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah. |
| --- | --- |

(61)

Bike Systems je sprejel stečajni načrt in se izognil stečaju. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Glede na letno poročilo za leto 2001 je podjetje v tem letu še vedno beležilo izgube. Lastniški kapital je bil še vedno negativen, čeprav to zaradi skritih rezerv ni povzročilo stečaja. Bike Systems je zato treba obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah.

| (62) | Komisija zato meni, da nadomestilo ni bilo sorazmerno tveganju in da tiha udeležba ni potekala pod tržnimi pogoji. Udeležba je za Bike Systems pomenila prednost, ki je podjetje na trgu ne bi bilo deležno. |
| --- | --- |

(62)

Komisija zato meni, da nadomestilo ni bilo sorazmerno tveganju in da tiha udeležba ni potekala pod tržnimi pogoji. Udeležba je za Bike Systems pomenila prednost, ki je podjetje na trgu ne bi bilo deležno.

6.3   Pomoč, domnevno dodeljena v okviru odobrenih programov pomoči

| (63) | Jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR (ukrep 2) in jamstvo za Birio GmbH (zdaj Biria AG) za kredit za obratna sredstva v višini 24,875 milijona EUR (ukrep 3) sta bili dodeljeni na podlagi programa pomoči dežele Saške. Po tem odobrenem programu pomoči so jamstva za posojila v višini več kot 5 milijonov DEM (2,6 milijona EUR) za nove naložbe ter v posebnih primerih za dodatno financiranje naložb in zagotovitev obratnih sredstev dovoljena za zdrava podjetja. V izjemnih primerih je dovoljeno tudi financiranje konsolidacije in prestrukturiranja. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje velikega podjetja pa je treba ločeno priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(63)

Jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR (ukrep 2) in jamstvo za Birio GmbH (zdaj Biria AG) za kredit za obratna sredstva v višini 24,875 milijona EUR (ukrep 3) sta bili dodeljeni na podlagi programa pomoči dežele Saške. Po tem odobrenem programu pomoči so jamstva za posojila v višini več kot 5 milijonov DEM (2,6 milijona EUR) za nove naložbe ter v posebnih primerih za dodatno financiranje naložb in zagotovitev obratnih sredstev dovoljena za zdrava podjetja. V izjemnih primerih je dovoljeno tudi financiranje konsolidacije in prestrukturiranja. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje velikega podjetja pa je treba ločeno priglasiti Komisiji.

| (64) | Po besedah Nemčije so bili pogoji programa izpolnjeni, zaradi česar so jamstva v skladu s programom pomoči. Nemčija je mnenja, da podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (danes Biria AG) v času zagotovitve jamstev nista bili podjetji v težavah. Jamstva so bila zagotovljena za zavarovanje posojil za obratna sredstva, kar je po programu pomoči tudi dovoljeno. |
| --- | --- |

(64)

Po besedah Nemčije so bili pogoji programa izpolnjeni, zaradi česar so jamstva v skladu s programom pomoči. Nemčija je mnenja, da podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (danes Biria AG) v času zagotovitve jamstev nista bili podjetji v težavah. Jamstva so bila zagotovljena za zavarovanje posojil za obratna sredstva, kar je po programu pomoči tudi dovoljeno.

| (65) | Komisija zanika združljivost jamstev s programom pomoči, na podlagi katerega so bila jamstva domnevno zagotovljena. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, Komisija, v nasprotju z mnenjem Nemčije, meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva marca 2003 podjetje v težavah in da enako velja tudi za Birio GmbH v času dodelitve jamstva decembra 2003. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje podjetja v težavah pa je treba ločeno priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(65)

Komisija zanika združljivost jamstev s programom pomoči, na podlagi katerega so bila jamstva domnevno zagotovljena. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, Komisija, v nasprotju z mnenjem Nemčije, meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva marca 2003 podjetje v težavah in da enako velja tudi za Birio GmbH v času dodelitve jamstva decembra 2003. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje podjetja v težavah pa je treba ločeno priglasiti Komisiji.

| (66) | Po mnenju Nemčije Sachsen Zweirad GmbH ne kaže znakov, značilnih za podjetje v težavah v smislu Smernic Skupnosti (6). Komisija opozarja, da značilni znaki podjetja v težavah, navedeni v točki 6 Smernic Skupnosti, nudijo zgolj oporne točke za opredelitev, kdaj je podjetje mogoče obravnavati kot podjetje v težavah, ni pa jih mogoče razumeti kot pogoje, ki morajo biti kumulativno izpolnjeni. Sachsen Zweirad GmbH je leta 2001 zabeležil izgubo iz poslovanja v višini 1 274 000 EUR, leta 2002 pa izgubo v višini 733 000 EUR. Izgubo je v skladu s pogodbo o prenosu dobička in izgube prevzela matična družba Biria. Prihodki so se leta 2002 v primerjavi z letom 2001 zmanjšali. |
| --- | --- |

(66)

Po mnenju Nemčije Sachsen Zweirad GmbH ne kaže znakov, značilnih za podjetje v težavah v smislu Smernic Skupnosti (6). Komisija opozarja, da značilni znaki podjetja v težavah, navedeni v točki 6 Smernic Skupnosti, nudijo zgolj oporne točke za opredelitev, kdaj je podjetje mogoče obravnavati kot podjetje v težavah, ni pa jih mogoče razumeti kot pogoje, ki morajo biti kumulativno izpolnjeni. Sachsen Zweirad GmbH je leta 2001 zabeležil izgubo iz poslovanja v višini 1 274 000 EUR, leta 2002 pa izgubo v višini 733 000 EUR. Izgubo je v skladu s pogodbo o prenosu dobička in izgube prevzela matična družba Biria. Prihodki so se leta 2002 v primerjavi z letom 2001 zmanjšali.

| (67) | Glede na letno poročilo za leto 2002 se je Sachsen Zweirad GmbH soočal tudi z likvidnostnimi težavami. V letnem poročilu je izrecno navedeno, da so likvidnostne težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH posledica visokih izdatkov za predfinanciranje zalog in rasti znotraj skupine. Po letnem poročilu je preživetje podjetja mogoče le ob pripravljenosti bank, da ohranijo ali prestrukturirajo obstoječe kreditne linije. |
| --- | --- |

(67)

Glede na letno poročilo za leto 2002 se je Sachsen Zweirad GmbH soočal tudi z likvidnostnimi težavami. V letnem poročilu je izrecno navedeno, da so likvidnostne težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH posledica visokih izdatkov za predfinanciranje zalog in rasti znotraj skupine. Po letnem poročilu je preživetje podjetja mogoče le ob pripravljenosti bank, da ohranijo ali prestrukturirajo obstoječe kreditne linije.

| (68) | Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, po mnenju Nemčije ni obstajala. Vendar pa to ne spremeni dejstva, da je bilo likvidnostno stanje podjetja napeto. Glede na letno poročilo je bila večina kreditov veljavna manj kot pet let, kar pa za financiranje poslovnih dejavnosti nikakor ni ugodno in povečuje tveganja za podjetja. Kratkoročnost kreditov je poleg tega privedla do visokih plačil obresti (čeprav leta 2002 v primerjavi z letom 2001 nekoliko manjših), ki so predstavljala dodatno breme za likvidnost podjetja. |
| --- | --- |

(68)

Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, po mnenju Nemčije ni obstajala. Vendar pa to ne spremeni dejstva, da je bilo likvidnostno stanje podjetja napeto. Glede na letno poročilo je bila večina kreditov veljavna manj kot pet let, kar pa za financiranje poslovnih dejavnosti nikakor ni ugodno in povečuje tveganja za podjetja. Kratkoročnost kreditov je poleg tega privedla do visokih plačil obresti (čeprav leta 2002 v primerjavi z letom 2001 nekoliko manjših), ki so predstavljala dodatno breme za likvidnost podjetja.

| (69) | Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, jamstvo pa zato ne spada v okvir tega programa pomoči. |
| --- | --- |

(69)

Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, jamstvo pa zato ne spada v okvir tega programa pomoči.

| (70) | Biria GmbH (zdaj Biria AG) je bila ustanovljena 1. oktobra 2003 z združitvijo Birie AG in hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(70)

Biria GmbH (zdaj Biria AG) je bila ustanovljena 1. oktobra 2003 z združitvijo Birie AG in hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad GmbH.

| (71) | Po mnenju Nemčije je treba Birio GmbH (zdaj Biria AG) jasno ločevati od (stare) Birie AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH, saj je z združitvijo nastalo novo podjetje. Zato je treba vprašanje, ali je bilo podjetje v času zagotovitve jamstva 9. decembra 2004 v težavah, presoditi na podlagi začetne bilance na novo združenega podjetja. Začetna bilanca kaže, da Birie GmbH ni mogoče obravnavati kot podjetja v težavah. |
| --- | --- |

(71)

Po mnenju Nemčije je treba Birio GmbH (zdaj Biria AG) jasno ločevati od (stare) Birie AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH, saj je z združitvijo nastalo novo podjetje. Zato je treba vprašanje, ali je bilo podjetje v času zagotovitve jamstva 9. decembra 2004 v težavah, presoditi na podlagi začetne bilance na novo združenega podjetja. Začetna bilanca kaže, da Birie GmbH ni mogoče obravnavati kot podjetja v težavah.

| (72) | Komisija se s tem ne strinja. Novega združenega podjetja Birie GmbH ni mogoče obravnavati ločeno od prejšnjih Birie AG in Sachsen Zweirad GmbH, saj je nastalo z združitvijo obeh podjetij. V nasprotnem primeru bi se bilo z združitvijo gospodarskih subjektov ali ustanovitvijo novih podjetij enostavno izogniti opredelitvi podjetja kot podjetja v težavah preprosto. Nekdanja Biria AG je imela leta 2002 izgubo in, tako kot Sachsen Zweirad GmbH, likvidnostne težave. Biria GmbH je prevzela vse dolgove in obveznosti Birie AG (stare) in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH ima poleg tega enako premoženje in opravlja enako poslovno dejavnost kot Biria AG (stara) in Sachsen Zweirad GmbH. Komisija je zato mnenja, da je Biria GmbH prevzela težave Birie AG (stare) in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(72)

Komisija se s tem ne strinja. Novega združenega podjetja Birie GmbH ni mogoče obravnavati ločeno od prejšnjih Birie AG in Sachsen Zweirad GmbH, saj je nastalo z združitvijo obeh podjetij. V nasprotnem primeru bi se bilo z združitvijo gospodarskih subjektov ali ustanovitvijo novih podjetij enostavno izogniti opredelitvi podjetja kot podjetja v težavah preprosto. Nekdanja Biria AG je imela leta 2002 izgubo in, tako kot Sachsen Zweirad GmbH, likvidnostne težave. Biria GmbH je prevzela vse dolgove in obveznosti Birie AG (stare) in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH ima poleg tega enako premoženje in opravlja enako poslovno dejavnost kot Biria AG (stara) in Sachsen Zweirad GmbH. Komisija je zato mnenja, da je Biria GmbH prevzela težave Birie AG (stare) in podjetja Sachsen Zweirad GmbH.

| (73) | Podjetje Sachsen Zweirad GmbH je bilo po besedah Nemčije ob združitvi gospodarsko močnejše in ni bilo v težavah, zato ni mogoče samodejno domnevati, da je nova Biria AG podjetje v težavah. V nasprotju z navedbami Nemčije je Komisija mnenja, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH podjetje v težavah. Nova Biria GmbH je zato „podedovala“ tudi težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(73)

Podjetje Sachsen Zweirad GmbH je bilo po besedah Nemčije ob združitvi gospodarsko močnejše in ni bilo v težavah, zato ni mogoče samodejno domnevati, da je nova Biria AG podjetje v težavah. V nasprotju z navedbami Nemčije je Komisija mnenja, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH podjetje v težavah. Nova Biria GmbH je zato „podedovala“ tudi težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH.

| (74) | Glede na letno poročilo za leto 2003 je skupina Biria nadaljevala s svojim prestrukturiranjem in reorganizacijo, ki sta se začela leta 2002 in sta vključevala reorganizacijo financiranja skupine. Na podlagi jamstva dežele Saške za posojilo v višini 24,875 milijona EUR je skupina Biria izdelala nov načrt za srednjeročno financiranje svojih dejavnosti. Novi načrt financiranja je predvideval tudi znatno prilagoditev obrestnih mer in s tem zmanjšanje velikega bremena obresti. |
| --- | --- |

(74)

Glede na letno poročilo za leto 2003 je skupina Biria nadaljevala s svojim prestrukturiranjem in reorganizacijo, ki sta se začela leta 2002 in sta vključevala reorganizacijo financiranja skupine. Na podlagi jamstva dežele Saške za posojilo v višini 24,875 milijona EUR je skupina Biria izdelala nov načrt za srednjeročno financiranje svojih dejavnosti. Novi načrt financiranja je predvideval tudi znatno prilagoditev obrestnih mer in s tem zmanjšanje velikega bremena obresti.

| (75) | Istočasno je sledila reorganizacija bank: tri banke so se bile pripravljene odpovedati terjatvam v višini 8 567 000 EUR – kar je predstavljalo precej več kot 50 % terjatev – v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. Zato je bilo posojilo, krito z 80-odstotnim jamstvom ukrepa 3, sestavljeno iz 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe. |
| --- | --- |

(75)

Istočasno je sledila reorganizacija bank: tri banke so se bile pripravljene odpovedati terjatvam v višini 8 567 000 EUR – kar je predstavljalo precej več kot 50 % terjatev – v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. Zato je bilo posojilo, krito z 80-odstotnim jamstvom ukrepa 3, sestavljeno iz 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe.

| (76) | Biria GmbH (zdaj Biria AG) je imela torej v času dodelitve jamstva velike likvidnostne težave in je bila zato podjetje v težavah. To oceno podpira dejstvo, da so tri banke odstopile od financiranja dejavnosti Birie in bile celo pripravljene odpisati velik del terjatev v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. To kaže, da so banke resno dvomile, da lahko Biria poravna svoje dolgove in da je Biria rentabilno podjetje. |
| --- | --- |

(76)

Biria GmbH (zdaj Biria AG) je imela torej v času dodelitve jamstva velike likvidnostne težave in je bila zato podjetje v težavah. To oceno podpira dejstvo, da so tri banke odstopile od financiranja dejavnosti Birie in bile celo pripravljene odpisati velik del terjatev v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. To kaže, da so banke resno dvomile, da lahko Biria poravna svoje dolgove in da je Biria rentabilno podjetje.

| (77) | Nemčija temu ugovarja in trdi, da so se banke iz financiranja umaknile samo zaradi prenove poslovne strategije. Komisija ugotavlja, da so se banke verjetno odpovedale približno polovici neporavnanih terjatev. To je celo v primeru umika bank zaradi novih usmeritev v poslovni strategiji znak za to, da so kreditne ustanove menile, da popolno vračilo posojil ni verjetno. |
| --- | --- |

(77)

Nemčija temu ugovarja in trdi, da so se banke iz financiranja umaknile samo zaradi prenove poslovne strategije. Komisija ugotavlja, da so se banke verjetno odpovedale približno polovici neporavnanih terjatev. To je celo v primeru umika bank zaradi novih usmeritev v poslovni strategiji znak za to, da so kreditne ustanove menile, da popolno vračilo posojil ni verjetno.

| (78) | Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Biria GmbH v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, zato jamstvo ne spada v okvir tega programa pomoči. |
| --- | --- |

(78)

Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Biria GmbH v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, zato jamstvo ne spada v okvir tega programa pomoči.

6.4   Državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (79) | Po členu 87 Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Po ustaljeni sodni praksi Evropskega sodišča je pogoj za oviranje trgovine izpolnjen tedaj, ko se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki je predmet trgovine med državami članicami. |
| --- | --- |

(79)

Po členu 87 Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Po ustaljeni sodni praksi Evropskega sodišča je pogoj za oviranje trgovine izpolnjen tedaj, ko se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki je predmet trgovine med državami članicami.

| (80) | Tiho udeležbo (ukrep 1) je odobril gbb. Po navedbah Nemčije je bilo to izvedeno v okviru lastnega programa gbb, tako da v tem primeru ne gre za državna sredstva. Komisija pa vendarle ugotavlja, da je bil gbb v času odobritve udeležbe popolnoma pod nadzorom Deutsche Ausgleichsbank, javnopravne razvojne banke, ki je ustanova javnega prava in katere naloga je spodbujanje nemškega gospodarstva v javnem interesu. Ggb je poleg tega zadolžen za naloge pospeševanja. Tako je bil na primer zadolžen za Sklad za konsolidacijo in rast za Vzhodno Nemčijo (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), katerega naloga je bila zagotavljanje lastniškega kapitala za srednje velika podjetja v Vzhodni Nemčiji za okrepitev baze lastniškega kapitala. Zato je Komisija mnenja, da je ta ukrep mogoče pripisati državi. Kot je pojasnjeno v odstavkih 59 do 62, je bila podjetju Bike Systems z ukrepom dodeljena prednost, ki je podjetje na trgu ne bi bilo deležno. |
| --- | --- |

(80)

Tiho udeležbo (ukrep 1) je odobril gbb. Po navedbah Nemčije je bilo to izvedeno v okviru lastnega programa gbb, tako da v tem primeru ne gre za državna sredstva. Komisija pa vendarle ugotavlja, da je bil gbb v času odobritve udeležbe popolnoma pod nadzorom Deutsche Ausgleichsbank, javnopravne razvojne banke, ki je ustanova javnega prava in katere naloga je spodbujanje nemškega gospodarstva v javnem interesu. Ggb je poleg tega zadolžen za naloge pospeševanja. Tako je bil na primer zadolžen za Sklad za konsolidacijo in rast za Vzhodno Nemčijo (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), katerega naloga je bila zagotavljanje lastniškega kapitala za srednje velika podjetja v Vzhodni Nemčiji za okrepitev baze lastniškega kapitala. Zato je Komisija mnenja, da je ta ukrep mogoče pripisati državi. Kot je pojasnjeno v odstavkih 59 do 62, je bila podjetju Bike Systems z ukrepom dodeljena prednost, ki je podjetje na trgu ne bi bilo deležno.

| (81) | Jamstvi, dodeljeni v okviru ukrepov 2 in 3 s strani dežele Saške, tako izvirata iz državnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi. Jamstvi sta podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG) dali prednost, saj podjetji teh jamstev na trgu ne bi dobili pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(81)

Jamstvi, dodeljeni v okviru ukrepov 2 in 3 s strani dežele Saške, tako izvirata iz državnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi. Jamstvi sta podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG) dali prednost, saj podjetji teh jamstev na trgu ne bi dobili pod enakimi pogoji.

| (82) | Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH proizvajajo kolesa. Ker se ta izdelek prodaja preko nemških meja, lahko ukrepi izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na trgovino med državami članicami. Zato je Komisija sklenila, da predstavljajo tiha udeležba in obe jamstvi državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES ter da jamstvi nista bili zagotovljeni v skladu z odobrenim programom pomoči. Ukrepi 1, 2 in 3 pomenijo torej novo pomoč in jih je treba temu primerno oceniti. |
| --- | --- |

(82)

Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH proizvajajo kolesa. Ker se ta izdelek prodaja preko nemških meja, lahko ukrepi izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na trgovino med državami članicami. Zato je Komisija sklenila, da predstavljajo tiha udeležba in obe jamstvi državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES ter da jamstvi nista bili zagotovljeni v skladu z odobrenim programom pomoči. Ukrepi 1, 2 in 3 pomenijo torej novo pomoč in jih je treba temu primerno oceniti.

| (83) | Element pomoči tihe udeležbe po mnenju Komisije izhaja iz razlike med nadomestilom, ki bi ga Bike Systems moral plačati za tiho udeležbo na prostem trgu, in dejansko plačanim nadomestilom. Ker je bil Bike Systems v času zagotovitve tihe udeležbe podjetje v težavah in ker je bilo s tem povezano tveganje veliko, lahko element pomoči znaša tudi do 100 % tihe udeležbe, saj takšne udeležbe ne bi izvedel noben tržno usmerjen vlagatelj (prim. s točko 3.2 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (7)). |
| --- | --- |

(83)

Element pomoči tihe udeležbe po mnenju Komisije izhaja iz razlike med nadomestilom, ki bi ga Bike Systems moral plačati za tiho udeležbo na prostem trgu, in dejansko plačanim nadomestilom. Ker je bil Bike Systems v času zagotovitve tihe udeležbe podjetje v težavah in ker je bilo s tem povezano tveganje veliko, lahko element pomoči znaša tudi do 100 % tihe udeležbe, saj takšne udeležbe ne bi izvedel noben tržno usmerjen vlagatelj (prim. s točko 3.2 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (7)).

| (84) | Po Obvestilu Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (8) morajo referenčne obrestne mere odražati povprečno višino veljavnih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnim zavarovanjem. Tako določena referenčna mera – tako imenovana v nadaljevanju – je najnižja mera, ki jo je v primerih velikega tveganja mogoče dvigniti (npr. pri podjetju v težavah ali če ni zagotovljenega zavarovanja, ki ga običajno zahtevajo banke). V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. Tiha udeležba ni posojilo, lahko pa jo primerjamo s posojilom posebej velikega tveganja, saj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena vsem drugim terjatvam, vključno s podrejenimi posojili. |
| --- | --- |

(84)

Po Obvestilu Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (8) morajo referenčne obrestne mere odražati povprečno višino veljavnih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnim zavarovanjem. Tako določena referenčna mera – tako imenovana v nadaljevanju – je najnižja mera, ki jo je v primerih velikega tveganja mogoče dvigniti (npr. pri podjetju v težavah ali če ni zagotovljenega zavarovanja, ki ga običajno zahtevajo banke). V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. Tiha udeležba ni posojilo, lahko pa jo primerjamo s posojilom posebej velikega tveganja, saj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena vsem drugim terjatvam, vključno s podrejenimi posojili.

| (85) | Kot je pojasnjeno v odstavku 61, je treba stanje podjetja Bike Systems, ki je ravno zaključilo stečajni postopek, obravnavati kot negotovo. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Kot pojasnjuje odstavek 61, je zato podjetje treba obravnavati kot podjetje v težavah. Poleg tega za tiho udeležbo ni bilo zagotovljenih zavarovanj, kar poveča tveganje neplačila. Poleg pomanjkanja poroštev je tiha udeležba v primeru plačilne nesposobnosti podrejena tudi vsem drugim posojilom, kar pa tveganje neplačila še dodatno poveča. |
| --- | --- |

(85)

Kot je pojasnjeno v odstavku 61, je treba stanje podjetja Bike Systems, ki je ravno zaključilo stečajni postopek, obravnavati kot negotovo. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Kot pojasnjuje odstavek 61, je zato podjetje treba obravnavati kot podjetje v težavah. Poleg tega za tiho udeležbo ni bilo zagotovljenih zavarovanj, kar poveča tveganje neplačila. Poleg pomanjkanja poroštev je tiha udeležba v primeru plačilne nesposobnosti podrejena tudi vsem drugim posojilom, kar pa tveganje neplačila še dodatno poveča.

| (86) | Zato je Komisija v tem primeru mnenja, da bi moral Bike Systems plačati obrestno mero, ki bi bila najmanj enaka referenčni meri plus pribitku v višini 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, ter dodatnemu pribitku v višini 400 baznih točk zaradi pomanjkanja poroštev. Poleg tega Komisija meni, da je primeren tudi dodatek v višini nadaljnjih 200 baznih točk, ker je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena. To je v skladu z navedbami Obvestila Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki predvidevajo, da lahko v primerih velikih tveganj, kot npr. pri podjetju v težavah ali pri pomanjkanju zavarovanj, ki jih običajno zahtevajo banke, pribitek znaša 400 baznih točk ali več. Element pomoči tako ustreza razliki med referenčno mero plus 1 000 baznih točk ali dejanskemu nadomestilu tihe udeležbe. |
| --- | --- |

(86)

Zato je Komisija v tem primeru mnenja, da bi moral Bike Systems plačati obrestno mero, ki bi bila najmanj enaka referenčni meri plus pribitku v višini 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, ter dodatnemu pribitku v višini 400 baznih točk zaradi pomanjkanja poroštev. Poleg tega Komisija meni, da je primeren tudi dodatek v višini nadaljnjih 200 baznih točk, ker je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena. To je v skladu z navedbami Obvestila Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki predvidevajo, da lahko v primerih velikih tveganj, kot npr. pri podjetju v težavah ali pri pomanjkanju zavarovanj, ki jih običajno zahtevajo banke, pribitek znaša 400 baznih točk ali več. Element pomoči tako ustreza razliki med referenčno mero plus 1 000 baznih točk ali dejanskemu nadomestilu tihe udeležbe.

| (87) | Pri izračunu elementa pomoči je mogoče spremenljivo nadomestilo v višini 3,5 % upoštevati samo delno, saj je to nadomestilo odvisno od dobička. Podjetje je bilo v slabem položaju, saj so bili obeti za dobiček zelo nejasni. Zato Komisija meni, da se lahko upošteva samo 50 % spremenljivega nadomestila, tj. 1,75 %. Kot dejansko nadomestilo pri izračunu elementa pomoči bi bilo torej treba upoštevati fiksno obrestno mero 8,75 % in 50 % spremenljivega nadomestila v višini 3,5 %, kar ustreza skupni obrestni meri v višini 10,5 %. Element pomoči je tako enak razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom v višini 10,5 %. |
| --- | --- |

(87)

Pri izračunu elementa pomoči je mogoče spremenljivo nadomestilo v višini 3,5 % upoštevati samo delno, saj je to nadomestilo odvisno od dobička. Podjetje je bilo v slabem položaju, saj so bili obeti za dobiček zelo nejasni. Zato Komisija meni, da se lahko upošteva samo 50 % spremenljivega nadomestila, tj. 1,75 %. Kot dejansko nadomestilo pri izračunu elementa pomoči bi bilo torej treba upoštevati fiksno obrestno mero 8,75 % in 50 % spremenljivega nadomestila v višini 3,5 %, kar ustreza skupni obrestni meri v višini 10,5 %. Element pomoči je tako enak razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom v višini 10,5 %.

| (88) | Jamstvi v okviru ukrepov 2 in 3 sta podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH omogočili pridobitev ugodnejših finančnih pogojev za posojila, kot so običajno na voljo na finančnih trgih. Element pomoči teh jamstev ustreza razliki med obrestno mero, ki bi jo Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH morala plačati za posojilo pod tržnimi pogoji (tj. brez jamstva), in obrestno mero, ki je bila dejansko določena za zagotovljeno posojilo. Ta razlika bi morala ustrezati premiji, ki bi jo za ti jamstvi zahteval tržno usmerjeni porok. Ker sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev in ustreznih posojil v težavah, lahko element pomoči znaša do 100 % jamstev, saj noben posojilodajalec ne bi dodelil posojil brez jamstev (9). |
| --- | --- |

(88)

Jamstvi v okviru ukrepov 2 in 3 sta podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH omogočili pridobitev ugodnejših finančnih pogojev za posojila, kot so običajno na voljo na finančnih trgih. Element pomoči teh jamstev ustreza razliki med obrestno mero, ki bi jo Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH morala plačati za posojilo pod tržnimi pogoji (tj. brez jamstva), in obrestno mero, ki je bila dejansko določena za zagotovljeno posojilo. Ta razlika bi morala ustrezati premiji, ki bi jo za ti jamstvi zahteval tržno usmerjeni porok. Ker sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev in ustreznih posojil v težavah, lahko element pomoči znaša do 100 % jamstev, saj noben posojilodajalec ne bi dodelil posojil brez jamstev (9).

| (89) | V skladu z Obvestilom Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (10) morajo referenčne obrestne mere odražati povprečno višino veljavnih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnimi zavarovanji. Tako določena referenčna mera – tako imenovana v nadaljevanju – je najnižja mera, ki jo je v primerih velikega tveganja mogoče dvigniti (npr. pri podjetju v težavah ali če ni zagotovljenega zavarovanja, ki ga običajno zahtevajo banke, itd.). V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. |
| --- | --- |

(89)

V skladu z Obvestilom Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (10) morajo referenčne obrestne mere odražati povprečno višino veljavnih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnimi zavarovanji. Tako določena referenčna mera – tako imenovana v nadaljevanju – je najnižja mera, ki jo je v primerih velikega tveganja mogoče dvigniti (npr. pri podjetju v težavah ali če ni zagotovljenega zavarovanja, ki ga običajno zahtevajo banke, itd.). V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več.

| (90) | Kot je že pojasnjeno v odstavkih 66 do 78, sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev podjetji v težavah. Pri posojilu in jamstvu za Sachsen Zweirad GmbH je bilo zaradi izredno nizkih zavarovanj prisotno dodatno tveganje. Jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH je bilo zavarovano samo z absolutnim jamstvom podjetij skupine. Ekonomska vrednost takšnega absolutnega jamstva je zelo majhna. |
| --- | --- |

(90)

Kot je že pojasnjeno v odstavkih 66 do 78, sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev podjetji v težavah. Pri posojilu in jamstvu za Sachsen Zweirad GmbH je bilo zaradi izredno nizkih zavarovanj prisotno dodatno tveganje. Jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH je bilo zavarovano samo z absolutnim jamstvom podjetij skupine. Ekonomska vrednost takšnega absolutnega jamstva je zelo majhna.

| (91) | Komisija je zato mnenja, da bi moral Sachsen Zweirad GmbH v obravnavanem primeru brez jamstva plačati obrestno mero, ki bi ustrezala najmanj referenčni meri plus pribitku 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, ter pribitku 400 baznih točk zaradi zelo majhnih zavarovanj. Element pomoči jamstva tako ustreza razliki med referenčno mero plus 800 baznih točk in dejansko obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je zato mnenja, da bi moral Sachsen Zweirad GmbH v obravnavanem primeru brez jamstva plačati obrestno mero, ki bi ustrezala najmanj referenčni meri plus pribitku 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, ter pribitku 400 baznih točk zaradi zelo majhnih zavarovanj. Element pomoči jamstva tako ustreza razliki med referenčno mero plus 800 baznih točk in dejansko obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno.

| (92) | V zvezi s posojilom in jamstvom za Birio GmbH so imela za to zagotovljena zavarovanja višjo ekonomsko vrednost kot zavarovanja, zagotovljena za jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH. Kljub temu pa so bila zavarovanja še vedno nižja od običajno zahtevanih zavarovanj. Jamstvo za Birio GmbH je zavarovano z nadrejenim dolgom na premoženje podjetja Bike Systems v višini 15 milijonov EUR. Vendar pa je osnovni dolg podrejen drugemu posojilu v višini 2 milijona EUR. Ta nadrejeni osnovni dolg tako pokriva samo nekaj več kot 50 % celotnega zneska posojil. Druge vrste zavarovanja – osnovni dolgovi, odstopi terjatev, odstop blaga, ki je v lasti podjetij skupine, in absolutno jamstvo lastnika Birie GmbH – so imela majhno ekonomsko vrednost. |
| --- | --- |

(92)

V zvezi s posojilom in jamstvom za Birio GmbH so imela za to zagotovljena zavarovanja višjo ekonomsko vrednost kot zavarovanja, zagotovljena za jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH. Kljub temu pa so bila zavarovanja še vedno nižja od običajno zahtevanih zavarovanj. Jamstvo za Birio GmbH je zavarovano z nadrejenim dolgom na premoženje podjetja Bike Systems v višini 15 milijonov EUR. Vendar pa je osnovni dolg podrejen drugemu posojilu v višini 2 milijona EUR. Ta nadrejeni osnovni dolg tako pokriva samo nekaj več kot 50 % celotnega zneska posojil. Druge vrste zavarovanja – osnovni dolgovi, odstopi terjatev, odstop blaga, ki je v lasti podjetij skupine, in absolutno jamstvo lastnika Birie GmbH – so imela majhno ekonomsko vrednost.

| (93) | Komisija je zato mnenja, da bi morala Biria GmbH v tem primeru plačati dajatev, ki bi bila najmanj enaka obrestni meri plus pribitku 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, in pribitku nadaljnjih 300 baznih točk zaradi nizkih zavarovanj (v primerjavi s pribitkom 400 baznih točk za jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH zaradi zelo nizkih zavarovanj). Element pomoči jamstva zato ustreza razliki med referenčno mero plus 700 baznih točk in dejansko obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je zato mnenja, da bi morala Biria GmbH v tem primeru plačati dajatev, ki bi bila najmanj enaka obrestni meri plus pribitku 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, in pribitku nadaljnjih 300 baznih točk zaradi nizkih zavarovanj (v primerjavi s pribitkom 400 baznih točk za jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH zaradi zelo nizkih zavarovanj). Element pomoči jamstva zato ustreza razliki med referenčno mero plus 700 baznih točk in dejansko obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno.

6.5   Izjeme po členu 87(2) in (3) Pogodbe ES

| (94) | Člen 87(2) in (3) Pogodbe ES v prvem odstavku navaja izjeme od splošne prepovedi državnih pomoči. |
| --- | --- |

(94)

Člen 87(2) in (3) Pogodbe ES v prvem odstavku navaja izjeme od splošne prepovedi državnih pomoči.

| (95) | Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES v tem primeru niso uporabne, saj ukrepi pomoči niso niti socialnega značaja niti niso bili dodeljeni posameznim porabnikom; prav tako niso namenjeni odstranitvi škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, prav tako pa niso bili dodeljeni območjem, prizadetim zaradi delitve Nemčije. |
| --- | --- |

(95)

Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES v tem primeru niso uporabne, saj ukrepi pomoči niso niti socialnega značaja niti niso bili dodeljeni posameznim porabnikom; prav tako niso namenjeni odstranitvi škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, prav tako pa niso bili dodeljeni območjem, prizadetim zaradi delitve Nemčije.

| (96) | Prav tako ne veljajo izjeme, predvidene v členu 87(3)(b) in (d) Pogodbe ES. Te izjeme se nanašajo na pomoč za pomembnejše projekte skupnega interesa ter na spodbujanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(96)

Prav tako ne veljajo izjeme, predvidene v členu 87(3)(b) in (d) Pogodbe ES. Te izjeme se nanašajo na pomoč za pomembnejše projekte skupnega interesa ter na spodbujanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine.

| (97) | Tako ostanejo izjeme, predvidene v členu 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES, ter izjeme iz zadevnih Smernic Skupnosti. |
| --- | --- |

(97)

Tako ostanejo izjeme, predvidene v členu 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES, ter izjeme iz zadevnih Smernic Skupnosti.

| (98) | Prvič, Komisija ugotavlja, da ima Bike Systems sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, ki je upravičena do regionalnih pomoči. Vendar pa Nemčija kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila s sprožitvijo formalnega postopka preiskave, ni posredovala informacij o tem, da so pogoji za dodelitev regionalnih pomoči, kot je to določeno v Smernicah o državni regionalni pomoči (11), izpolnjeni. |
| --- | --- |

(98)

Prvič, Komisija ugotavlja, da ima Bike Systems sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, ki je upravičena do regionalnih pomoči. Vendar pa Nemčija kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila s sprožitvijo formalnega postopka preiskave, ni posredovala informacij o tem, da so pogoji za dodelitev regionalnih pomoči, kot je to določeno v Smernicah o državni regionalni pomoči (11), izpolnjeni.

| (99) | Nadaljnje izjeme so navedene v Smernicah Skupnosti. Ker je bila pomoč dodeljena marca 2001, veljajo Smernice Skupnosti z dne 9. oktobra 1999 (12). Komisija nima informacij o tem, da je pomoč mogoče obravnavati kot združljivo s Pogodbo ES na podlagi Smernic Skupnosti. Dodelitev pomoči za prestrukturiranje je v skladu s Smernicami Skupnosti odvisna od obstoja zdravega načrta za prestrukturiranje, pri čemer se je treba izogniti nesorazmernemu izkrivljanju konkurence, pomoč pa je treba ohraniti na najnižji možni ravni. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila ob sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da so ti pogoji izpolnjeni. Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic Skupnosti niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(99)

Nadaljnje izjeme so navedene v Smernicah Skupnosti. Ker je bila pomoč dodeljena marca 2001, veljajo Smernice Skupnosti z dne 9. oktobra 1999 (12). Komisija nima informacij o tem, da je pomoč mogoče obravnavati kot združljivo s Pogodbo ES na podlagi Smernic Skupnosti. Dodelitev pomoči za prestrukturiranje je v skladu s Smernicami Skupnosti odvisna od obstoja zdravega načrta za prestrukturiranje, pri čemer se je treba izogniti nesorazmernemu izkrivljanju konkurence, pomoč pa je treba ohraniti na najnižji možni ravni. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila ob sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da so ti pogoji izpolnjeni. Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic Skupnosti niso izpolnjeni.

| (100) | Poleg tega za zadevni ukrep ne veljajo nobene druge smernice in uredbe, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrep ni namenjen cilju skupnega interesa, pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s Pogodbo ES. |
| --- | --- |

(100)

Poleg tega za zadevni ukrep ne veljajo nobene druge smernice in uredbe, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrep ni namenjen cilju skupnega interesa, pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s Pogodbo ES.

| (101) | Komisija ugotavlja, da imata podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Vendar pa določbe o izjemah v tem členu in regionalne določbe iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES ne veljajo, saj sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH podjetji v težavah, ukrepi pomoči pa niso bili namenjeni gospodarskemu razvoju določene regije. |
| --- | --- |

(101)

Komisija ugotavlja, da imata podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Vendar pa določbe o izjemah v tem členu in regionalne določbe iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES ne veljajo, saj sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH podjetji v težavah, ukrepi pomoči pa niso bili namenjeni gospodarskemu razvoju določene regije.

| (102) | Komisija zaključi, da veljajo samo Smernice Skupnosti. Ker sta bili pomoči dodeljeni marca in decembra 2003, veljajo Smernice Skupnosti z dne 9. oktobra 1999 (13). |
| --- | --- |

(102)

Komisija zaključi, da veljajo samo Smernice Skupnosti. Ker sta bili pomoči dodeljeni marca in decembra 2003, veljajo Smernice Skupnosti z dne 9. oktobra 1999 (13).

| (103) | Dodelitev pomoči je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki mora biti čim krajša in ki obnovi dolgoročno rentabilnost podjetja v ustreznem roku na podlagi realnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji delovanja. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila pri sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da sta bili jamstvi dodeljeni na podlagi zdravega načrta za prestrukturiranje, ki bi obnovil rentabilnost skupine. |
| --- | --- |

(103)

Dodelitev pomoči je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki mora biti čim krajša in ki obnovi dolgoročno rentabilnost podjetja v ustreznem roku na podlagi realnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji delovanja. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila pri sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da sta bili jamstvi dodeljeni na podlagi zdravega načrta za prestrukturiranje, ki bi obnovil rentabilnost skupine.

| (104) | Treba je sprejeti tudi ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na konkurente. Večinoma to pomeni omejitev prisotnosti podjetij na trgu ali trgih po zaključku prestrukturiranja. Komisija ni prejela podatkov o zadevnem trgu in deležu skupine Biria na tem trgu. Prav tako ni prejela podatkov o morebitnih kompenzacijskih ukrepih za omejitev prisotnosti podjetja na trgu. Nasprotno, zdi se, da se je skupina Biria s prevzemom podjetij Checker Pig in Bike Systems leta 2001 razširila. |
| --- | --- |

(104)

Treba je sprejeti tudi ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na konkurente. Večinoma to pomeni omejitev prisotnosti podjetij na trgu ali trgih po zaključku prestrukturiranja. Komisija ni prejela podatkov o zadevnem trgu in deležu skupine Biria na tem trgu. Prav tako ni prejela podatkov o morebitnih kompenzacijskih ukrepih za omejitev prisotnosti podjetja na trgu. Nasprotno, zdi se, da se je skupina Biria s prevzemom podjetij Checker Pig in Bike Systems leta 2001 razširila.

| (105) | Znesek pomoči mora biti omejen na najnižjo mero, potrebno za prestrukturiranje, ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev podjetja in njegovih lastnikov. Poleg tega mora prejemnik pomoči k prestrukturiranju prispevati veliko lastnih sredstev ali pa sredstva, pridobljena z zunanjim financiranjem pod tržnimi pogoji. Ker pomoč ni bila dodeljena na podlagi načrta za prestrukturiranje, Komisija nima podatkov o prispevku prejemnika pomoči in o tem, ali je bila pomoč omejena na najnižjo mero. |
| --- | --- |

(105)

Znesek pomoči mora biti omejen na najnižjo mero, potrebno za prestrukturiranje, ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev podjetja in njegovih lastnikov. Poleg tega mora prejemnik pomoči k prestrukturiranju prispevati veliko lastnih sredstev ali pa sredstva, pridobljena z zunanjim financiranjem pod tržnimi pogoji. Ker pomoč ni bila dodeljena na podlagi načrta za prestrukturiranje, Komisija nima podatkov o prispevku prejemnika pomoči in o tem, ali je bila pomoč omejena na najnižjo mero.

| (106) | V skladu s Smernicami Skupnosti se pomoč za prestrukturiranje lahko dodeli samo enkrat. Če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za prestrukturiranje in je od zaključka faze prestrukturiranja minilo manj kot 10 let, Komisija dodelitev druge pomoči za prestrukturiranje praviloma odobri samo v izrednih in nepredvidljivih okoliščinah. |
| --- | --- |

(106)

V skladu s Smernicami Skupnosti se pomoč za prestrukturiranje lahko dodeli samo enkrat. Če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za prestrukturiranje in je od zaključka faze prestrukturiranja minilo manj kot 10 let, Komisija dodelitev druge pomoči za prestrukturiranje praviloma odobri samo v izrednih in nepredvidljivih okoliščinah.

| (107) | Sachsen Zweirad GmbH je aprila 1996 in marca 1998 prejel pomoč za prestrukturiranje v obliki javne udeležbe v skupni vrednosti 1 278 200 EUR na podlagi odobrenega programa pomoči. Ker je od zaključka faze prestrukturiranja podjetja Sachsen Zweirad GmbH minilo manj kot 10 let in ker Komisija ni seznanjena z izrednimi ali nepredvidljivimi okoliščinami, načelo enkratnosti pomoči pri zagotovitvi obeh jamstev ni bilo upoštevano. |
| --- | --- |

(107)

Sachsen Zweirad GmbH je aprila 1996 in marca 1998 prejel pomoč za prestrukturiranje v obliki javne udeležbe v skupni vrednosti 1 278 200 EUR na podlagi odobrenega programa pomoči. Ker je od zaključka faze prestrukturiranja podjetja Sachsen Zweirad GmbH minilo manj kot 10 let in ker Komisija ni seznanjena z izrednimi ali nepredvidljivimi okoliščinami, načelo enkratnosti pomoči pri zagotovitvi obeh jamstev ni bilo upoštevano.

| (108) | Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic Skupnosti niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(108)

Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic Skupnosti niso izpolnjeni.

| (109) | Poleg tega za ukrepa 2 in 3 ne veljajo nobene druge smernice in uredbe, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrepa nista namenjena cilju v skupnem interesu, pomenita pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s Pogodbo ES. |
| --- | --- |

(109)

Poleg tega za ukrepa 2 in 3 ne veljajo nobene druge smernice in uredbe, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrepa nista namenjena cilju v skupnem interesu, pomenita pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s Pogodbo ES.

VII.   SKLEP

| (110) | Komisija je zato sklenila, da pomenijo udeležba ggb-ja v podjetju Bike Systems v višini 1 070 732 EUR, 80-odstotno jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH v višini 5,6 milijona EUR in 80-odstotno jamstvo za posojilo za Birio GmbH (zdaj Biria AG) v višini 24 875 000 EUR državne pomoči in da ne izpolnjujejo pogojev za združljivost s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(110)

Komisija je zato sklenila, da pomenijo udeležba ggb-ja v podjetju Bike Systems v višini 1 070 732 EUR, 80-odstotno jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH v višini 5,6 milijona EUR in 80-odstotno jamstvo za posojilo za Birio GmbH (zdaj Biria AG) v višini 24 875 000 EUR državne pomoči in da ne izpolnjujejo pogojev za združljivost s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč Nemčije v korist Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG, Sachsen Zweirad GmbH in Birie GmbH (zdaj Birie AG) ni združljiva s skupnim trgom. Pomoč vključuje naslednje ukrepe:

| (a) | Ukrep 1: tiha udeležba v podjetju Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG v višini 2 070 732 EUR. Element pomoči ustreza razliki med referenčno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom tihe udeležbe (fiksna mera plus 50 % spremenljivega nadomestila). |
| --- | --- |

(a)

Ukrep 1: tiha udeležba v podjetju Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG v višini 2 070 732 EUR. Element pomoči ustreza razliki med referenčno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom tihe udeležbe (fiksna mera plus 50 % spremenljivega nadomestila).

| (b) | Ukrep 2: jamstvo v višini 4 480 000 EUR za Sachsen Zweirad GmbH. Element pomoči ustreza razliki med referenčno mero plus 800 baznih točk in obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno. |
| --- | --- |

(b)

Ukrep 2: jamstvo v višini 4 480 000 EUR za Sachsen Zweirad GmbH. Element pomoči ustreza razliki med referenčno mero plus 800 baznih točk in obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno.

| (c) | Ukrep 3: jamstvo v višini 19 900 000 EUR za Birio GmbH (zdaj Birio AG). Element pomoči ustreza razliki med referenčno mero plus 700 baznih točk in obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno. |
| --- | --- |

(c)

Ukrep 3: jamstvo v višini 19 900 000 EUR za Birio GmbH (zdaj Birio AG). Element pomoči ustreza razliki med referenčno mero plus 700 baznih točk in obrestno mero, po kateri je bilo posojilo zagotovljeno.

Člen 2

1.   Nemčija sprejme vse potrebne ukrepe, da prejemnica vrne pomoč, navedeno v členu 1 in dano na razpolago nezakonito.

2.   Tiha udeležba in jamstvo za Birio GmbH (zdaj Birio AG) se prekineta v roku dveh mesecev po objavi te odločbe.

3.   Izterjava se izvede nemudoma v skladu z nacionalnimi postopki, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev odločbe.

4.   Pomoč, ki se vrne, vključuje obresti od datuma, ko je bila nezakonita pomoč dodeljena prejemniku, do datuma vračila pomoči.

5.   Obresti se izračunajo v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (14).

Člen 3

Nemčija v dveh mesecih po objavi te odločbe obvesti Komisijo o sprejetih ali načrtovanih ukrepih za izvajanje te odločbe. V ta namen uporabi vprašalnik, ki je priložen tej odločbi. Nemčija predloži Komisiji predvsem vse dokumente, ki dokazujejo, da je bil uveden postopek izterjave zoper prejemnika nezakonite pomoči.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 24. januarja 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 2, 5.1.2006, str. 14.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  N 73/1993 Garancijska shema dežele Saške (SEC(93) D/9273) z dne 7. junija 1993.

3

(4)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

4

(5)  UL C 273, 9.9.1997, str. 3.

5

(6)  Glej opombo 4.

6

(7)  UL C 71, 11.3.2000, str. 14.

7

(8)  Glej opombo 5.

8

(9)  Glej opombo 7.

9

(10)  Glej opombo 5.

10

(11)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

11

(12)  Glej opombo 4.

12

(13)  Glej opombo 4.

13

(14)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

14

---

PRILOGA

Podatki v zvezi z izvajanjem Odločbe Komisije C(2007) 130

1.   Izračun zneska, ki ga je treba izterjati

1.1   Navedite naslednje podatke o znesku nezakonite pomoči, ki je bila dana na voljo upravičencu:

| Datum izplačila (1) | Znesek pomoči (2) | Valuta | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Datum izplačila (1)

Znesek pomoči (2)

Valuta

Prejemnik

Pripombe:

1.2   Podrobno razložite, kako bodo izračunane obresti, ki se morajo plačati za pomoč, ki jo je treba izterjati.

2.   Načrtovani in že sprejeti ukrepi za vrnitev pomoči

2.1   Podrobno navedite, kateri ukrepi za takojšnjo in učinkovito izterjavo pomoči so predvideni in kateri so že bili izvedeni. Prosimo, pojasnite tudi, kateri nadomestni ukrepi za izvedbo izterjave obstajajo v nacionalni zakonodaji. Navedite pravno podlago za sprejete/načrtovane ukrepe.

2.2   Navedite datum povračila pomoči v celoti.

3.   Že izvedena izterjava

3.1   Navedite naslednje podrobnosti o pomočeh, ki jih je upravičenec že vrnil:

| Datum (3) | Vrnjeni znesek | Valuta | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Datum (3)

Vrnjeni znesek

Valuta

Prejemnik

3.2   Priložite dokazila o povračilih, navedenih v tabeli pod točko 3.1.

---

(1)  Datum, ko so bili pomoč ali posamezni obroki pomoči dani na voljo upravičencu; če ukrep sestavlja več obrokov in povračil, uporabite ločene vrstice.

(2)  Znesek pomoči, dan na voljo prejemniku (bruto ekvivalent pomoči).

(3)  Datum vračila pomoči.

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/41

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. februarja 2007

o shemi pomoči št. C 34/2005 (ex N 113/2005) na podlagi Zakona št. 17/2004 (člena 60) sicilijanske regije, ki jo Italija namerava izvajati

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 284)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/493/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 9. marca 2005 so italijanski organi v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES Komisiji priglasili ukrep pomoči na podlagi člena 60 Regionalnega zakona št. 17/2004 o določitvi določb o načrtovanju in finančnih določb za leto 2005. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 9. marca 2005 so italijanski organi v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES Komisiji priglasili ukrep pomoči na podlagi člena 60 Regionalnega zakona št. 17/2004 o določitvi določb o načrtovanju in finančnih določb za leto 2005.

| (2) | Z dopisoma z dne 29. marca in 10. junija 2005 je Komisija zahtevala dodatne informacije o priglašenem ukrepu. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisoma z dne 29. marca in 10. junija 2005 je Komisija zahtevala dodatne informacije o priglašenem ukrepu.

| (3) | Italijanski organi so odgovorili z dopisom z dne 18. maja 2005 po opominu Komisije z dne 27. aprila 2005 in z dopisoma z dne 12. julija in 14. julija 2005. |
| --- | --- |

(3)

Italijanski organi so odgovorili z dopisom z dne 18. maja 2005 po opominu Komisije z dne 27. aprila 2005 in z dopisoma z dne 12. julija in 14. julija 2005.

| (4) | Z dopisom z dne 21. septembra 2005 je Komisija Italijo obvestila o svoji odločitvi, da bo v zvezi z ukrepom sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 21. septembra 2005 je Komisija Italijo obvestila o svoji odločitvi, da bo v zvezi z ukrepom sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES.

| (5) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o pomoči. |
| --- | --- |

(5)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o pomoči.

| (6) | Komisija ni prejela nobenih pripomb od zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ni prejela nobenih pripomb od zainteresiranih strank.

| (7) | Z dopisom z dne 10. novembra 2005, ki ga je Komisija evidentirala 15. novembra 2005, so italijanski organi Komisijo pozvali, naj začasno prekine postopek do sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-475/2003 glede združljivosti italijanskega regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) s členom 33(1) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (3). Komisija je po zahtevi z dne 11. julija 2006 sprejela zahtevo z dopisom z dne 2. avgusta 2006. Sodišče Evropskih skupnosti je 3. oktobra 2006 razglasilo, da je italijanski regionalni davek na proizvodno dejavnost (IRAP) združljiv s členom 33(1) Direktive 77/388/EGS (4). |
| --- | --- |

(7)

Z dopisom z dne 10. novembra 2005, ki ga je Komisija evidentirala 15. novembra 2005, so italijanski organi Komisijo pozvali, naj začasno prekine postopek do sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-475/2003 glede združljivosti italijanskega regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) s členom 33(1) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (3). Komisija je po zahtevi z dne 11. julija 2006 sprejela zahtevo z dopisom z dne 2. avgusta 2006. Sodišče Evropskih skupnosti je 3. oktobra 2006 razglasilo, da je italijanski regionalni davek na proizvodno dejavnost (IRAP) združljiv s členom 33(1) Direktive 77/388/EGS (4).

| (8) | Z dopisom z dne 8. maja 2006, ki ga je Komisija evidentirala 11. maja, so italijanski organi Komisijo obvestili o spremembi člena 60 Regionalnega zakona št. 17/2004, pri čemer so trdili, da je bil ukrep predmet Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis (Uredba de minimis) (5) ne samo do odobritve Komisije, temveč tudi, „če Komisija sprejme negativno odločbo“. |
| --- | --- |

(8)

Z dopisom z dne 8. maja 2006, ki ga je Komisija evidentirala 11. maja, so italijanski organi Komisijo obvestili o spremembi člena 60 Regionalnega zakona št. 17/2004, pri čemer so trdili, da je bil ukrep predmet Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis (Uredba de minimis) (5) ne samo do odobritve Komisije, temveč tudi, „če Komisija sprejme negativno odločbo“.

II.   OPIS UKREPA

II.1   Cilj ukrepa

| (9) | Po trditvah italijanskih organov je namen ukrepa spodbujanje ustanavljanja novih podjetij in zmanjšanje razlik med družbami na Siciliji in družbami iz drugih italijanskih regij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je velika podzaposlenost v smislu člena 87(3)(a) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(9)

Po trditvah italijanskih organov je namen ukrepa spodbujanje ustanavljanja novih podjetij in zmanjšanje razlik med družbami na Siciliji in družbami iz drugih italijanskih regij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je velika podzaposlenost v smislu člena 87(3)(a) Pogodbe ES.

| (10) | Poleg tega je zadevni ukrep namenjen izboljšanju naložbenih možnosti na Siciliji z zvišanjem ravni varnosti in preprečevanjem kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je zadevni ukrep namenjen izboljšanju naložbenih možnosti na Siciliji z zvišanjem ravni varnosti in preprečevanjem kaznivih dejanj.

II.2   Pravna podlaga ukrepa

| (11) | Člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 predvideva znižanje stopnje regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) za 1 % v letu 2005, 0,75 % v letu 2006 in 0,5 % v letu 2007 za zadruge (natančneje „società cooperative a mutualità prevalente“), kot so opredeljene v italijanskem Civilnem zakoniku (6). |
| --- | --- |

(11)

Člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 predvideva znižanje stopnje regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) za 1 % v letu 2005, 0,75 % v letu 2006 in 0,5 % v letu 2007 za zadruge (natančneje „società cooperative a mutualità prevalente“), kot so opredeljene v italijanskem Civilnem zakoniku (6).

| (12) | Člen 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 razširja isto ugodnost na zasebne družbe za varovanje, kot so opredeljene v Kraljevi uredbi št. 773/1931 z dne 18. junija 1931, ki določa pogoje, na podlagi katerih lahko provincialni prefekt („prefetto“) subjektom in posameznikom dovoli, da zagotavljajo storitve varovanja premičnin in nepremičnin ter storitve zasebnega preiskovanja (7). |
| --- | --- |

(12)

Člen 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 razširja isto ugodnost na zasebne družbe za varovanje, kot so opredeljene v Kraljevi uredbi št. 773/1931 z dne 18. junija 1931, ki določa pogoje, na podlagi katerih lahko provincialni prefekt („prefetto“) subjektom in posameznikom dovoli, da zagotavljajo storitve varovanja premičnin in nepremičnin ter storitve zasebnega preiskovanja (7).

| (13) | Znižanja stopnje regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) določa sicilijanska regija v okviru pooblastila za spremembo stopnje, dodeljene vsem regijam v Italiji v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo (8). |
| --- | --- |

(13)

Znižanja stopnje regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) določa sicilijanska regija v okviru pooblastila za spremembo stopnje, dodeljene vsem regijam v Italiji v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo (8).

II.3   Proračun ukrepa

| (14) | Italijanski organi ocenjujejo, da bo proračunski vpliv člena 60 znašal okoli 2 milijona EUR za celotno obdobje 2005–2007. |
| --- | --- |

(14)

Italijanski organi ocenjujejo, da bo proračunski vpliv člena 60 znašal okoli 2 milijona EUR za celotno obdobje 2005–2007.

II.4   Kumulacija

| (15) | Zadevni ukrep se ne sme kumulirati s pomočjo, prejeto v okviru drugih lokalnih, regionalnih in nacionalnih shem ali shem Skupnosti za kritje istih upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni ukrep se ne sme kumulirati s pomočjo, prejeto v okviru drugih lokalnih, regionalnih in nacionalnih shem ali shem Skupnosti za kritje istih upravičenih stroškov.

II.5   Trajanje ukrepa

| (16) | Regionalni zakon št. 17/2004 je začel veljati dne 29. decembra 2004, vendar člen 60 določa, da je do odobritve Evropske komisije ukrep predmet Uredbe de minimis. V dopisu z dne 16. maja 2006 so italijanski organi trdili, da je ukrep predmet Uredbe de minimis, tudi če Komisija sprejme negativno odločbo. |
| --- | --- |

(16)

Regionalni zakon št. 17/2004 je začel veljati dne 29. decembra 2004, vendar člen 60 določa, da je do odobritve Evropske komisije ukrep predmet Uredbe de minimis. V dopisu z dne 16. maja 2006 so italijanski organi trdili, da je ukrep predmet Uredbe de minimis, tudi če Komisija sprejme negativno odločbo.

| (17) | Shema bo trajala tri davčna leta, od leta 2005 do leta 2007. |
| --- | --- |

(17)

Shema bo trajala tri davčna leta, od leta 2005 do leta 2007.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (18) | Komisija je v svojem dopisu z dne 21. septembra 2005 zavzela stališče, da je priglašena shema državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, saj vključuje državna sredstva in je selektivna, ker je usmerjena na posebne sektorje in/ali posebne kategorije podjetij, ker daje prednost takim podjetjem v primerjavi z drugimi podjetji, ki zagotavljajo iste storitve, in ker bi lahko izkrivljala konkurenco ter vplivala na trgovino na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v svojem dopisu z dne 21. septembra 2005 zavzela stališče, da je priglašena shema državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, saj vključuje državna sredstva in je selektivna, ker je usmerjena na posebne sektorje in/ali posebne kategorije podjetij, ker daje prednost takim podjetjem v primerjavi z drugimi podjetji, ki zagotavljajo iste storitve, in ker bi lahko izkrivljala konkurenco ter vplivala na trgovino na ravni Skupnosti.

| (19) | Eden od razlogov za sprožitev postopka je bil, da Komisija ni mogla izločiti možnosti, da bi bili učinki ukrepa na trgovino v Skupnosti v nasprotju s skupnim interesom glede na dejstvo, da se v skladu s shemo od upravičencev ne zahteva izravnava takih izkrivljanj. |
| --- | --- |

(19)

Eden od razlogov za sprožitev postopka je bil, da Komisija ni mogla izločiti možnosti, da bi bili učinki ukrepa na trgovino v Skupnosti v nasprotju s skupnim interesom glede na dejstvo, da se v skladu s shemo od upravičencev ne zahteva izravnava takih izkrivljanj.

| (20) | Komisija prav tako dvomi, ali je ukrep izpolnil pogoje iz Smernic o državni regionalni pomoči (9) („Smernice“). Glede na priglasitev bi ukrep dejansko dodelil pomoč za tekoče poslovanje sicilijanskim zadrugam in družbam za varovanje. |
| --- | --- |

(20)

Komisija prav tako dvomi, ali je ukrep izpolnil pogoje iz Smernic o državni regionalni pomoči (9) („Smernice“). Glede na priglasitev bi ukrep dejansko dodelil pomoč za tekoče poslovanje sicilijanskim zadrugam in družbam za varovanje.

| (21) | V skladu s točko 4.15 Smernic je pomoč za tekoče poslovanje mogoče dodeliti, če je ukrep upravičen v smislu njegovega prispevka k regionalnemu razvoju in njegove narave ter če je njegova raven sorazmerna z ovirami, ki jih skuša zmanjšati. Komisija je v zvezi s tem dvomila, ali je italijanskim organom uspelo dokazati obstoj katerih koli ovir in njihov obseg ter s tem upravičiti dodelitev pomoči za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s točko 4.15 Smernic je pomoč za tekoče poslovanje mogoče dodeliti, če je ukrep upravičen v smislu njegovega prispevka k regionalnemu razvoju in njegove narave ter če je njegova raven sorazmerna z ovirami, ki jih skuša zmanjšati. Komisija je v zvezi s tem dvomila, ali je italijanskim organom uspelo dokazati obstoj katerih koli ovir in njihov obseg ter s tem upravičiti dodelitev pomoči za tekoče poslovanje.

| (22) | Komisija je dvomila, ali je bila pomoč za tekoče poslovanje iz člena 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 združljiva s skupnim trgom zato, ker bi prispevala k ustanavljanju novih družb in zmanjševala razlike med sicilijanskimi družbami in družbami iz drugih delov Italije. V zvezi s tem je opozorila, da je povezava med znižanjem regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) za vse zadruge in ustanavljanjem novih družb na Siciliji nejasna in da je italijanski organi niso pojasnili. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je dvomila, ali je bila pomoč za tekoče poslovanje iz člena 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 združljiva s skupnim trgom zato, ker bi prispevala k ustanavljanju novih družb in zmanjševala razlike med sicilijanskimi družbami in družbami iz drugih delov Italije. V zvezi s tem je opozorila, da je povezava med znižanjem regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) za vse zadruge in ustanavljanjem novih družb na Siciliji nejasna in da je italijanski organi niso pojasnili.

| (23) | Italijanski organi so v priglasitvi trdili, da so sicilijanske družbe v slabšem strukturnem položaju, saj je Sicilija najbolj oddaljen otok, ki je daleč od „celinskih gospodarskih središč“. Komisija tu ugotavlja, da so najbolj oddaljene regije izčrpno navedene v Izjavi 26 o najbolj oddaljenih regijah Skupnosti, priloženi k Pogodbi o Evropski uniji (10). Poleg tega se zdi, da pomoč ni prilagojena reševanju težav, povezanih s statusom otoka Sicilije, ker ni povezana z dodatnimi stroški zaradi otoške lege, kot so stroški prevoza. |
| --- | --- |

(23)

Italijanski organi so v priglasitvi trdili, da so sicilijanske družbe v slabšem strukturnem položaju, saj je Sicilija najbolj oddaljen otok, ki je daleč od „celinskih gospodarskih središč“. Komisija tu ugotavlja, da so najbolj oddaljene regije izčrpno navedene v Izjavi 26 o najbolj oddaljenih regijah Skupnosti, priloženi k Pogodbi o Evropski uniji (10). Poleg tega se zdi, da pomoč ni prilagojena reševanju težav, povezanih s statusom otoka Sicilije, ker ni povezana z dodatnimi stroški zaradi otoške lege, kot so stroški prevoza.

| (24) | Poleg tega so italijanski organi trdili, da je razširjenost mikro podjetij povzročila višje stroške financiranja in višjo intenzivnost delovne sile; stroški dela in stroški neizterljivih terjatev sestavljajo velik del davčne osnove regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) in zato postavljajo sicilijanske družbe v slabši položaj. Komisija je ugotovila, da se sicilijansko gospodarstvo sicer res srečuje s težavo velikega deleža mikro podjetij in njegovih posledic, vendar splošno znižanje regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) za zadruge vseh velikosti ne bi reševalo vprašanja, saj ni usmerjeno na mikro podjetja. Prav tako se pomoč ne sme dodeljevati samo mikro zadrugam. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega so italijanski organi trdili, da je razširjenost mikro podjetij povzročila višje stroške financiranja in višjo intenzivnost delovne sile; stroški dela in stroški neizterljivih terjatev sestavljajo velik del davčne osnove regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) in zato postavljajo sicilijanske družbe v slabši položaj. Komisija je ugotovila, da se sicilijansko gospodarstvo sicer res srečuje s težavo velikega deleža mikro podjetij in njegovih posledic, vendar splošno znižanje regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) za zadruge vseh velikosti ne bi reševalo vprašanja, saj ni usmerjeno na mikro podjetja. Prav tako se pomoč ne sme dodeljevati samo mikro zadrugam.

| (25) | Komisija je tudi poudarila, da razlike v efektivnih davčnih stopnjah, kot so tiste, na katere se sklicujejo italijanski organi, obstajajo pri vseh davkih in so implicitne v svoji naravi. Kljub temu se zdi, da to ni zadosten razlog za dodelitev državne pomoči glede na vrsto podjetij, v zadevnem primeru pa italijanski organi niso predložili konkretnih dokazov, da so zadruge prekomerno prikrajšane zaradi visokih efektivnih stopenj regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP). |
| --- | --- |

(25)

Komisija je tudi poudarila, da razlike v efektivnih davčnih stopnjah, kot so tiste, na katere se sklicujejo italijanski organi, obstajajo pri vseh davkih in so implicitne v svoji naravi. Kljub temu se zdi, da to ni zadosten razlog za dodelitev državne pomoči glede na vrsto podjetij, v zadevnem primeru pa italijanski organi niso predložili konkretnih dokazov, da so zadruge prekomerno prikrajšane zaradi visokih efektivnih stopenj regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP).

| (26) | Poleg tega Komisija dvomi o trdnosti podatkov, ki so jih uporabili italijanski organi za dokazovanje, da „normalne“ sicilijanske družbe s prometom, ki znaša manj kot 10 milijonov EUR, in z manj kot desetimi zaposlenimi v gospodarski panogi, razen v kemičnem in petrokemičnem sektorju, sektorju informacijske tehnologije in komunikacij ter turističnem sektorju, plačujejo višjo stopnjo regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) od primerljivih „normalnih“ družb, ki delujejo v Lombardiji. Dejansko pa se zdi, ker člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 zagotavlja pomoč zadrugam vseh velikosti in v vseh sektorjih, da uporaba podatkov, ki se nanašajo samo na družbe s prometom, ki znaša manj kot 10 milijonov EUR, in z manj kot desetimi zaposlenimi v gospodarski panogi, razen v kemičnem in petrokemičnem sektorju, ne dokazuje sorazmernosti zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega Komisija dvomi o trdnosti podatkov, ki so jih uporabili italijanski organi za dokazovanje, da „normalne“ sicilijanske družbe s prometom, ki znaša manj kot 10 milijonov EUR, in z manj kot desetimi zaposlenimi v gospodarski panogi, razen v kemičnem in petrokemičnem sektorju, sektorju informacijske tehnologije in komunikacij ter turističnem sektorju, plačujejo višjo stopnjo regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) od primerljivih „normalnih“ družb, ki delujejo v Lombardiji. Dejansko pa se zdi, ker člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 zagotavlja pomoč zadrugam vseh velikosti in v vseh sektorjih, da uporaba podatkov, ki se nanašajo samo na družbe s prometom, ki znaša manj kot 10 milijonov EUR, in z manj kot desetimi zaposlenimi v gospodarski panogi, razen v kemičnem in petrokemičnem sektorju, ne dokazuje sorazmernosti zadevnega ukrepa.

| (27) | Drugi dvomi so povezani z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi v dokaz, da je pomoč za tekoče poslovanje iz člena 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(27)

Drugi dvomi so povezani z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi v dokaz, da je pomoč za tekoče poslovanje iz člena 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 združljiva s skupnim trgom.

| (28) | Italijanski organi so v priglasitvi trdili, da bo člen 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 pripomogel k izboljšanju naložbenih možnosti na Siciliji z zvišanjem ravni varnosti in preprečevanjem kaznivih dejanj. Poudarili so, da povprečna sicilijanska družba za varovanje plačuje višjo stopnjo regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) kot povprečna družba, ki deluje drugje v Italiji, ker je razmerje med stroški dela in neto proizvedeno vrednostjo za sicilijanske družbe v povprečju višje kot drugje po Italiji in zaradi rigidnosti sicilijanskega trga dela, za katerega je značilna nizka fluktuacija delovne sile. |
| --- | --- |

(28)

Italijanski organi so v priglasitvi trdili, da bo člen 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 pripomogel k izboljšanju naložbenih možnosti na Siciliji z zvišanjem ravni varnosti in preprečevanjem kaznivih dejanj. Poudarili so, da povprečna sicilijanska družba za varovanje plačuje višjo stopnjo regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) kot povprečna družba, ki deluje drugje v Italiji, ker je razmerje med stroški dela in neto proizvedeno vrednostjo za sicilijanske družbe v povprečju višje kot drugje po Italiji in zaradi rigidnosti sicilijanskega trga dela, za katerega je značilna nizka fluktuacija delovne sile.

| (29) | Komisija v zvezi s tem trdi, da obstoj povezave med členom 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 in izboljšanjem naložbenih možnosti na Siciliji z zvišanjem ravni varnosti ter razlogi za višje stroške sicilijanskih družb za varovanje v primerjavi z drugimi družbami, ki delujejo v drugih italijanskih regijah, niso bili dovolj pojasnjeni. Zdi se, da v primerjavi s trgom dela v drugih italijanskih regijah sicilijanski trg dela nima takih značilnosti, ki bi upravičevale višje plače v tem sektorju. |
| --- | --- |

(29)

Komisija v zvezi s tem trdi, da obstoj povezave med členom 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 in izboljšanjem naložbenih možnosti na Siciliji z zvišanjem ravni varnosti ter razlogi za višje stroške sicilijanskih družb za varovanje v primerjavi z drugimi družbami, ki delujejo v drugih italijanskih regijah, niso bili dovolj pojasnjeni. Zdi se, da v primerjavi s trgom dela v drugih italijanskih regijah sicilijanski trg dela nima takih značilnosti, ki bi upravičevale višje plače v tem sektorju.

| (30) | Poleg tega Komisija dvomi, da je treba upoštevati argumente, ki so jih predložili italijanski organi, v katerih so trdili, da provincialni prefekt lahko naloži omejitve storitev, ki se zagotavljajo v okviru sektorja („tariffe di legalità“), kot tudi nujnost nagrajevanja profesionalnosti delavcev v tem sektorju. Komisija meni, da ti razlogi ne pojasnjujejo vpliva razlik „tariffe di legalità“ na povečanje stroškov dela na Siciliji. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega Komisija dvomi, da je treba upoštevati argumente, ki so jih predložili italijanski organi, v katerih so trdili, da provincialni prefekt lahko naloži omejitve storitev, ki se zagotavljajo v okviru sektorja („tariffe di legalità“), kot tudi nujnost nagrajevanja profesionalnosti delavcev v tem sektorju. Komisija meni, da ti razlogi ne pojasnjujejo vpliva razlik „tariffe di legalità“ na povečanje stroškov dela na Siciliji.

| (31) | Komisija je zato pojasnila, da meni, da je potrebna podrobnejša analiza tega vprašanja. Taka analiza mora vključevati vse komentarje zainteresiranih tretjih strank. Samo po preučitvi takih pripomb lahko Komisija odloča, ali ukrep, ki ga predlagajo italijanski organi, vpliva na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je zato pojasnila, da meni, da je potrebna podrobnejša analiza tega vprašanja. Taka analiza mora vključevati vse komentarje zainteresiranih tretjih strank. Samo po preučitvi takih pripomb lahko Komisija odloča, ali ukrep, ki ga predlagajo italijanski organi, vpliva na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom.

IV.   PRIPOMBE ITALIJE

| (32) | Komisija ni prejela nobenih pripomb od italijanskih organov ali zainteresiranih tretjih strank, ki bi odpravile dvome, nastale ob začetku formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(32)

Komisija ni prejela nobenih pripomb od italijanskih organov ali zainteresiranih tretjih strank, ki bi odpravile dvome, nastale ob začetku formalnega postopka preiskave.

V.   OCENA UKREPA

V.1   Zakonitost

| (33) | S priglasitvijo sheme pomoči s klavzulo o mirovanju in njenim izvajanjem na podlagi Uredbe de minimis do odobritve Komisije so italijanski organi spoštovali postopkovne zahteve iz člena 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(33)

S priglasitvijo sheme pomoči s klavzulo o mirovanju in njenim izvajanjem na podlagi Uredbe de minimis do odobritve Komisije so italijanski organi spoštovali postopkovne zahteve iz člena 88(3) Pogodbe ES.

V.2   Narava državne pomoči sheme

| (34) | Komisija meni, da je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(34)

Komisija meni, da je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov:

V.2.1   Obstoj državnih sredstev

| (35) | Ukrep vključuje uporabo državnih sredstev v smislu izpada davčnih prihodkov, ki se jim je odrekla sicilijanska regija in ki ustrezajo znižani davčni obveznosti upravičenca. |
| --- | --- |

(35)

Ukrep vključuje uporabo državnih sredstev v smislu izpada davčnih prihodkov, ki se jim je odrekla sicilijanska regija in ki ustrezajo znižani davčni obveznosti upravičenca.

V.2.2   Gospodarska prednost

| (36) | Ukrep daje upravičencu gospodarsko prednost, ki je posledica znižanja efektivne davčne obremenitve, kar je finančna prednost v smislu znižanega plačila davka, od česar ima družba takojšnje koristi v letih, ko se znižanje uporablja. |
| --- | --- |

(36)

Ukrep daje upravičencu gospodarsko prednost, ki je posledica znižanja efektivne davčne obremenitve, kar je finančna prednost v smislu znižanega plačila davka, od česar ima družba takojšnje koristi v letih, ko se znižanje uporablja.

V.2.3   Obstoj selektivnosti, saj ukrep daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“

| (37) | Nacionalna zakonodaja o regionalnem davku na proizvodno dejavnost (IRAP) določa, da imajo vse regije pristojnost zvišati ali znižati 4,25-odstotno osnovno davčno stopnjo do največ ene odstotne točke v obe smeri; to izraža simetrično uporabljeni davčni sistem, v katerem imajo vse regije enako pravico, zakonsko in v praksi, da zvišajo ali znižajo davek, kar samo po sebi še ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(37)

Nacionalna zakonodaja o regionalnem davku na proizvodno dejavnost (IRAP) določa, da imajo vse regije pristojnost zvišati ali znižati 4,25-odstotno osnovno davčno stopnjo do največ ene odstotne točke v obe smeri; to izraža simetrično uporabljeni davčni sistem, v katerem imajo vse regije enako pravico, zakonsko in v praksi, da zvišajo ali znižajo davek, kar samo po sebi še ni državna pomoč.

| (38) | Komisija je predhodno že odločila (11), da so ta omejena pooblastila za prilagajanje davčne stopnje simetrične narave, če posamezne regije ne uporabljajo svojih pooblastil za uporabo, v okviru svoje avtonomne presoje, davčnih stopenj, ki se razlikujejo med sektorji in med davčnimi zavezanci ter niso državna pomoč. Sodba v zadevi C-88/2003 Azzorre
   (12) te ugotovitve ne razveljavlja. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je predhodno že odločila (11), da so ta omejena pooblastila za prilagajanje davčne stopnje simetrične narave, če posamezne regije ne uporabljajo svojih pooblastil za uporabo, v okviru svoje avtonomne presoje, davčnih stopenj, ki se razlikujejo med sektorji in med davčnimi zavezanci ter niso državna pomoč. Sodba v zadevi C-88/2003 Azzorre
   (12) te ugotovitve ne razveljavlja.

| (39) | V priglašenem primeru sicilijanska regija ni omejila svojega ukrepanja v okvir avtonomne presoje, ki ga določa nacionalna zakonodaja, temveč je uporabila svojo pristojnost za to, da je za določene sektorje in davčne zavezance uvedla davčne stopnje, ki se razlikujejo od standardnih regionalnih davčnih stopenj in so nižje od njih. Dejansko:






  (a) | člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 daje prednost samo sicilijanskihzadrugam, s čimer iz možnih upravičencev zadevne sheme izključujesicilijanske družbe, ki delujejo v vseh sektorjih in ne v obliki zadrug; |
| --- | --- | --- |

(39)

V priglašenem primeru sicilijanska regija ni omejila svojega ukrepanja v okvir avtonomne presoje, ki ga določa nacionalna zakonodaja, temveč je uporabila svojo pristojnost za to, da je za določene sektorje in davčne zavezance uvedla davčne stopnje, ki se razlikujejo od standardnih regionalnih davčnih stopenj in so nižje od njih. Dejansko:

(a)

člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 daje prednost samo sicilijanskihzadrugam, s čimer iz možnih upravičencev zadevne sheme izključujesicilijanske družbe, ki delujejo v vseh sektorjih in ne v obliki zadrug;

| (b) | člen 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 daje prednost, saj ukrep dajeprednost gospodarski dejavnosti, ki vključuje zagotavljanje varnostnih storitev. Družbe, ki zagotavljajo take storitve, ponujajo tudi naslednje storitve: (i) prevoz, spremstvo in začasna hramba dragocenega blaga ali oseb; (ii) varovanje lastnine; (iii) upravljanje specializiranih arhivov in (iv) proizvodnjavarnostne opreme in sistemov. Komisija meni, da lahko nekatere od tehstoritev zagotavljajo družbe, ki niso zasebne družbe za varovanje v smislu Kraljeve uredbe št. 773/1931. |
| --- | --- |

(b)

člen 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 daje prednost, saj ukrep dajeprednost gospodarski dejavnosti, ki vključuje zagotavljanje varnostnih storitev. Družbe, ki zagotavljajo take storitve, ponujajo tudi naslednje storitve: (i) prevoz, spremstvo in začasna hramba dragocenega blaga ali oseb; (ii) varovanje lastnine; (iii) upravljanje specializiranih arhivov in (iv) proizvodnjavarnostne opreme in sistemov. Komisija meni, da lahko nekatere od tehstoritev zagotavljajo družbe, ki niso zasebne družbe za varovanje v smislu Kraljeve uredbe št. 773/1931.

V.2.4   Izkrivljanje konkurence

| (40) | V skladu z ustaljeno sodno prakso (13) za to, da ukrep izkrivlja konkurenco, zadostuje, da prejemnik pomoči tekmuje z drugimi podjetji na trgih, ki so odprti za konkurenco. |
| --- | --- |

(40)

V skladu z ustaljeno sodno prakso (13) za to, da ukrep izkrivlja konkurenco, zadostuje, da prejemnik pomoči tekmuje z drugimi podjetji na trgih, ki so odprti za konkurenco.

| (41) | Komisija ugotavlja, da se zdi, da ukrepa iz člena 60(1) in (2) Regionalnega zakona št. 17/2004 izkrivljata konkurenco in vplivata na trgovino med državami članicami, saj je njun učinek tak, da upravičence razbremenita bremena, ki bi ga drugače morali nositi. |
| --- | --- |

(41)

Komisija ugotavlja, da se zdi, da ukrepa iz člena 60(1) in (2) Regionalnega zakona št. 17/2004 izkrivljata konkurenco in vplivata na trgovino med državami članicami, saj je njun učinek tak, da upravičence razbremenita bremena, ki bi ga drugače morali nositi.

| (42) | Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, so upravičenci zadruge (člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004) vseh velikosti, ki delujejo v vseh sektorjih. Zadruge tako tekmujejo z drugimi podjetji na trgih, ki so odprti za konkurenco, zato člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 potencialno izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino v skladu z ustaljeno sodno prakso. Komisija podobno meni, da ukrep iz člena 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(42)

Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, so upravičenci zadruge (člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004) vseh velikosti, ki delujejo v vseh sektorjih. Zadruge tako tekmujejo z drugimi podjetji na trgih, ki so odprti za konkurenco, zato člen 60(1) Regionalnega zakona št. 17/2004 potencialno izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino v skladu z ustaljeno sodno prakso. Komisija podobno meni, da ukrep iz člena 60(2) Regionalnega zakona št. 17/2004 izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (43) | V skladu s tem Komisija sklepa, da je predlagana shema državna pomoč. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s tem Komisija sklepa, da je predlagana shema državna pomoč.

V.3   Združljivost

| (44) | Če je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je treba njegovo združljivost oceniti glede na izjeme iz člena 87(2) in (3) Pogodbe. Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe, ki se nanašajo na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, se v tem primeru ne uporabljajo. Ukrepa ni mogoče šteti za pomemben projekt skupnega evropskega interesa ali za ukrep, ki odpravlja resno motnjo v italijanskem gospodarstvu, kakor je predvideno v členu 87(3)(b) Pogodbe. Ukrep prav tako ne izpolnjuje pogojev za izjemo na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, ki predvideva odobritev pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Nazadnje, cilj ukrepa ni pospeševanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine, kakor je predvideno v členu 87(3)(d) Pogodbe. |
| --- | --- |

(44)

Če je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je treba njegovo združljivost oceniti glede na izjeme iz člena 87(2) in (3) Pogodbe. Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe, ki se nanašajo na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, se v tem primeru ne uporabljajo. Ukrepa ni mogoče šteti za pomemben projekt skupnega evropskega interesa ali za ukrep, ki odpravlja resno motnjo v italijanskem gospodarstvu, kakor je predvideno v členu 87(3)(b) Pogodbe. Ukrep prav tako ne izpolnjuje pogojev za izjemo na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, ki predvideva odobritev pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Nazadnje, cilj ukrepa ni pospeševanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine, kakor je predvideno v členu 87(3)(d) Pogodbe.

| (45) | Člen 87(3)(a) predvideva odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Sicilija je regija, ki izpolnjuje pogoje za to izjemo. |
| --- | --- |

(45)

Člen 87(3)(a) predvideva odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Sicilija je regija, ki izpolnjuje pogoje za to izjemo.

| (46) | V svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija pojasnila razloge, povzete v odstavkih 18 do 31 te odločbe, zakaj dvomi, da bi ukrep lahko izpolnjeval pogoje za izjemo iz člena 87(3)(a) Pogodbe. Ker Komisija ni prejela nobenih pripomb Italije ali zainteresiranih tretjih strank, lahko preprosto sklepa, da so ti dvomi potrjeni. |
| --- | --- |

(46)

V svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija pojasnila razloge, povzete v odstavkih 18 do 31 te odločbe, zakaj dvomi, da bi ukrep lahko izpolnjeval pogoje za izjemo iz člena 87(3)(a) Pogodbe. Ker Komisija ni prejela nobenih pripomb Italije ali zainteresiranih tretjih strank, lahko preprosto sklepa, da so ti dvomi potrjeni.

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (47) | Komisija sklepa, da ukrep, ki ga je priglasila Italija in je opisan v odstavkih 11 do 17, ni združljiv s skupnim trgom in ne spada na področje uporabe nobene izjeme iz Pogodbe ES. Ukrep je zato treba prepovedati. V skladu s trditvami italijanskih organov pomoč ni bila dodeljena, zato ni potrebe po njenem vračilu – |
| --- | --- |

(47)

Komisija sklepa, da ukrep, ki ga je priglasila Italija in je opisan v odstavkih 11 do 17, ni združljiv s skupnim trgom in ne spada na področje uporabe nobene izjeme iz Pogodbe ES. Ukrep je zato treba prepovedati. V skladu s trditvami italijanskih organov pomoč ni bila dodeljena, zato ni potrebe po njenem vračilu –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Shema pomoči, ki jo namerava Italija izvajati v skladu s členom 60 Regionalnega zakona št. 17/2004, je državna pomoč.

Pomoč, navedena v prejšnjem odstavku, ni združljiva s skupnim trgom in se je zato ne sme izvajati.

Člen 2

Italija v dveh mesecih od datuma obvestila o tej odločbi obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s to odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Italijo.

V Bruslju, 7. februarja 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 82, 5.4.2006, str. 71.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1.

3

(4)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 3. oktobra v zadevi C-475/2003 Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl proti Agenzii Entrate Ufficio Cremona, še neobjavljena.

4

Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl

Agenzii Entrate Ufficio Cremona

(5)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

5

(6)  Glej Titolo VI del Libro V Civilnega zakonika, kakor je bil spremenjen s členom 8 Zakonodajne uredbe št. 6/2003 z dne 17. januarja 2003.

6

Titolo VI del Libro V

(7)  Glej Titolo IV Kraljeve uredbe št. 773/1931 z dne 18. junija 1931, kakor je bila naknadno spremenjena in dopolnjena. Provincialni prefekt lahko zavrne licenco na podlagi števila in pomena obstoječih subjektov.

7

Titolo IV

(8)  Zakonodajna uredba (IRAP) št. 446 z dne 15. decembra 1997.

8

(9)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

9

(10)  Glej opombo 27 Smernic (glej opombo 9).

10

(11)  Odločba Komisije C(2005) 4675 z dne 7. decembra 2005 – Zadeva državne pomoči N 198/05 – „Davčna pomoč za oblikovanje delovnih mest na območjih, ki prejemajo pomoč, znižanja regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP) – Zakon št. 80/2005, čl. 11b“, zoper katerega Komisija ni ugovarjala (UL C 42, 18.2.2006, str. 3).

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2006, Portugalska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, še neobjavljena.

12

Portugalska republika

Komisiji Evropskih skupnosti

(13)  Zadeva T-214/95 Het Vlaamse Gewest proti Komisiji [1998] Recueil II-717.

13

Het Vlaamse Gewest

Komisiji

---

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/46

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. marca 2007

o državni pomoči C 41/2004 (ex N 221/2004) – Portugalska – pomoč za naložbe podjetju ORFAMA, Organização Fabril de Malhas S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 638)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/494/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 5. maja 2004 (evidentiranim dne 19. maja) je Portugalska obvestila Komisijo o svoji nameri glede zagotovitve pomoči podjetju Organização Fabril de Malhas S.A. (v nadaljnjem besedilu „ORFAMA“), da bi pomagala financirati naložbo podjetja na Poljskem. Komisija je z dopisom z dne 15. julija 2004 zaprosila za dodatne informacije, Portugalska pa je nanj odgovorila z dopisom z dne 30. septembra 2004 (evidentiranim dne 5. oktobra). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 5. maja 2004 (evidentiranim dne 19. maja) je Portugalska obvestila Komisijo o svoji nameri glede zagotovitve pomoči podjetju Organização Fabril de Malhas S.A. (v nadaljnjem besedilu „ORFAMA“), da bi pomagala financirati naložbo podjetja na Poljskem. Komisija je z dopisom z dne 15. julija 2004 zaprosila za dodatne informacije, Portugalska pa je nanj odgovorila z dopisom z dne 30. septembra 2004 (evidentiranim dne 5. oktobra).

| (2) | Z dopisom z dne 6. decembra 2004 je Komisija sporočila Portugalski, da se je odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 6. decembra 2004 je Komisija sporočila Portugalski, da se je odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede pomoči.

| (3) | Z dopisom z dne 4. februarja 2005 (evidentiranim dne 9. februarja) so portugalske oblasti predstavile svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 4. februarja 2005 (evidentiranim dne 9. februarja) so portugalske oblasti predstavile svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Pripomb ni predložila nobena tretja stranka. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Pripomb ni predložila nobena tretja stranka.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

| (5) | ORFAMA je proizvajalka modnih pletenin in ima sedež v Bragi, pokrajini, ki spada v člen 87(3)(a) Pogodbe ES. Podjetje je bilo ustanovljeno leta 1970. Ima 655 zaposlenih in letni promet znaša približno 25 milijonov EUR. Je 45-odstotni lastnik še enega proizvajalca oblačil, podjetja „Marrantex“. Podjetje proda največ svojih izdelkov v Evropsko unijo (50 %), v Združene države in Kanado (38 %) ter na Japonsko (5 %). (3) |
| --- | --- |

(5)

ORFAMA je proizvajalka modnih pletenin in ima sedež v Bragi, pokrajini, ki spada v člen 87(3)(a) Pogodbe ES. Podjetje je bilo ustanovljeno leta 1970. Ima 655 zaposlenih in letni promet znaša približno 25 milijonov EUR. Je 45-odstotni lastnik še enega proizvajalca oblačil, podjetja „Marrantex“. Podjetje proda največ svojih izdelkov v Evropsko unijo (50 %), v Združene države in Kanado (38 %) ter na Japonsko (5 %). (3)

| (6) | Projekt sestavlja prevzem dveh tekstilnih podjetij, in sicer podjetja Archimode SP in Wartatex SP, ki sta v Lodzu na Poljskem. Dejavnost obeh podjetij je proizvodnja oblačil. |
| --- | --- |

(6)

Projekt sestavlja prevzem dveh tekstilnih podjetij, in sicer podjetja Archimode SP in Wartatex SP, ki sta v Lodzu na Poljskem. Dejavnost obeh podjetij je proizvodnja oblačil.

| (7) | ORFAMA je začela sodelovati s poljskima podjetjema leta 1995 v okviru podizvajalskega dogovora, pri čemer je njun delež v prometu ORFAME znašal približno 30 %. ORFAMA se je potem odločila okrepiti svojo prisotnost na Poljskem in na trgih v vzhodni Evropi s prevzemom teh dveh poljskih podjetij. |
| --- | --- |

(7)

ORFAMA je začela sodelovati s poljskima podjetjema leta 1995 v okviru podizvajalskega dogovora, pri čemer je njun delež v prometu ORFAME znašal približno 30 %. ORFAMA se je potem odločila okrepiti svojo prisotnost na Poljskem in na trgih v vzhodni Evropi s prevzemom teh dveh poljskih podjetij.

| (8) | Portugalske oblasti so ugotovile, da bo ORFAMA ohranila zmogljivosti, ki so trenutno nameščene na Portugalskem, brez premestitve dejavnosti na Poljsko. Cilj projekta je povečati obseg proizvodnje, sprostiti zmogljivosti na Portugalskem za proizvodnjo izdelkov z večjo dodano vrednostjo in pridobiti dostop do nemških in vzhodnoevropskih trgov. |
| --- | --- |

(8)

Portugalske oblasti so ugotovile, da bo ORFAMA ohranila zmogljivosti, ki so trenutno nameščene na Portugalskem, brez premestitve dejavnosti na Poljsko. Cilj projekta je povečati obseg proizvodnje, sprostiti zmogljivosti na Portugalskem za proizvodnjo izdelkov z večjo dodano vrednostjo in pridobiti dostop do nemških in vzhodnoevropskih trgov.

| (9) | Portugalske oblasti so menile, da bi ta projekt prispeval h krepitvi konkurenčnosti tekstilne industrije v Evropski uniji v položaju, ko se ORFAMA in obe poljski podjetji spopadajo z naraščajočo konkurenco iz azijskih držav, zlasti iz Kitajske. Projekt je bil zaključen decembra 1999. |
| --- | --- |

(9)

Portugalske oblasti so menile, da bi ta projekt prispeval h krepitvi konkurenčnosti tekstilne industrije v Evropski uniji v položaju, ko se ORFAMA in obe poljski podjetji spopadajo z naraščajočo konkurenco iz azijskih držav, zlasti iz Kitajske. Projekt je bil zaključen decembra 1999.

| (10) | Naložba v prevzem obeh podjetij je znašala 9 217 516 EUR (8 900 205 EUR za Archimode in 317 311 EUR za Wartatex). ORFAMA je financirala 97 % naložbe z bančnimi posojili, ostanek pa z lastnim kapitalom. |
| --- | --- |

(10)

Naložba v prevzem obeh podjetij je znašala 9 217 516 EUR (8 900 205 EUR za Archimode in 317 311 EUR za Wartatex). ORFAMA je financirala 97 % naložbe z bančnimi posojili, ostanek pa z lastnim kapitalom.

| (11) | Portugalska namerava odobriti ORFAMI davčni dobropis v višini 921 752 EUR, kar ustreza 10 % skupnih upravičenih stroškov naložbe za zgoraj navedeni projekt. |
| --- | --- |

(11)

Portugalska namerava odobriti ORFAMI davčni dobropis v višini 921 752 EUR, kar ustreza 10 % skupnih upravičenih stroškov naložbe za zgoraj navedeni projekt.

| (12) | Ukrep je bil priglašen v okviru portugalskega programa za pospeševanje posodobitve in internacionalizacije gospodarskih subjektov. (4) V okviru tega programa se zahteva priglasitev pomoči večjim podjetjem na individualni podlagi. |
| --- | --- |

(12)

Ukrep je bil priglašen v okviru portugalskega programa za pospeševanje posodobitve in internacionalizacije gospodarskih subjektov. (4) V okviru tega programa se zahteva priglasitev pomoči večjim podjetjem na individualni podlagi.

| (13) | Portugalske oblasti so razložile, da je bil zahtevek za pomoč predložen 31. marca 2000. Projekt je bil izveden tik pred tem datumom iz strateških razlogov, ob domnevi, da bi bil upravičen do pomoči na podlagi zadevne portugalske zakonodaje. Notranje zamude so pomenile, da so portugalske oblasti priglasile pomoč šele januarja 2004. |
| --- | --- |

(13)

Portugalske oblasti so razložile, da je bil zahtevek za pomoč predložen 31. marca 2000. Projekt je bil izveden tik pred tem datumom iz strateških razlogov, ob domnevi, da bi bil upravičen do pomoči na podlagi zadevne portugalske zakonodaje. Notranje zamude so pomenile, da so portugalske oblasti priglasile pomoč šele januarja 2004.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (14) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka v zvezi s tem primerom navedla, da bo proučila ukrep glede odstopanja v okviru člena 87(3)(c) Pogodbe ES, da bi lahko presodila, ali se pomoč lahko šteje za spodbudo za razvoj neke gospodarske dejavnosti, ne da bi to imelo negativen učinek na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka v zvezi s tem primerom navedla, da bo proučila ukrep glede odstopanja v okviru člena 87(3)(c) Pogodbe ES, da bi lahko presodila, ali se pomoč lahko šteje za spodbudo za razvoj neke gospodarske dejavnosti, ne da bi to imelo negativen učinek na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

| (15) | Komisija je tudi navedla, da bo glede na podobnost tega primera s primeri pomoči za naložbe zunaj Evropske unije proučila ukrep na podlagi meril, ki se navadno uporabljajo za ocenjevanje pomoči večjim podjetjem za projekte neposrednih tujih naložb. Ukrep je bil prijavljen v okviru portugalskega načrta za pospeševanje internacionalizacije portugalskih podjetij. Treba je opozoriti, da Poljska v času, ko je bil projekt izveden in ko je bila dana vloga za pomoč, še ni bila članica Evropske unije. Naložba tako pomeni neposredno tujo naložbo na podlagi ustreznega portugalskega programa pomoči. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je tudi navedla, da bo glede na podobnost tega primera s primeri pomoči za naložbe zunaj Evropske unije proučila ukrep na podlagi meril, ki se navadno uporabljajo za ocenjevanje pomoči večjim podjetjem za projekte neposrednih tujih naložb. Ukrep je bil prijavljen v okviru portugalskega načrta za pospeševanje internacionalizacije portugalskih podjetij. Treba je opozoriti, da Poljska v času, ko je bil projekt izveden in ko je bila dana vloga za pomoč, še ni bila članica Evropske unije. Naložba tako pomeni neposredno tujo naložbo na podlagi ustreznega portugalskega programa pomoči.

| (16) | V teh primerih Komisija navadno pretehta koristi ukrepa v smislu njegovega prispevka k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU in možne negativne učinke v Skupnosti, kot so tveganja premestitve in kakršen koli škodljiv učinek na zaposlovanje. Komisija upošteva tudi potrebo po pomoči glede na tveganja, povezana s projektom v zadevni državi, in glede na pomanjkljivosti podjetja, kot so tiste, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja. Dodatno merilo pa je povezano z možnim pozitivnim regionalnim učinkom. Poleg tega Komisija izključuje vsako pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom. |
| --- | --- |

(16)

V teh primerih Komisija navadno pretehta koristi ukrepa v smislu njegovega prispevka k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU in možne negativne učinke v Skupnosti, kot so tveganja premestitve in kakršen koli škodljiv učinek na zaposlovanje. Komisija upošteva tudi potrebo po pomoči glede na tveganja, povezana s projektom v zadevni državi, in glede na pomanjkljivosti podjetja, kot so tiste, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja. Dodatno merilo pa je povezano z možnim pozitivnim regionalnim učinkom. Poleg tega Komisija izključuje vsako pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom.

| (17) | V zvezi s tem je Komisija navedla, da bo verjetno učinek pomoči, ker gre za naložbo v državi članici Evropske unije, na trg Skupnosti večji, kot če bi bila pomoč dodeljena za projekt v tretji državi. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi s tem je Komisija navedla, da bo verjetno učinek pomoči, ker gre za naložbo v državi članici Evropske unije, na trg Skupnosti večji, kot če bi bila pomoč dodeljena za projekt v tretji državi.

| (18) | Komisijo je tudi zanimalo, kakšen bo učinek na zaposlovanje in druge dejavnike v zadevnih regijah ali dejansko v zadevnih gospodarskih panogah v obeh državah članicah ter ali bo isti projekt prejel pomoč od Poljske. |
| --- | --- |

(18)

Komisijo je tudi zanimalo, kakšen bo učinek na zaposlovanje in druge dejavnike v zadevnih regijah ali dejansko v zadevnih gospodarskih panogah v obeh državah članicah ter ali bo isti projekt prejel pomoč od Poljske.

| (19) | Obstajali so tudi dvomi o tem, ali je pomoč potrebna in/ali prosilcu sploh daje kakšno spodbudo, da izvede naložbo, saj je bil projekt zaključen, preden je ORFAMA zaprosila za državno pomoč. Nazadnje je Komisijo zanimalo, ali bi projekt lahko pomenil „začetno naložbo“ v smislu smernic Komisije o državni regionalni pomoči. (5) Zaprosila je Portugalsko, naj predloži pripombe in posreduje vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni primera. |
| --- | --- |

(19)

Obstajali so tudi dvomi o tem, ali je pomoč potrebna in/ali prosilcu sploh daje kakšno spodbudo, da izvede naložbo, saj je bil projekt zaključen, preden je ORFAMA zaprosila za državno pomoč. Nazadnje je Komisijo zanimalo, ali bi projekt lahko pomenil „začetno naložbo“ v smislu smernic Komisije o državni regionalni pomoči. (5) Zaprosila je Portugalsko, naj predloži pripombe in posreduje vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni primera.

IV.   PRIPOMBE, KI SO JIH PREDLOŽILE PORTUGALSKE OBLASTI

| (20) | Portugalske oblasti so navedle, da naložba, čeprav je bila izvedena v Evropski uniji, prispeva h krepitvi gospodarskih vezi z vzhodnoevropskimi trgi. Navedle so tudi, da so podjetja ORFAMA, Archimode in Wartatex v regijah prejemnicah pomoči z visoko stopnjo brezposelnosti. Na Poljskem je v tekstilni industriji 331 000 delovnih mest, na Portugalskem pa 95 446. V obdobju od leta 2000 do 2003 se je na Portugalskem stopnja zaposlenosti v tej panogi znižala za 15 odstotnih točk. Portugalske oblasti so v povezavi s tem menile, da naložba ORFAME prispeva k ohranitvi delovnih mest v izvorni državi in državi gostiteljici ter bo zato pozitivno vplivala na zadevni regiji. |
| --- | --- |

(20)

Portugalske oblasti so navedle, da naložba, čeprav je bila izvedena v Evropski uniji, prispeva h krepitvi gospodarskih vezi z vzhodnoevropskimi trgi. Navedle so tudi, da so podjetja ORFAMA, Archimode in Wartatex v regijah prejemnicah pomoči z visoko stopnjo brezposelnosti. Na Poljskem je v tekstilni industriji 331 000 delovnih mest, na Portugalskem pa 95 446. V obdobju od leta 2000 do 2003 se je na Portugalskem stopnja zaposlenosti v tej panogi znižala za 15 odstotnih točk. Portugalske oblasti so v povezavi s tem menile, da naložba ORFAME prispeva k ohranitvi delovnih mest v izvorni državi in državi gostiteljici ter bo zato pozitivno vplivala na zadevni regiji.

| (21) | Portugalske oblasti so menile, da je potreba po pomoči upravičena z dejstvom, da je to prvi projekt neposredne tuje naložbe, ki ga je izvedla ORFAMA. Potrebna so bila znatna finančna sredstva v višini 9 217 516 EUR, od tega se je 8 978 362 EUR financiralo z bančnimi posojili, preostanek pa z lastnim kapitalom podjetja. S to pomočjo bi ORFAMA pokrila del teh finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(21)

Portugalske oblasti so menile, da je potreba po pomoči upravičena z dejstvom, da je to prvi projekt neposredne tuje naložbe, ki ga je izvedla ORFAMA. Potrebna so bila znatna finančna sredstva v višini 9 217 516 EUR, od tega se je 8 978 362 EUR financiralo z bančnimi posojili, preostanek pa z lastnim kapitalom podjetja. S to pomočjo bi ORFAMA pokrila del teh finančnih sredstev.

| (22) | Projekt je namenjen tudi posodobitvi proizvodne in informacijske tehnologije v poljskih podjetjih, da bi se povečala produktivnost ter izboljšali kakovost izdelkov in energetska učinkovitost. ORFAMA je nameravala zamenjati industrijsko opremo. Po mnenju portugalskih oblasti projekt tako pripomore k spodbujanju razvoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(22)

Projekt je namenjen tudi posodobitvi proizvodne in informacijske tehnologije v poljskih podjetjih, da bi se povečala produktivnost ter izboljšali kakovost izdelkov in energetska učinkovitost. ORFAMA je nameravala zamenjati industrijsko opremo. Po mnenju portugalskih oblasti projekt tako pripomore k spodbujanju razvoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES.

| (23) | Na koncu so portugalske oblasti zatrdile, da pomoč ne bo negativno vplivala na trgovanje med državami članicami Skupnosti. Zadevna naložba preprosto krepi že prej vzpostavljen poslovni odnos, in sicer s prehodom s podizvajalskega v lastniški odnos. V podporo tej utemeljitvi so portugalske oblasti predložile statistične podatke, ki kažejo, da je v obdobju od leta 1999 (ko je bila naložba izvedena) do 2003 prodaja ORFAME na Poljskem ostala stabilna. V enakem obdobju pa se je celotna prodaja ORFAME v EU dejansko zmanjšala. |
| --- | --- |

(23)

Na koncu so portugalske oblasti zatrdile, da pomoč ne bo negativno vplivala na trgovanje med državami članicami Skupnosti. Zadevna naložba preprosto krepi že prej vzpostavljen poslovni odnos, in sicer s prehodom s podizvajalskega v lastniški odnos. V podporo tej utemeljitvi so portugalske oblasti predložile statistične podatke, ki kažejo, da je v obdobju od leta 1999 (ko je bila naložba izvedena) do 2003 prodaja ORFAME na Poljskem ostala stabilna. V enakem obdobju pa se je celotna prodaja ORFAME v EU dejansko zmanjšala.

| (24) | Podobno se je v tem obdobju zmanjšal tudi izvoz zadevnih proizvodov iz Poljske v EU. |
| --- | --- |

(24)

Podobno se je v tem obdobju zmanjšal tudi izvoz zadevnih proizvodov iz Poljske v EU.

| (25) | Nobena tretja stranka ni predložila pripomb. |
| --- | --- |

(25)

Nobena tretja stranka ni predložila pripomb.

V.   OCENA

| (26) | Na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (27) | Komisija je v svoji odločitvi z dne 6. decembra 2004 sklenila, da pomoč spada v področje člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov: ker pomaga ORFAMI izvesti naložbo na Poljskem, prijavljeni ukrep koristi posameznemu podjetju ali proizvodnji posameznega blaga; v zadevni gospodarski panogi (tekstil) poteka precejšen promet v Evropski uniji in zaradi pomoči se lahko tu izkrivlja konkurenca; pomoč se financira iz državnih virov. Teh sklepov portugalske oblasti niso izpodbijale, zato so potrjeni. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v svoji odločitvi z dne 6. decembra 2004 sklenila, da pomoč spada v področje člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov: ker pomaga ORFAMI izvesti naložbo na Poljskem, prijavljeni ukrep koristi posameznemu podjetju ali proizvodnji posameznega blaga; v zadevni gospodarski panogi (tekstil) poteka precejšen promet v Evropski uniji in zaradi pomoči se lahko tu izkrivlja konkurenca; pomoč se financira iz državnih virov. Teh sklepov portugalske oblasti niso izpodbijale, zato so potrjeni.

| (28) | Komisija je navedla, da bo ocenila združljivost pomoči s Pogodbo ES glede odstopanja v okviru člena 87(3)(c) Pogodbe, ki dovoljuje pomoč „za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti“, če taka pomoč nima negativnega učinka na pogoje trgovanja v takem obsegu, da bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Zato mora oceniti, ali bo pomoč prispevala k razvoju proizvodnje modnih pletenin in oblačil in/ali drugih gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji, ne da bi to imelo negativen učinek na pogoje trgovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je navedla, da bo ocenila združljivost pomoči s Pogodbo ES glede odstopanja v okviru člena 87(3)(c) Pogodbe, ki dovoljuje pomoč „za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti“, če taka pomoč nima negativnega učinka na pogoje trgovanja v takem obsegu, da bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Zato mora oceniti, ali bo pomoč prispevala k razvoju proizvodnje modnih pletenin in oblačil in/ali drugih gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji, ne da bi to imelo negativen učinek na pogoje trgovanja med državami članicami.

| (29) | Komisija je v odločitvi za sprožitev postopka navedla tudi, da bo upoštevala nekatera merila, ki jih je uporabila v prejšnjih primerih pomoči večjim podjetjem za projekte domačih neposrednih naložb v tujini (glej odstavek 16), da bi našla ravnotežje med koristmi ukrepa v smislu prispevanja k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU (to pomeni, ali je pomoč potrebna glede na tveganja, povezana s projektom v državi naložbe) in njenimi možnimi negativnimi učinki na trg EU. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je v odločitvi za sprožitev postopka navedla tudi, da bo upoštevala nekatera merila, ki jih je uporabila v prejšnjih primerih pomoči večjim podjetjem za projekte domačih neposrednih naložb v tujini (glej odstavek 16), da bi našla ravnotežje med koristmi ukrepa v smislu prispevanja k mednarodni konkurenčnosti zadevne gospodarske panoge v EU (to pomeni, ali je pomoč potrebna glede na tveganja, povezana s projektom v državi naložbe) in njenimi možnimi negativnimi učinki na trg EU.

| (30) | Splošno načelo zakonodaje o državni pomoči je, da mora biti dokazano, da upravičenec s prejemom pomoči uvede dodatno dejavnost, ki brez pomoči ne bi bila uvedena, da se lahko pomoč šteje kot združljiva s skupnim trgom. Sicer bi pomoč preprosto povzročila izkrivljanje in ne bi imela kakršnega koli pozitivnega nasprotnega učinka. |
| --- | --- |

(30)

Splošno načelo zakonodaje o državni pomoči je, da mora biti dokazano, da upravičenec s prejemom pomoči uvede dodatno dejavnost, ki brez pomoči ne bi bila uvedena, da se lahko pomoč šteje kot združljiva s skupnim trgom. Sicer bi pomoč preprosto povzročila izkrivljanje in ne bi imela kakršnega koli pozitivnega nasprotnega učinka.

| (31) | Komisija je že v odločitvi o sprožitvi postopka podvomila o tem, da ORFAMA pomoč potrebuje za izvedbo te naložbe. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je že v odločitvi o sprožitvi postopka podvomila o tem, da ORFAMA pomoč potrebuje za izvedbo te naložbe.

| (32) | Sodeč po razpoložljivih informacijah je ORFAMA uveljavljeno proizvodno podjetje na trgu EU, ki proizvaja za znane blagovne znamke in tudi pod svojo blagovno znamko. Portugalske oblasti so v tem primeru trdile, da je to prvi projekt neposredne tuje naložbe, ki ga je izvedla ORFAMA, ter da projekt vključuje tveganja, povezana s strukturnimi in cikličnimi vidiki poljskega trga (namreč dejstvo, da je bila Poljska v postopku pogajanj za pristop k Evropski uniji) ter s pogoji, ki so povezani s strukturnimi dejavniki promotorja in države izvora. Niso pa natančno opredelile oblike, ki jo imajo taka tveganja. |
| --- | --- |

(32)

Sodeč po razpoložljivih informacijah je ORFAMA uveljavljeno proizvodno podjetje na trgu EU, ki proizvaja za znane blagovne znamke in tudi pod svojo blagovno znamko. Portugalske oblasti so v tem primeru trdile, da je to prvi projekt neposredne tuje naložbe, ki ga je izvedla ORFAMA, ter da projekt vključuje tveganja, povezana s strukturnimi in cikličnimi vidiki poljskega trga (namreč dejstvo, da je bila Poljska v postopku pogajanj za pristop k Evropski uniji) ter s pogoji, ki so povezani s strukturnimi dejavniki promotorja in države izvora. Niso pa natančno opredelile oblike, ki jo imajo taka tveganja.

| (33) | Portugalske oblasti so menile, da je potreba po pomoči upravičena z dejstvom, da je to prvi projekt neposredne tuje naložbe, ki ga je izvedla ORFAMA. Komisija pa navaja, da je začela ORFAMA sklepati poslovne odnose s podjetjema Archimode in Wartatex v devetdesetih letih, ko je začela izdelovati oblačila v okviru podizvajalskih dogovorov s tema podjetjema. Leta 1995 sta obe poljski podjetji že ustvarili približno 30 % prometa v ORFAMI. ORFAMA je bila seznanjena z delovanjem teh podjetij pred izvedbo projekta ter ima zato izkušnje s poljskim in mednarodnim trgom. Dejansko je bil cilj upravičenca, da razširi proizvodnjo ter pridobi dostop do poljskega in sosednjih trgov, delno izpolnjen že pred prevzemom teh podjetij ali predložitvijo vloge za pomoč. Zdi se, da je Portugalska sama potrdila to oceno, ko je v prijavi navedla, da je bila odločitev ORFAME o naložbi na Poljskem delno sprejeta tudi zato, ker je upravičenec že poznal poljski trg in podjetji, ki ju je prevzel, s čimer je omejil tveganja, povezana z naložbo. Komisija zato meni, da je bila zadevna naložba dejansko finančna operacija za prevzem zadevnih poljskih podjetij v smislu obstoječega poslovnega odnosa in ne prva večja tuja naložba (6). |
| --- | --- |

(33)

Portugalske oblasti so menile, da je potreba po pomoči upravičena z dejstvom, da je to prvi projekt neposredne tuje naložbe, ki ga je izvedla ORFAMA. Komisija pa navaja, da je začela ORFAMA sklepati poslovne odnose s podjetjema Archimode in Wartatex v devetdesetih letih, ko je začela izdelovati oblačila v okviru podizvajalskih dogovorov s tema podjetjema. Leta 1995 sta obe poljski podjetji že ustvarili približno 30 % prometa v ORFAMI. ORFAMA je bila seznanjena z delovanjem teh podjetij pred izvedbo projekta ter ima zato izkušnje s poljskim in mednarodnim trgom. Dejansko je bil cilj upravičenca, da razširi proizvodnjo ter pridobi dostop do poljskega in sosednjih trgov, delno izpolnjen že pred prevzemom teh podjetij ali predložitvijo vloge za pomoč. Zdi se, da je Portugalska sama potrdila to oceno, ko je v prijavi navedla, da je bila odločitev ORFAME o naložbi na Poljskem delno sprejeta tudi zato, ker je upravičenec že poznal poljski trg in podjetji, ki ju je prevzel, s čimer je omejil tveganja, povezana z naložbo. Komisija zato meni, da je bila zadevna naložba dejansko finančna operacija za prevzem zadevnih poljskih podjetij v smislu obstoječega poslovnega odnosa in ne prva večja tuja naložba (6).

| (34) | Komisija tudi poudarja, da je ORFAMA zaprosila za pomoč šele po dokončanem projektu in tako ni izpolnila merila „spodbujevalnega učinka“, ki ga navadno zahtevajo pravila Skupnosti o državni regionalni pomoči. (7) Prav tako navaja, da je bila ORFAMA očitno sposobna financirati naložbo z lastnimi sredstvi in uporabo komercialnih posojil, pridobljenih, preden je zaprosila za pomoč. |
| --- | --- |

(34)

Komisija tudi poudarja, da je ORFAMA zaprosila za pomoč šele po dokončanem projektu in tako ni izpolnila merila „spodbujevalnega učinka“, ki ga navadno zahtevajo pravila Skupnosti o državni regionalni pomoči. (7) Prav tako navaja, da je bila ORFAMA očitno sposobna financirati naložbo z lastnimi sredstvi in uporabo komercialnih posojil, pridobljenih, preden je zaprosila za pomoč.

| (35) | Zato Komisija sklepa, da Portugalska ni dokazala, da je predlagana pomoč potrebna kot nadomestilo za vsa posebna tveganja, povezana s projektom. |
| --- | --- |

(35)

Zato Komisija sklepa, da Portugalska ni dokazala, da je predlagana pomoč potrebna kot nadomestilo za vsa posebna tveganja, povezana s projektom.

| (36) | Komisija je v prejšnjih primerih vztrajala, da lahko pomoč za neposredne tuje naložbe okrepi celotni finančni in strateški položaj upravičenca ter tako vpliva na njegov relativni položaj glede na konkurente na trgu EU. (8) |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v prejšnjih primerih vztrajala, da lahko pomoč za neposredne tuje naložbe okrepi celotni finančni in strateški položaj upravičenca ter tako vpliva na njegov relativni položaj glede na konkurente na trgu EU. (8)

| (37) | Portugalska je v zvezi s tem zatrjevala, da je cilj naložbe omogočiti ORFAMI širitev proizvodnje, ki je na Portugalskem že dosegla svoje meje zmogljivosti, ter povečanje produktivnosti z izkoriščanjem nižjih stroškov in uporabo na splošno usposobljene in mlajše delovne sile na Poljskem. Vendar pa bo po mnenju portugalskih oblasti ta projekt tudi krepil zadevno evropsko gospodarsko panogo s povečanjem ponudbe izdelkov z izvorom v EU in s pospeševanjem trženja blagovnih znamk EU kljub vse večji konkurenci iz uvoza. Za Portugalsko je odobritev pomoči podjetjem, kot je ORFAMA (in posredno Archimode in Wartatex), pomembna za zagotovitev ohranitve konkurenčnosti tekstilne industrije EU na trgu EU in na mednarodnih trgih. |
| --- | --- |

(37)

Portugalska je v zvezi s tem zatrjevala, da je cilj naložbe omogočiti ORFAMI širitev proizvodnje, ki je na Portugalskem že dosegla svoje meje zmogljivosti, ter povečanje produktivnosti z izkoriščanjem nižjih stroškov in uporabo na splošno usposobljene in mlajše delovne sile na Poljskem. Vendar pa bo po mnenju portugalskih oblasti ta projekt tudi krepil zadevno evropsko gospodarsko panogo s povečanjem ponudbe izdelkov z izvorom v EU in s pospeševanjem trženja blagovnih znamk EU kljub vse večji konkurenci iz uvoza. Za Portugalsko je odobritev pomoči podjetjem, kot je ORFAMA (in posredno Archimode in Wartatex), pomembna za zagotovitev ohranitve konkurenčnosti tekstilne industrije EU na trgu EU in na mednarodnih trgih.

| (38) | Komisija pa ugotavlja, da je zadevna naložba uporabljena v državi (Poljska), ki je zdaj članica Evropske unije. Pomoč bi lahko vplivala na sektor (tekstil), ki je od januarja 2005 pod precejšnjim pritiskom zaradi liberalizacije uvoza. Druga podjetja iz EU morda zanima preoblikovanje po podobnih smernicah, kot je to storila ORFAMA, in pomoč bi tako ORFAMI zagotovila prednost v primerjavi s podjetji, ki nimajo koristi od take pomoči. |
| --- | --- |

(38)

Komisija pa ugotavlja, da je zadevna naložba uporabljena v državi (Poljska), ki je zdaj članica Evropske unije. Pomoč bi lahko vplivala na sektor (tekstil), ki je od januarja 2005 pod precejšnjim pritiskom zaradi liberalizacije uvoza. Druga podjetja iz EU morda zanima preoblikovanje po podobnih smernicah, kot je to storila ORFAMA, in pomoč bi tako ORFAMI zagotovila prednost v primerjavi s podjetji, ki nimajo koristi od take pomoči.

| (39) | Portugalska je tudi poudarila, da bi pomoč koristila zaposlovanju v zadevni portugalski in poljski regiji (Braga oziroma Lodz), ki sta regiji prejemnici pomoči z visoko stopnjo brezposelnosti (glej odstavek 20), vendar ni opredelila načina, kako bi lahko pomoč vplivala na zaposlovanje v teh regijah. |
| --- | --- |

(39)

Portugalska je tudi poudarila, da bi pomoč koristila zaposlovanju v zadevni portugalski in poljski regiji (Braga oziroma Lodz), ki sta regiji prejemnici pomoči z visoko stopnjo brezposelnosti (glej odstavek 20), vendar ni opredelila načina, kako bi lahko pomoč vplivala na zaposlovanje v teh regijah.

| (40) | Nazadnje Komisija ugotavlja, da tudi če bi lahko imela naložba ORFAME pozitiven učinek na zadevne regije (kar ni bilo dokazano), se to načeloma ne more pripisati pomoči, ker pomoč, kot je zgoraj opisano, nima spodbujevalnega učinka v tem primeru, saj je bil projekt zaključen, preden je ORFAMA zahtevala pomoč, in ta ni bila nujna za izvedbo naložbe. |
| --- | --- |

(40)

Nazadnje Komisija ugotavlja, da tudi če bi lahko imela naložba ORFAME pozitiven učinek na zadevne regije (kar ni bilo dokazano), se to načeloma ne more pripisati pomoči, ker pomoč, kot je zgoraj opisano, nima spodbujevalnega učinka v tem primeru, saj je bil projekt zaključen, preden je ORFAMA zahtevala pomoč, in ta ni bila nujna za izvedbo naložbe.

| (41) | Pri ocenjevanju združljivosti pomoči Komisija natančno prouči ravnotežje med njenimi pozitivnimi in negativnimi učinki ter odloči, ali njeni koristni učinki za Skupnost prevladajo nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ni prepričana, da bi odobritev pomoči ORFAMI v zvezi z njeno naložbo na Poljskem pomagala izboljšati konkurenčnost evropske industrijske panoge ali imela pozitiven učinek na zadevne regije EU. Nasprotno pa bi lahko pomoč okrepila položaj upravičenca v škodo njegovih konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči na trgu, za katerega sta značilna intenzivna konkurenca in trgovina. Zato Komisija meni, da pomoč nima pozitivnih učinkov za Skupnost, ki bi prevladali nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(41)

Pri ocenjevanju združljivosti pomoči Komisija natančno prouči ravnotežje med njenimi pozitivnimi in negativnimi učinki ter odloči, ali njeni koristni učinki za Skupnost prevladajo nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti. Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ni prepričana, da bi odobritev pomoči ORFAMI v zvezi z njeno naložbo na Poljskem pomagala izboljšati konkurenčnost evropske industrijske panoge ali imela pozitiven učinek na zadevne regije EU. Nasprotno pa bi lahko pomoč okrepila položaj upravičenca v škodo njegovih konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči na trgu, za katerega sta značilna intenzivna konkurenca in trgovina. Zato Komisija meni, da pomoč nima pozitivnih učinkov za Skupnost, ki bi prevladali nad njenimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino na trgu Skupnosti.

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (42) | Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da portugalske oblasti niso dokazale, da ORFAMA potrebuje pomoč pri izvedbi zadevne naložbe. Učinek pomoči bi tako bil preprosto ta, da bi izkrivljala konkurenco na skupnem trgu, ne da bi prispevala k temu, da bi upravičenec uvedel dodatno dejavnost. Na tej podlagi se pomoč ne more obravnavati kot spodbuda za razvoj gospodarske dejavnosti v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, ne da bi imela negativen učinek na pogoje trgovanja v takem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, in je zato nezdružljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da portugalske oblasti niso dokazale, da ORFAMA potrebuje pomoč pri izvedbi zadevne naložbe. Učinek pomoči bi tako bil preprosto ta, da bi izkrivljala konkurenco na skupnem trgu, ne da bi prispevala k temu, da bi upravičenec uvedel dodatno dejavnost. Na tej podlagi se pomoč ne more obravnavati kot spodbuda za razvoj gospodarske dejavnosti v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, ne da bi imela negativen učinek na pogoje trgovanja v takem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, in je zato nezdružljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Davčna spodbuda v višini 921 752 EUR, ki jo je predlagala Portugalska za podjetje ORFAMA (Organização Fabril de Malhas S.A.) za naložbo na Poljskem, je nezdružljiva s skupnim trgom, ker ne izpolnjuje meril iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES, in se zato ne sme izvesti.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.

v Bruslju, dne 7. marca 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 14, 20.1.2005, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Vse številke so v skladu z navedbami v prijavi.

3

(4)  N 96/99 (UL C 375, 24.12.1999, str. 4).

4

(5)  Glej točko 4.4 „Smernic o državni regionalni pomoči“ (UL C 74, 10.3.1998, str. 9). V skladu s temi smernicami je „začetna naložba“ naložba v osnovna sredstva, povezana z ustanovitvijo novega obrata, razširitvijo obstoječega obrata ali z začetkom nove dejavnosti, ki vključuje korenito spremembo proizvoda ali proizvodnega procesa obstoječega obrata (z racionalizacijo, diverzifikacijo ali posodobitvijo). Začetna naložba je opredeljena glede na vrsto upravičenih odhodkovnih postavk (stroški za zemljišče, zgradbe in proizvodno opremo/stroje, neopredmetena sredstva in/ali plače).

5

(6)  Podoben koncept kakor tisti, ki je uporabljen v točki 4.4 „Smernic o državni regionalni pomoči“, ki se nanaša na „začetno naložbo“; glej opombo 5.

6

(7)  Glej točko 4.2 „Smernic o državni regionalni pomoči“, ki navaja, da mora biti vloga za pomoč predložena, preden se projektno delo začne, da se tako zagotovi, da obstaja zahtevani spodbujevalni učinek (UL C 74, 10.3.1998, str. 13).

7

(8)  Glej Odločbo Komisije 1999/365/ES v zadevi C 77/97 (Austrian LiftGmbH – Doppelmayr), UL L 142, 5.6.1999, str. 32.

8

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 13.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/51

---

SKLEP SVETA 2005/495/SZVP

z dne 11. oktobra 2005

o sklenitvi sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo ter Brunejem, Filipini, Malezijo, Singapurjem in Tajsko o sodelovanju teh držav v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 9. septembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/643/SZVP (1) o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 9. septembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/643/SZVP (1) o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA).

| (2) | Člen 10(4) tega skupnega ukrepa predvideva, da bodo podrobne ureditve v zvezi s sodelovanjem tretjih držav predmet sporazuma v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Člen 10(4) tega skupnega ukrepa predvideva, da bodo podrobne ureditve v zvezi s sodelovanjem tretjih držav predmet sporazuma v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji.

| (3) | Svet je 13. septembra 2004 pooblastil predsedstvo, ki mu po potrebi pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, da v primeru prihodnjih civilnih operacij EU za krizno upravljanje začne pogajanja s tretjo državo zaradi sklenitve sporazuma na podlagi vzorčnega sporazuma med Evropsko unijo in tretjo državo o sodelovanju tretje države v civilni operaciji Evropske unije za krizno upravljanje. Na tej podlagi je predsedstvo izpogajalo sporazume v obliki izmenjave pisem z Brunejem, Filipini, Malezijo, Singapurjem in Tajsko o sodelovanju teh držav v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 13. septembra 2004 pooblastil predsedstvo, ki mu po potrebi pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, da v primeru prihodnjih civilnih operacij EU za krizno upravljanje začne pogajanja s tretjo državo zaradi sklenitve sporazuma na podlagi vzorčnega sporazuma med Evropsko unijo in tretjo državo o sodelovanju tretje države v civilni operaciji Evropske unije za krizno upravljanje. Na tej podlagi je predsedstvo izpogajalo sporazume v obliki izmenjave pisem z Brunejem, Filipini, Malezijo, Singapurjem in Tajsko o sodelovanju teh držav v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA).

| (4) | Sporazume v obliki izmenjave pisem je treba odobriti – |
| --- | --- |

(4)

Sporazume v obliki izmenjave pisem je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazume v obliki izmenjave pisem med Evropske unijo ter Brunejem, Filipini, Malezijo, Singapurjem in Tajsko o sodelovanju teh držav v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA) se odobri v imenu Evropske unije.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis sporazumov v obliki izmenjave pisem, ki je za Evropsko unijo zavezujoč.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 11. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

G. BROWN

---

(1)  UL L 234, 10.9.2005, str. 13. Skupni ukrep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Skupnim ukrepom 2006/607/SZVP (UL L 246, 8.9.2006, str. 16).

1

---

PREVOD

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Državo Brunej o sodelovanju Države Brunej v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

Džakarta, 26. oktober 2005

Spoštovani,

Memorandum o soglasju (MoS) med indonezijsko vlado in gibanjem za svobodni Aceh (GAM), ki je bil podpisan v Helsinkih 15. avgusta 2005, med drugim določa ustanovitev Nadzorne misije v Acehu (NMA) (Indonezija) s strani Evropske unije in sodelujočih držav ASEAN. MoS prav tako določa, da se bosta o statusu, privilegijih in imunitetah NMA ter njenih članov dogovorili indonezijska vlada in Evropska unija (EU).

V skladu s tem mi je v Prilogi tega pisma v čast predlagati določbe, ki bodo veljale za sodelovanje vaše države v NMA in s strani vaše države napoteno osebje, katerega status, privilegiji in imunitete so določeni v sporazumu med indonezijsko vlado, EU in sodelujočimi državami ASEAN.

Hvaležen vam bom, če bi potrdili, da sprejemate določbe, navedene v Prilogi, ter da ste seznanjeni, da to pismo ter njegova Priloga, kakor tudi vaš odgovor, predstavljajo pravno zavezujoč sporazum med EU in Vlado Države Brunej, ki bo začel veljati na dan podpisa vašega odgovora in bo veljal ves čas trajanja udeležbe vaše države v NMA.

Prejmite, prosim, izraze mojega odličnega spoštovanja.

PRILOGA I

| 1. | Država Brunej sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU. |
| --- | --- |

1.

Država Brunej sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU.

| 2. | Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu - NMA). Država Brunej se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge. |
| --- | --- |

2.

Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu - NMA). Država Brunej se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge.

| 3. | Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Državo Brunej in pod pogojem, da Država Brunej na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA. |
| --- | --- |

3.

Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Državo Brunej in pod pogojem, da Država Brunej na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA.

| 4. | Država Brunej poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:






  — | zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami, |
| --- | --- | --- |

4.

Država Brunej poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:

—

zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami,

| — | Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005,

| — | izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma.

| 5. | Osebje, dodeljeno NMA s strani Države Brunej, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA. |
| --- | --- |

5.

Osebje, dodeljeno NMA s strani Države Brunej, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA.

| 6. | Država Brunej pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA. |
| --- | --- |

6.

Država Brunej pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA.

| 7. | Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Države Brunej. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala. |
| --- | --- |

7.

Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Države Brunej. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala.

| 8. | Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Države Brunej, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Države Brunej, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN.

| 9. | Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Država Brunej pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA. |
| --- | --- |

9.

Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Država Brunej pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA.

| 10. | Država Brunej je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Država Brunej je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

10.

Država Brunej je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Država Brunej je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

| 11. | Država Brunej se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

11.

Država Brunej se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 12. | Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Države Brunej v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

12.

Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Države Brunej v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 13. | Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice. |
| --- | --- |

13.

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice.

| 14. | Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

14.

Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

| 15. | Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora. |
| --- | --- |

15.

Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

| 16. | Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje. |
| --- | --- |

16.

Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje.

| 17. | Država Brunej ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA. |
| --- | --- |

17.

Država Brunej ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA.

| 18. | Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ. |
| --- | --- |

18.

Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

| 19. | Država Brunej določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact - NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta. |
| --- | --- |

19.

Država Brunej določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact - NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta.

| 20. | Država Brunej prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji. |
| --- | --- |

20.

Država Brunej prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji.

| 21. | Država Brunej ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA. |
| --- | --- |

21.

Država Brunej ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA.

| 22. | V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Država Brunej, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8. |
| --- | --- |

22.

V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Država Brunej, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8.

| 23. | Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Države Brunej. |
| --- | --- |

23.

Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Države Brunej.

| 24. | Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom. |
| --- | --- |

24.

Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom.

| 25. | Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti. |
| --- | --- |

25.

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti.

PRILOGA II

Besedili vzajemnih deklaracij iz oddelkov 11 in 12

Besedilo za države članice EU:

„Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep Sveta z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu - NMA), si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Države Brunej zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje Države Brunej pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje Države Brunej pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Državi Brunej, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Države Brunej pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Državi Brunej, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Države Brunej pri uporabi teh sredstev.“

Besedilo za Državo Brunej:

„Država Brunej, ki sodeluje v NMA, kakor je določeno v odstavku 5.3 MoS in v Skupnem ukrepu z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu - NMA) si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, ki sodeluje v NMA, zaradi telesne poškodbe, smrti njenega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“

PRILOGA III

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov

Zaradi vzpostavitve okvira za izmenjavo zaupnih podatkov, ki so pomembni za NMA, do stopnje tajnosti RESTREINT UE med Evropsko unijo in Državo Brunej, se bodo uporabljala pravila, ki so navedena v nadaljevanju.

Država Brunej bo zagotovila, da zaupni podatki (tj. vsi podatki (torej védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo varovati pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni s stopnjo tajnosti), ki so ji posredovani, obdržijo stopnjo tajnosti, ki jo je določila EU, in bo zavarovala te podatke v skladu s spodaj navedenimi pravili, ki temeljijo na Predpisih Sveta o varovanju tajnosti (1), zlasti:

| — | Država Brunej ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora, |
| --- | --- |

—

Država Brunej ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora,

| — | Država Brunej ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU, |
| --- | --- |

—

Država Brunej ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU,

| — | Država Brunej bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki, |
| --- | --- |

—

Država Brunej bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki,

| — | preden Država Brunej omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop, |
| --- | --- |

—

preden Država Brunej omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop,

| — | upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Državi Brunej z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Država Brunej bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente, |
| --- | --- |

—

upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Državi Brunej z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Država Brunej bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente,

| — | Država Brunej bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja, |
| --- | --- |

—

Država Brunej bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja,

| — | Država Brunej bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Država Brunej bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register, |
| --- | --- |

—

Država Brunej bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Država Brunej bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register,

| — | Država Brunej bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Država Brunej sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja. |
| --- | --- |

—

Država Brunej bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Država Brunej sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja.

Za namene teh pravil bodo zaupni podatki, ki jih Evropski uniji posreduje Država Brunej, obravnavani, kot da bi šlo za tajne podatke EU in bodo deležni ustrezne stopnje varovanja.

Vsi zaupni podatki ali gradivo, posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, ostajajo po poteku ali odpovedi tega sporazuma še naprej varovani v skladu z v tem sporazumu navedenimi določbami.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency,

I refer to your letter dated 26 October 2006 proposing the provisions which will apply to the personnel deployed by Brunei Darussalam related to the status, privileges and immunities of the Aceh Monitoring Mission (AMM) and its members, which are set out in the Annexes to this letter.

I have the honour to confirm the acceptance by the Government of Brunei Darussalam of the provisions set out in the said Annexes. I have the further honour to confirm that the above letter and this letter hereby constitutes an agreement between the Government of Brunei Darussalam and the European Union on the status, privileges and immunities of the AMM, which shall enter into force on the date of this letter. The agreement shall remain in force for the duration of Brunei Darussalam's participation in the AMM.

Brunei Darussalam participating in the AMM as referred to in paragraph 5.3 of the MoU and in the Joint Action adopted by the Council of the European Union on 9 September 2006 on the European Union Monitoring Mission in Aceh (Aceh Monitoring Mission — AMM) will endeavour, insofar as its internal legal systems so permits, to waive as far as possible claims against any other State participating in the AMM for injury, death of its personnel, or damage to, or loss of any assets owned by itself and used by the AMM if such injury, death or loss:

| — | was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or |
| --- | --- |

—

was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or

| — | arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets. |
| --- | --- |

—

arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets.

Please, accept. Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

ABU BAKAR HAJI DONGLAH

Charge d'Affaires a.i.

---

(1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Ti predpisi so priloženi temu pismu.

1

---

PREVOD

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Singapur o sodelovanju Republike Singapur v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

Džakarta, 26. oktober 2005

Spoštovani,

Memorandum o soglasju (MoS) med indonezijsko vlado in gibanjem za svobodni Aceh (GAM), ki je bil podpisan v Helsinkih 15. avgusta 2005, med drugim določa ustanovitev Nadzorne misije v Acehu (NMA) (Indonezija) s strani Evropske unije in sodelujočih držav ASEAN. MoS prav tako določa, da se bosta o statusu, privilegijih in imunitetah NMA ter njenih članov dogovorili indonezijska vlada in Evropska unija (EU).

V skladu s tem mi je v Prilogi tega pisma v čast predlagati določbe, ki bodo veljale za sodelovanje vaše države v NMA in s strani vaše države napoteno osebje, katerega status, privilegiji in imunitete so določeni v sporazumu med indonezijsko vlado, EU in sodelujočimi državami ASEAN.

Hvaležen vam bom, če bi potrdili, da sprejemate določbe, navedene v Prilogi, ter da ste seznanjeni, da to pismo ter njegova Priloga, kakor tudi vaš odgovor, predstavljajo pravno zavezujoč sporazum med EU in Vlado Republike Singapur, ki bo začel veljati na dan podpisa vašega odgovora in bo veljal ves čas trajanja udeležbe vaše države v NMA.

Prejmite, prosim, izraze mojega odličnega spoštovanja.

PRILOGA I

| 1. | Republika Singapur sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU. |
| --- | --- |

1.

Republika Singapur sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU.

| 2. | Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Republika Singapur se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge. |
| --- | --- |

2.

Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Republika Singapur se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge.

| 3. | Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Republiko Singapur in pod pogojem, da Republika Singapur na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA. |
| --- | --- |

3.

Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Republiko Singapur in pod pogojem, da Republika Singapur na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA.

| 4. | Republika Singapur poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:






  — | zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami, |
| --- | --- | --- |

4.

Republika Singapur poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:

—

zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami,

| — | Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005,

| — | izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma.

| 5. | Osebje, dodeljeno NMA s strani Republike Singapur, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA. |
| --- | --- |

5.

Osebje, dodeljeno NMA s strani Republike Singapur, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA.

| 6. | Republika Singapur pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA. |
| --- | --- |

6.

Republika Singapur pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA.

| 7. | Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Republike Singapur. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala. |
| --- | --- |

7.

Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Republike Singapur. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala.

| 8. | Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Republike Singapur, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Republike Singapur, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN.

| 9. | Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Republika Singapur pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA. |
| --- | --- |

9.

Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Republika Singapur pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA.

| 10. | Republika Singapur je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Republika Singapur je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

10.

Republika Singapur je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Republika Singapur je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

| 11. | Republika Singapur se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

11.

Republika Singapur se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 12. | Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Republike Singapur v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

12.

Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Republike Singapur v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 13. | Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice. |
| --- | --- |

13.

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice.

| 14. | Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

14.

Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

| 15. | Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora. |
| --- | --- |

15.

Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

| 16. | Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje. |
| --- | --- |

16.

Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje.

| 17. | Republika Singapur ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA. |
| --- | --- |

17.

Republika Singapur ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA.

| 18. | Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ. |
| --- | --- |

18.

Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

| 19. | Republika Singapur določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta. |
| --- | --- |

19.

Republika Singapur določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta.

| 20. | Republika Singapur prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji. |
| --- | --- |

20.

Republika Singapur prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji.

| 21. | Republika Singapur ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA. |
| --- | --- |

21.

Republika Singapur ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA.

| 22. | V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Republika Singapur, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8. |
| --- | --- |

22.

V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Republika Singapur, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8.

| 23. | Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Republike Singapur. |
| --- | --- |

23.

Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Republike Singapur.

| 24. | Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom. |
| --- | --- |

24.

Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom.

| 25. | Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti. |
| --- | --- |

25.

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti.

PRILOGA II

Besedili vzajemnih deklaracij iz oddelkov 11 in 12

Besedilo za države članice EU:

„Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep Sveta z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu – NMA), si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Republike Singapur zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje Republike Singapur pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje Republike Singapur pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Singapur, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Republike Singapur pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Singapur, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Republike Singapur pri uporabi teh sredstev.“

Besedilo za Republiko Singapur:

„Republika Singapur, ki sodeluje v NMA, kakor je določeno v odstavku 5.3 MoS in v Skupnem ukrepu z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu – NMA) si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, ki sodeluje v NMA, zaradi telesne poškodbe, smrti njenega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“

PRILOGA III

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov

Zaradi vzpostavitve okvira za izmenjavo zaupnih podatkov, ki so pomembni za NMA, do stopnje tajnosti RESTREINT UE med Evropsko unijo in Republiko Singapur, se bodo uporabljala pravila, ki so navedena v nadaljevanju.

Republika Singapur bo zagotovila, da zaupni podatki (tj. vsi podatki (torej védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo varovati pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni s stopnjo tajnosti), ki so ji posredovani, obdržijo stopnjo tajnosti, ki jo je določila EU, in bo zavarovala te podatke v skladu s spodaj navedenimi pravili, ki temeljijo na Predpisih Sveta o varovanju tajnosti (1), zlasti:

| — | Republika Singapur ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora, |
| --- | --- |

—

Republika Singapur ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora,

| — | Republika Singapur ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU, |
| --- | --- |

—

Republika Singapur ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU,

| — | Republika Singapur bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki, |
| --- | --- |

—

Republika Singapur bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki,

| — | preden Republika Singapur omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop, |
| --- | --- |

—

preden Republika Singapur omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop,

| — | upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Republiki Singapur z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Republika Singapur bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente, |
| --- | --- |

—

upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Republiki Singapur z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Republika Singapur bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente,

| — | Republika Singapur bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja, |
| --- | --- |

—

Republika Singapur bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja,

| — | Republika Singapur bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Republika Singapur bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register, |
| --- | --- |

—

Republika Singapur bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Republika Singapur bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register,

| — | Republika Singapur bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Republika Singapur sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja. |
| --- | --- |

—

Republika Singapur bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Republika Singapur sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja.

Za namene teh pravil bodo zaupni podatki, ki jih Evropski uniji posreduje Republika Singapur, obravnavani, kot da bi šlo za tajne podatke EU in bodo deležni ustrezne stopnje varovanja.

Vsi zaupni podatki ali gradivo, posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, ostajajo po poteku ali odpovedi tega sporazuma še naprej varovani v skladu z v tem sporazumu navedenimi določbami.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency

I write to you in your capacity as the European Union President in Indonesia. With reference to your predecessor H.E. Mr Charles Humphrey's letter of 26 October 2005, I have the honour, on behalf of the Government of Singapore, to confirm our acceptance of the provisions set out in the Annexes to that letter.

We also confirm that this reply, together with Mr Humphrey's letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement between the EU and our country, which shall enter into force on the day of signature of this letter. We would also like to record our understanding that, specifically, Annex II to Mr Humphrey's letter constitutes the binding reciprocal declarations envisaged by paragraphs 11 and 12 of Annex I to his letter.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

EDWARD LEE

Ambassador

---

(1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Ti predpisi so priloženi temu pismu.

1

---

PREVOD

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Malezijo o sodelovanju Malezije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

Džakarta, 26. oktober 2005

Spoštovani,

Memorandum o soglasju (MoS) med indonezijsko vlado in gibanjem za svobodni Aceh (GAM), ki je bil podpisan v Helsinkih 15. avgusta 2005, med drugim določa ustanovitev Nadzorne misije v Acehu (NMA) (Indonezija) s strani Evropske unije in sodelujočih držav ASEAN. MoS prav tako določa, da se bosta o statusu, privilegijih in imunitetah NMA ter njenih članov dogovorili indonezijska vlada in Evropska unija (EU).

V skladu s tem mi je v Prilogi tega pisma v čast predlagati določbe, ki bodo veljale za sodelovanje vaše države v NMA in s strani vaše države napoteno osebje, katerega status, privilegiji in imunitete so določeni v sporazumu med indonezijsko vlado, EU in sodelujočimi državami ASEAN.

Hvaležen vam bom, če bi potrdili, da sprejemate določbe, navedene v Prilogi, ter da ste seznanjeni, da to pismo ter njegova Priloga, kakor tudi vaš odgovor, predstavljajo pravno zavezujoč sporazum med EU in Vlado Malezije, ki bo začel veljati na dan podpisa vašega odgovora in bo veljal ves čas trajanja udeležbe vaše države v NMA.

Prejmite, prosim, izraze mojega odličnega spoštovanja.

PRILOGA I

| 1. | Malezija sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU. |
| --- | --- |

1.

Malezija sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU.

| 2. | Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Malezija se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge. |
| --- | --- |

2.

Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Malezija se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge.

| 3. | Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Malezijo in pod pogojem, da Malezija na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA. |
| --- | --- |

3.

Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Malezijo in pod pogojem, da Malezija na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA.

| 4. | Malezija poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:






  — | zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami, |
| --- | --- | --- |

4.

Malezija poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:

—

zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami,

| — | Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005,

| — | izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma.

| 5. | Osebje, dodeljeno NMA s strani Malezije, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA. |
| --- | --- |

5.

Osebje, dodeljeno NMA s strani Malezije, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA.

| 6. | Malezija pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA. |
| --- | --- |

6.

Malezija pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA.

| 7. | Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Malezije. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala. |
| --- | --- |

7.

Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Malezije. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala.

| 8. | Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Malezije, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Malezije, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN.

| 9. | Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Malezija pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA. |
| --- | --- |

9.

Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Malezija pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA.

| 10. | Malezija je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Malezija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

10.

Malezija je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Malezija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

| 11. | Malezija se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

11.

Malezija se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 12. | Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Malezije v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

12.

Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Malezije v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 13. | Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice. |
| --- | --- |

13.

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice.

| 14. | Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

14.

Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

| 15. | Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora. |
| --- | --- |

15.

Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

| 16. | Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje. |
| --- | --- |

16.

Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje.

| 17. | Malezija ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA. |
| --- | --- |

17.

Malezija ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA.

| 18. | Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ. |
| --- | --- |

18.

Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

| 19. | Malezija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact - NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta. |
| --- | --- |

19.

Malezija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact - NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta.

| 20. | Malezija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji. |
| --- | --- |

20.

Malezija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji.

| 21. | Malezija ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA. |
| --- | --- |

21.

Malezija ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA.

| 22. | V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Malezija, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8. |
| --- | --- |

22.

V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Malezija, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8.

| 23. | Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Malezije. |
| --- | --- |

23.

Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Malezije.

| 24. | Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom. |
| --- | --- |

24.

Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom.

| 25. | Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti. |
| --- | --- |

25.

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti.

PRILOGA II

Besedili vzajemnih deklaracij iz oddelkov 11 in 12

Besedilo za države članice EU:

„Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep Sveta z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu – NMA), si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Malezije zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje Malezije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje Malezije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Maleziji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Malezije pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Maleziji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Malezije pri uporabi teh sredstev.“

Besedilo za Malezijo:

„Malezija, ki sodeluje v NMA, kakor je določeno v odstavku 5.3 MoS in v Skupnem ukrepu z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu – NMA) si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, ki sodeluje v NMA, zaradi telesne poškodbe, smrti njenega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“

PRILOGA III

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov

Zaradi vzpostavitve okvira za izmenjavo zaupnih podatkov, ki so pomembni za NMA, do stopnje tajnosti RESTREINT UE med Evropsko unijo in Malezijo, se bodo uporabljala pravila, ki so navedena v nadaljevanju.

Malezija bo zagotovila, da zaupni podatki (tj. vsi podatki (torej védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo varovati pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni s stopnjo tajnosti), ki so ji posredovani, obdržijo stopnjo tajnosti, ki jo je določila EU, in bo zavarovala te podatke v skladu s spodaj navedenimi pravili, ki temeljijo na Predpisih Sveta o varovanju tajnosti (1), zlasti:

| — | Malezija ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora, |
| --- | --- |

—

Malezija ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora,

| — | Malezija ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU, |
| --- | --- |

—

Malezija ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU,

| — | Malezija bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki, |
| --- | --- |

—

Malezija bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki,

| — | preden Malezija omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop, |
| --- | --- |

—

preden Malezija omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop,

| — | upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Maleziji z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Malezija bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente, |
| --- | --- |

—

upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Maleziji z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Malezija bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente,

| — | Malezija bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja, |
| --- | --- |

—

Malezija bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja,

| — | Malezija bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Malezija bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register, |
| --- | --- |

—

Malezija bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Malezija bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register,

| — | Malezija bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Malezija sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja. |
| --- | --- |

—

Malezija bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Malezija sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja.

Za namene teh pravil bodo zaupni podatki, ki jih Evropski uniji posreduje Malezija, obravnavani, kot da bi šlo za tajne podatke EU in bodo deležni ustrezne stopnje varovanja.

Vsi zaupni podatki ali gradivo, posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, ostajajo po poteku ali odpovedi tega sporazuma še naprej varovani v skladu z v tem sporazumu navedenimi določbami.

Jakarta, 23 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to the abovementioned subject.

Firstly, I would like to express my appreciation to your letter dated 26 October 2005 regarding the participation of Malaysia in the Aceh Monitoring Mission (AMM) which was established after the signing of the Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia and the Free Aceh Movement (GAM) in Helsinki on 15 August 2005.

I have the honour to confirm, on behalf of the Government of Malaysia, its acceptance of the provisions set out in the Annexes as attached in your letter. I have further the honour to confirm that this letter, together with your letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement, between the Government of Malaysia and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter, and shall remain in force for the duration of Malaysia's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

(DATO’ ZAINAL ABSDIN ZAIN)

Ambassador of Malaysia to the Republic of Indonesia

---

(1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Ti predpisi so priloženi temu pismu.

1

---

PREVOD

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko o sodelovanju Kraljevine Tajske v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

Džakarta, 26. oktober 2005

Spoštovani,

Memorandum o soglasju (MoS) med indonezijsko vlado in gibanjem za svobodni Aceh (GAM), ki je bil podpisan v Helsinkih 15. avgusta 2005, med drugim določa ustanovitev Nadzorne misije v Acehu (NMA) (Indonezija) s strani Evropske unije in sodelujočih držav ASEAN. MoS prav tako določa, da se bosta o statusu, privilegijih in imunitetah NMA ter njenih članov dogovorili indonezijska vlada in Evropska unija (EU).

V skladu s tem mi je v Prilogi tega pisma v čast predlagati določbe, ki bodo veljale za sodelovanje vaše države v NMA in s strani vaše države napoteno osebje, katerega status, privilegiji in imunitete so določeni v sporazumu med indonezijsko vlado, EU in sodelujočimi državami ASEAN.

Hvaležen vam bom, če bi potrdili, da sprejemate določbe, navedene v Prilogi, ter da ste seznanjeni, da to pismo ter njegova Priloga, kakor tudi vaš odgovor, predstavljajo pravno zavezujoč sporazum med EU in Vlado Kraljevine Tajske, ki bo začel veljati na dan podpisa vašega odgovora in bo veljal ves čas trajanja udeležbe vaše države v NMA.

Prejmite, prosim, izraze mojega odličnega spoštovanja.

PRILOGA I

| 1. | Kraljevina Tajska sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU. |
| --- | --- |

1.

Kraljevina Tajska sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU.

| 2. | Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Kraljevina Tajska se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge. |
| --- | --- |

2.

Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Kraljevina Tajska se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge.

| 3. | Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju s Kraljevino Tajsko in pod pogojem, da Kraljevina Tajska na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA. |
| --- | --- |

3.

Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju s Kraljevino Tajsko in pod pogojem, da Kraljevina Tajska na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA.

| 4. | Kraljevina Tajska poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:






  — | zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami, |
| --- | --- | --- |

4.

Kraljevina Tajska poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:

—

zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami,

| — | Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005,

| — | izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma.

| 5. | Osebje, dodeljeno NMA s strani Kraljevine Tajske, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA. |
| --- | --- |

5.

Osebje, dodeljeno NMA s strani Kraljevine Tajske, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA.

| 6. | Kraljevina Tajska pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA. |
| --- | --- |

6.

Kraljevina Tajska pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA.

| 7. | Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Kraljevine Tajske. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala. |
| --- | --- |

7.

Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Kraljevine Tajske. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala.

| 8. | Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Kraljevine Tajske, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Kraljevine Tajske, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN.

| 9. | Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Kraljevina Tajska pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA. |
| --- | --- |

9.

Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Kraljevina Tajska pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA.

| 10. | Kraljevina Tajska je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Kraljevina Tajska je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

10.

Kraljevina Tajska je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Kraljevina Tajska je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

| 11. | Kraljevina Tajska se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

11.

Kraljevina Tajska se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 12. | Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Kraljevine Tajske v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

12.

Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Kraljevine Tajske v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 13. | Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice. |
| --- | --- |

13.

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice.

| 14. | Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

14.

Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

| 15. | Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora. |
| --- | --- |

15.

Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

| 16. | Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje. |
| --- | --- |

16.

Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje.

| 17. | Kraljevina Tajska ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA. |
| --- | --- |

17.

Kraljevina Tajska ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA.

| 18. | Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ. |
| --- | --- |

18.

Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

| 19. | Kraljevina Tajska določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta. |
| --- | --- |

19.

Kraljevina Tajska določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta.

| 20. | Kraljevina Tajska prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji. |
| --- | --- |

20.

Kraljevina Tajska prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji.

| 21. | Kraljevina Tajska ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA. |
| --- | --- |

21.

Kraljevina Tajska ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA.

| 22. | V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Kraljevina Tajska, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8. |
| --- | --- |

22.

V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Kraljevina Tajska, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8.

| 23. | Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Kraljevine Tajske. |
| --- | --- |

23.

Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Kraljevine Tajske.

| 24. | Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom. |
| --- | --- |

24.

Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom.

| 25. | Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti. |
| --- | --- |

25.

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti.

PRILOGA II

Besedili vzajemnih deklaracij iz oddelkov 11 in 12

Besedilo za države članice EU:

„Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep Sveta z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu - NMA), si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Kraljevine Tajske zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje Kraljevine Tajske pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje Kraljevine Tajske pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Kraljevini Tajski, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Kraljevine Tajske pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Kraljevini Tajski, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Kraljevine Tajske pri uporabi teh sredstev.“

Besedilo za Kraljevino Tajsko:

„Kraljevina Tajska, ki sodeluje v NMA, kakor je določeno v odstavku 5.3 MoS in v Skupnem ukrepu z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu – NMA) si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, ki sodeluje v NMA, zaradi telesne poškodbe, smrti njenega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“

PRILOGA III

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov

Zaradi vzpostavitve okvira za izmenjavo zaupnih podatkov, ki so pomembni za NMA, do stopnje tajnosti RESTREINT UE med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko, se bodo uporabljala pravila, ki so navedena v nadaljevanju.

Kraljevina Tajska bo zagotovila, da zaupni podatki (tj. vsi podatki (torej védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo varovati pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni s stopnjo tajnosti), ki so ji posredovani, obdržijo stopnjo tajnosti, ki jo je določila EU, in bo zavarovala te podatke v skladu s spodaj navedenimi pravili, ki temeljijo na Predpisih Sveta o varovanju tajnosti (1), zlasti:

| — | Kraljevina Tajska ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora, |
| --- | --- |

—

Kraljevina Tajska ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora,

| — | Kraljevina Tajska ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU, |
| --- | --- |

—

Kraljevina Tajska ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU,

| — | Kraljevina Tajska bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki, |
| --- | --- |

—

Kraljevina Tajska bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki,

| — | preden Kraljevina Tajska omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop, |
| --- | --- |

—

preden Kraljevina Tajska omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop,

| — | upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Kraljevini Tajski z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Kraljevina Tajska bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente, |
| --- | --- |

—

upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Kraljevini Tajski z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Kraljevina Tajska bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente,

| — | Kraljevina Tajska bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja, |
| --- | --- |

—

Kraljevina Tajska bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja,

| — | Kraljevina Tajska bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Kraljevina Tajska bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register, |
| --- | --- |

—

Kraljevina Tajska bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Kraljevina Tajska bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register,

| — | Kraljevina Tajska bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Kraljevina Tajska sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja. |
| --- | --- |

—

Kraljevina Tajska bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Kraljevina Tajska sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja.

Za namene teh pravil bodo zaupni podatki, ki jih Evropski uniji posreduje Kraljevina Tajska, obravnavani, kot da bi šlo za tajne podatke EU in bodo deležni ustrezne stopnje varovanja.

Vsi zaupni podatki ali gradivo, posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, ostajajo po poteku ali odpovedi tega sporazuma še naprej varovani v skladu z v tem sporazumu navedenimi določbami.

Jakarta, 9 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to your letter of 26 October 2005, together with its Annex, which reads as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union (EU).

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement between the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Kingdom of Thailand, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply, I have the honour to confirm, on behalf of the Government of the Kingdom of Thailand, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, together with your letter and its Annex, under reply, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Kingdom of Thailand and the EU, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

(ATCHARA SERIPUTRA)

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Kingdom of Thailand to the Republic of Indonesia

---

(1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Ti predpisi so priloženi temu pismu.

1

---

PREVOD

SPORAZUM

v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Filipini o sodelovanju Republike Filipini v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA)

Džakarta, 26. oktober 2005

Spoštovani,

Memorandum o soglasju (MoS) med indonezijsko vlado in gibanjem za svobodni Aceh (GAM), ki je bil podpisan v Helsinkih 15. avgusta 2005, med drugim določa ustanovitev Nadzorne misije v Acehu (NMA) (Indonezija) s strani Evropske unije in sodelujočih držav ASEAN. MoS prav tako določa, da se bosta o statusu, privilegijih in imunitetah NMA ter njenih članov dogovorili indonezijska vlada in Evropska unija (EU).

V skladu s tem mi je v Prilogi tega pisma v čast predlagati določbe, ki bodo veljale za sodelovanje vaše države v NMA in s strani vaše države napoteno osebje, katerega status, privilegiji in imunitete so določeni v sporazumu med indonezijsko vlado, EU in sodelujočimi državami ASEAN.

Hvaležen vam bom, če bi potrdili, da sprejemate določbe, navedene v Prilogi, ter da ste seznanjeni, da to pismo ter njegova Priloga, kakor tudi vaš odgovor, predstavljajo pravno zavezujoč sporazum med EU in Vlado Republike Filipini, ki bo začel veljati na dan podpisa vašega odgovora in bo veljal ves čas trajanja udeležbe vaše države v NMA.

Prejmite, prosim, izraze mojega odličnega spoštovanja.

PRILOGA I

| 1. | Republika Filipini sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU. |
| --- | --- |

1.

Republika Filipini sodeluje v NMA, kakor je določeno v MoS in v skladu z naslednjimi določbami in vsemi potrebnimi izvedbenimi določbami, brez poseganja v avtonomijo odločanja EU.

| 2. | Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Republika Filipini se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge. |
| --- | --- |

2.

Sodelovanje EU temelji na Skupnem ukrepu, ki ga je Svet sprejel dne 9. septembra 2005, o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija v Acehu – NMA). Republika Filipini se pridruži tistim določbam Skupnega ukrepa, ki zadevajo njeno sodelovanje in sodelovanje njenega osebja v NMA, ob upoštevanju določb te Priloge.

| 3. | Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Republiko Filipini in pod pogojem, da Republika Filipini na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA. |
| --- | --- |

3.

Sklep o zaključku sodelovanja EU v NMA sprejme Svet Evropske unije v posvetovanju z Republiko Filipini in pod pogojem, da Republika Filipini na dan sprejetja tega sklepa še vedno prispeva v NMA.

| 4. | Republika Filipini poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:






  — | zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami, |
| --- | --- | --- |

4.

Republika Filipini poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu z:

—

zadevnimi določbami Skupnega ukrepa Sveta z dne 9. septembra 2005 in morebitnimi kasnejšimi spremembami,

| — | Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

Operativnim načrtom (OPLAN), ki ga je Svet Evropske unije potrdil dne 9. septembra 2005,

| — | izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi dogovori na podlagi tega sporazuma.

| 5. | Osebje, dodeljeno NMA s strani Republike Filipini, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA. |
| --- | --- |

5.

Osebje, dodeljeno NMA s strani Republike Filipini, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA.

| 6. | Republika Filipini pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA. |
| --- | --- |

6.

Republika Filipini pravočasno obvesti vodjo misije NMA o vsaki spremembi v zvezi s sodelovanjem v NMA.

| 7. | Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Republike Filipini. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala. |
| --- | --- |

7.

Osebje, dodeljeno NMA ob začetku misije, opravi zdravstveni pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za službovanje pa potrdi pristojni organ Republike Filipini. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo zdravniškega spričevala.

| 8. | Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Republike Filipini, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN. |
| --- | --- |

8.

Status osebja NMA, vključno z osebjem, dodeljenim NMA s strani Republike Filipini, ureja sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA med indonezijsko vlado, Evropsko unijo in sodelujočimi državami ASEAN.

| 9. | Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Republika Filipini pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA. |
| --- | --- |

9.

Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz oddelka 8 je Republika Filipini pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA.

| 10. | Republika Filipini je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Republika Filipini je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

10.

Republika Filipini je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju vseh imunitet, ki jih podeljuje sporazum o statusu, privilegijih in imunitetah NMA, pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vloži njeno osebje ali ki se nanj nanašajo. Republika Filipini je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

| 11. | Republika Filipini se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

11.

Republika Filipini se na podlagi vzajemnosti zaveže, da bo ob podpisu te izmenjave pisem podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vseh držav, ki sodelujejo v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 12. | Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Republike Filipini v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II. |
| --- | --- |

12.

Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu te izmenjave pisem njene države članice na podlagi vzajemnosti podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi z udeležbo Republike Filipini v NMA. Vzorec te izjave je določen v Prilogi II.

| 13. | Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice. |
| --- | --- |

13.

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov so določena v Prilogi III. Pristojni organi, vključno z vodjo misije NMA, lahko določijo nadaljnje smernice.

| 14. | Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

14.

Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

| 15. | Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora. |
| --- | --- |

15.

Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

| 16. | Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje. |
| --- | --- |

16.

Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje.

| 17. | Republika Filipini ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA. |
| --- | --- |

17.

Republika Filipini ima v skladu s pravnim instrumentom iz oddelka 2 pri tekočem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v NMA.

| 18. | Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ. |
| --- | --- |

18.

Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

| 19. | Republika Filipini določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta. |
| --- | --- |

19.

Republika Filipini določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za tekočo disciplino kontingenta.

| 20. | Republika Filipini prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji. |
| --- | --- |

20.

Republika Filipini prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v misiji.

| 21. | Republika Filipini ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA. |
| --- | --- |

21.

Republika Filipini ne prispeva k financiranju operativnega proračuna NMA.

| 22. | V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Republika Filipini, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8. |
| --- | --- |

22.

V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države, v kateri poteka operacija, Republika Filipini, če je bila dokazana njena odgovornost, izplača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu, privilegijih in imunitetah NMA iz oddelka 8.

| 23. | Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Republike Filipini. |
| --- | --- |

23.

Vsi potrebni tehnični in upravni dogovori o izvajanju tega sporazuma se sklenejo med generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko ali vodjo misije ter ustreznimi organi Republike Filipini.

| 24. | Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom. |
| --- | --- |

24.

Obe pogodbenici imata pravico odpovedati ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom, ki se vroči z enomesečnim odpovednim rokom.

| 25. | Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti. |
| --- | --- |

25.

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo le po diplomatski poti.

PRILOGA II

Besedili vzajemnih deklaracij iz oddelkov 11 in 12

Besedilo za države članice EU:

„Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep Sveta z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu – NMA), si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Republike Filipini zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje Republike Filipini pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje Republike Filipini pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Filipini, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Republike Filipini pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Filipini, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA iz Republike Filipini pri uporabi teh sredstev.“

Besedilo za Republiko Filipini:

„Republika Filipini, ki sodeluje v NMA, kakor je določeno v odstavku 5.3 MoS in v Skupnem ukrepu z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji EU v Acehu (Nadzorna misija v Acehu – NMA) si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, ki sodeluje v NMA, zaradi telesne poškodbe, smrti njenega osebja, škode ali izgube sredstev, ki mu pripadajo in se uporabljajo v okviru NMA, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z NMA, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa, ali

| — | povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo državam, ki sodelujejo v NMA, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z misijo, razen v primeru hude malomarnosti ali naklepa osebja NMA pri uporabi teh sredstev.“

PRILOGA III

Pravila o izmenjavi in varstvu zaupnih podatkov

Zaradi vzpostavitve okvira za izmenjavo zaupnih podatkov, ki so pomembni za NMA, do stopnje tajnosti RESTREINT UE med Evropsko unijo in Republiko Filipini, se bodo uporabljala pravila, ki so navedena v nadaljevanju.

Republika Filipini bo zagotovila, da zaupni podatki (tj. vsi podatki (torej védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo varovati pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni s stopnjo tajnosti), ki so ji posredovani, obdržijo stopnjo tajnosti, ki jo je določila EU, in bo zavarovala te podatke v skladu s spodaj navedenimi pravili, ki temeljijo na Predpisih Sveta o varovanju tajnosti (1), zlasti:

| — | Republika Filipini ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora, |
| --- | --- |

—

Republika Filipini ne bo uporabljala posredovanih zaupnih podatkov EU za druge namene kot tiste, za katere so ji bili zaupni podatki posredovani, in za druge namene, kot jih je določil organ izvora,

| — | Republika Filipini ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU, |
| --- | --- |

—

Republika Filipini ne bo razkrila teh podatkov tretjim strankam brez predhodnega soglasja EU,

| — | Republika Filipini bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki, |
| --- | --- |

—

Republika Filipini bo zagotovila, da bo dostop do zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovani, odobren le za posameznike, ki izkažejo upravičen interes za seznanitev s temi podatki,

| — | preden Republika Filipini omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop, |
| --- | --- |

—

preden Republika Filipini omogoči dostop do zaupnih podatkov EU, bo poskrbela, da se vse posameznike, ki zahtevajo dostop do teh podatkov, pouči o predpisih o varovanju tajnosti, ter da ti posamezniki izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti podatkov, do katerih bodo imeli dostop,

| — | upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Republiki Filipini z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Republika Filipini bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente, |
| --- | --- |

—

upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupni podatki EU posredujejo Republiki Filipini z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Republika Filipini bo vnaprej sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih podatkov, in točne naslove, na katere je treba posredovati podatke in dokumente,

| — | Republika Filipini bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja, |
| --- | --- |

—

Republika Filipini bo zagotovila, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupni podatki in dokumenti EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja,

| — | Republika Filipini bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Republika Filipini bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register, |
| --- | --- |

—

Republika Filipini bo zagotovila, da se zaupni dokumenti EU, ki so ji posredovani, ob prejemu zabeležijo v poseben register. Republika Filipini bo zagotovila, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so ji posredovane, tudi če jih je naredil organ prejemnik, njihovo število, razdelitev in uničenje zabeležijo v ta posebni register,

| — | Republika Filipini bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Republika Filipini sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja. |
| --- | --- |

—

Republika Filipini bo sporočila generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih podatkov EU, ki so ji bili posredovane. V tem primeru bo Republika Filipini sprožila preiskave in sprejela ustrezne ukrepe, da bi preprečila ponovitev ogrožanja.

Za namene teh pravil bodo zaupni podatki, ki jih Evropski uniji posreduje Republika Filipini, obravnavani, kot da bi šlo za tajne podatke EU in bodo deležni ustrezne stopnje varovanja.

Vsi zaupni podatki ali gradivo, posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, ostajajo po poteku ali odpovedi tega sporazuma še naprej varovani v skladu z v tem sporazumu navedenimi določbami.

Jakarta, 17 January 2006

Your Excellency,

I have the honor to refer to the letter of your predecessor as representative of the President of the Council of the European Union, H.E. Charles Humfrey, CMG, dated 26 October 2005, together with its Annex, which read as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh, (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union.

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement in the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Republic of the Philippines, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply to this letter dated 26 October 2005, together with its Annex, I have the honor to confirm, on behalf of the Government of the Republic of the Philippines, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Republic of the Philippines and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

SHULAN O. PRIMAVERA

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Republic of the Philippines

---

(1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Ti predpisi so priloženi temu pismu.

1

---