# Eiropas Savienības L 240/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 240 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 13. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 240

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 13. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1047/2007 (2007. gada 12. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1048/2007 (2007. gada 11. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1049/2007 (2007. gada 11. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot pikšas ICES IIIa zonā, EK ūdeņos IIIb, IIIc un IIId zonā | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1050/2007 (2007. gada 12. septembris) par noteiktu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mejillón de Galicia jeb Mexillón de Galicia (ACVN) – Café de Colombia (AĢIN) – Castagna Cuneo (AĢIN) – Asparago Bianco di Bassano (ACVN)) | 7 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 1047/2007 (2007. gada 12. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1048/2007 (2007. gada 11. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1049/2007 (2007. gada 11. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot pikšas ICES IIIa zonā, EK ūdeņos IIIb, IIIc un IIId zonā

ICES

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1050/2007 (2007. gada 12. septembris) par noteiktu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mejillón de Galicia jeb Mexillón de Galicia (ACVN) – Café de Colombia (AĢIN) – Castagna Cuneo (AĢIN) – Asparago Bianco di Bassano (ACVN))

Mejillón de Galicia

Mexillón de Galicia

Café de Colombia

Castagna Cuneo

Asparago Bianco di Bassano

7

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 62/04/COL (2004. gada 31. marts), ar kuru četrdesmit piekto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot 24.A nodaļu Valsts atbalsts jūras transportam un VIII pielikumu, un ar ko ierosina attiecīgos pasākumus | 9 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 62/04/COL (2004. gada 31. marts), ar kuru četrdesmit piekto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot 24.A nodaļu Valsts atbalsts jūras transportam un VIII pielikumu, un ar ko ierosina attiecīgos pasākumus

9

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 13.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1047/2007

(2007. gada 12. septembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 13. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 12. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 12. septembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 36,3 |
| XS | 26,0 |
| ZZ | 31,2 |
| 0707 00 05 | JO | 190,9 |
| TR | 134,7 |
| ZZ | 162,8 |
| 0709 90 70 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0805 50 10 | AR | 74,9 |
| UY | 71,9 |
| ZA | 60,7 |
| ZZ | 69,2 |
| 0806 10 10 | EG | 177,6 |
| IL | 217,7 |
| TR | 100,5 |
| ZZ | 165,3 |
| 0808 10 80 | AR | 62,4 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,1 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 95,9 |
| US | 99,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 88,6 |
| 0808 20 50 | CN | 59,4 |
| TR | 123,3 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 89,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 149,3 |
| US | 210,8 |
| ZZ | 180,1 |
| 0809 40 05 | BA | 45,7 |
| IL | 125,5 |
| MK | 45,7 |
| TR | 115,5 |
| ZZ | 83,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

36,3

XS

26,0

ZZ

31,2

0707 00 05

JO

190,9

TR

134,7

ZZ

162,8

0709 90 70

TR

106,4

ZZ

106,4

0805 50 10

AR

74,9

UY

71,9

ZA

60,7

ZZ

69,2

0806 10 10

EG

177,6

IL

217,7

TR

100,5

ZZ

165,3

0808 10 80

AR

62,4

BR

117,4

CL

85,1

CN

79,8

NZ

95,9

US

99,3

ZA

80,2

ZZ

88,6

0808 20 50

CN

59,4

TR

123,3

ZA

86,6

ZZ

89,8

0809 30 10, 0809 30 90

TR

149,3

US

210,8

ZZ

180,1

0809 40 05

BA

45,7

IL

125,5

MK

45,7

TR

115,5

ZZ

83,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1048/2007

(2007. gada 11. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 2. punktu Francijas pienākums ir no dienas, kurā attiecīgās kvotas apguve uzskatāma par noslēgušos, provizoriski aizliegt zveju no šā krājuma, kā arī pēc minētās dienas gūtas nozvejas paturēšanu uz kuģa, pārkraušanu citā kuģī un izkraušanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 2. punktu Francijas pienākums ir no dienas, kurā attiecīgās kvotas apguve uzskatāma par noslēgušos, provizoriski aizliegt zveju no šā krājuma, kā arī pēc minētās dienas gūtas nozvejas paturēšanu uz kuģa, pārkraušanu citā kuģī un izkraušanu.

| (3) | Francija 2007. gada 21. jūlijā aizliedza zilās tunzivs zveju Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā tikai kuģiem, kas bija reģistrēti kādā no Vidusjūras ostām 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Francija 2007. gada 21. jūlijā aizliedza zilās tunzivs zveju Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūrā tikai kuģiem, kas bija reģistrēti kādā no Vidusjūras ostām 2007. gada 1. janvārī.

| (4) | Francija aizliedza zilās tunzivs zveju saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 2. punktu no 2007. gada 27. augusta, |
| --- | --- |

(4)

Francija aizliedza zilās tunzivs zveju saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 2. punktu no 2007. gada 27. augusta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1 lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.). Labota redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 898/2007 (OV L 196, 28.7.2007., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 23 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | BFT/AE045W |
| Suga | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūra |
| Datums | 27.8.2007. |

Nr.

23

Dalībvalsts

Francija

Krājums

BFT/AE045W

Suga

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Zona

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° R garuma un Vidusjūra

Datums

27.8.2007.

---

| 13.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1049/2007

(2007. gada 11. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot pikšas ICES IIIa zonā, EK ūdeņos IIIb, IIIc un IIId zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1 lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.). Labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 898/2007 (OV L 196, 28.7.2007., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 37 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | HAD/3A/BCD |
| Suga | Pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | IIIa zona, EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā |
| Datums | 22.8.2007. |

Nr.

37

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

HAD/3A/BCD

Suga

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

IIIa zona, EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

Datums

22.8.2007.

---

| 13.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1050/2007

(2007. gada 12. septembris)

par noteiktu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mejillón de Galicia jeb Mexillón de Galicia (ACVN) – Café de Colombia (AĢIN) – Castagna Cuneo (AĢIN) – Asparago Bianco di Bassano (ACVN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1), un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Mejillón de Galicia jeb Mexillón de Galicia, Kolumbijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Café de Colombia un Itālijas iesniegtie pieteikumi reģistrēt nosaukumus Castagna Cuneo un Asparago Bianco di Bassano ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Mejillón de Galicia jeb Mexillón de Galicia, Kolumbijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Café de Colombia un Itālijas iesniegtie pieteikumi reģistrēt nosaukumus Castagna Cuneo un Asparago Bianco di Bassano ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē, tāpēc šie nosaukumi ir jāiekļauj reģistrā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē, tāpēc šie nosaukumi ir jāiekļauj reģistrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minētos nosaukumus iekļauj reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 12. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 952/2007 (OV L 210, 10.8.2007., 26. lpp.).

1

(2)  OV C 320, 28.12.2006., 12. lpp. (Mejillón de Galicia jeb Mexillón de Galicia); OV C 320, 28.12.2006., 17. lpp. (Café de Colombia); OV C 321, 29.12.2006., 9. lpp. (Castagna Cuneo); OV C 321, 29.12.2006., 19. lpp. (Asparago Bianco di Bassano).

2

Mejillón de Galicia

Mexillón de Galicia

Café de Colombia

Castagna Cuneo

Asparago Bianco di Bassano

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā

1.6. grupa –   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Castagna Cuneo (AĢIN)

Asparago Bianco di Bassano (ACVN)

1.7. grupa –   Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

SPĀNIJA

Mejillón de Galicia jeb Mexillón de Galicia (ACVN)

1.8. grupa –   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti: kafija

KOLUMBIJA

Café de Colombia (AĢIN)

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 13.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/9

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 62/04/COL

(2004. gada 31. marts),

ar kuru četrdesmit piekto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot 24.A nodaļu “Valsts atbalsts jūras transportam” un VIII pielikumu, un ar ko ierosina attiecīgos pasākumus

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1), un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (2), jo īpaši tā 24. pantu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 3. protokola I daļas 1. pantu un 3. protokola II daļas 18. un 19. pantu (3),

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas līguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas līguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus un pamatnostādnes par EEZ līgumā iztirzātajiem jautājumiem, ja to skaidri paredz minētais līgums vai Uzraudzības un Tiesas līgums vai ja EBTA Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,

ATGĀDINOT procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā (4), ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (5),

TĀ KĀ Eiropas Kopienu Komisija (tālāk tekstā – EK Komisija) 2004. gada 17. janvārī pieņēma paziņojumu, nosakot Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam, kā arī saskaņā ar EK Līguma 88. panta 1. punktu ierosināja attiecīgos pasākumus (6),

TĀ KĀ minētais paziņojums ir attiecināms arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,

TĀ KĀ ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā,

TĀ KA saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGI” II punktu EBTA Uzraudzības iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilstu Eiropas Komisijas pieņemtajiem,

APSPRIEDUSIES ar EK Komisiju,

ATGĀDINOT, ka EBTA Uzraudzības iestāde par šo tēmu ir apspriedusies ar EBTA valstīm daudzpusējā sanāksmē 2004. gada 3. februārī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1) | Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.A nodaļu un VIII pielikumu groza, pašreizējo 24.A nodaļu un VIII pielikumu aizstājot ar tekstu, kas pievienots šā lēmuma pielikumā. Tiek ierosināti šā lēmuma pielikumā iekļautie attiecīgie pasākumi. |
| --- | --- |

1)

Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.A nodaļu un VIII pielikumu groza, pašreizējo 24.A nodaļu un VIII pielikumu aizstājot ar tekstu, kas pievienots šā lēmuma pielikumā. Tiek ierosināti šā lēmuma pielikumā iekļautie attiecīgie pasākumi.

| 2) | EBTA valstis informē ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un pielikumu. EBTA valstīm ne vēlāk kā līdz 2004. gada 30. jūnijam ir jāpaziņo par savu piekrišanu attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2)

EBTA valstis informē ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un pielikumu. EBTA valstīm ne vēlāk kā līdz 2004. gada 30. jūnijam ir jāpaziņo par savu piekrišanu attiecīgajiem pasākumiem.

| 3) | Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisiju informē ar šā lēmuma kopiju, ietverot pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisiju informē ar šā lēmuma kopiju, ietverot pielikumu.

| 4) | Šo lēmumu, ietverot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. |
| --- | --- |

4)

Šo lēmumu, ietverot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.

| 5) | Ja EBTA valstis piekrīt ierosinātajiem attiecīgajiem pasākumiem, Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā publicē kopsavilkuma paziņojumu. |
| --- | --- |

5)

Ja EBTA valstis piekrīt ierosinātajiem attiecīgajiem pasākumiem, Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā publicē kopsavilkuma paziņojumu.

| 6) | Šis lēmums ir autentisks angļu valodā. |
| --- | --- |

6)

Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

Briselē, 2004. gada 31. martā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Hannes HAFSTEIN

Kolēģijas loceklis

Einar M. BULL

---

(1)  Tālāk tekstā – EEZ līgums.

1

(2)  Tālāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas līgums.

2

(3)  Uzraudzības un Tiesas līguma 3. protokols, kurā EBTA valstis izdarījušas grozījumus 2001. gada 10. decembrī. Grozījumi stājās spēkā 2003. gada 28. augustā.

3

(4)  Tālāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

4

(5)  Pirmoreiz publicēti OV L 231, 3.9.1994., un EEZ pielikumā Nr. 32 tajā pašā datumā, jaunākie grozījumi izdarīti ar Kolēģijas Lēmumu Nr. 41/04/COL, 17.3.2004., vēl nav publicēts.

5

(6)  OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.

6

---

PIELIKUMS

“24.A   VALSTS ATBALSTS JŪRAS TRANSPORTAM (1)

24.A.1.   Ievads

| (1) | Jūras transporta pakalpojumiem Eiropas Ekonomikas zonā ir būtiska nozīme. EEZ jūras transporta nozare un ar to saistītās darbības ir vienas no ievērojamākajām pasaulē. EK Komisijas Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam – laiks izlemt” (2) uzsvērta jūras transporta pakalpojumu būtiskā nozīme Kopienas ekonomikā un norādīts, ka tirdzniecībā starp Kopienu un pārējo pasauli 90 % no visām precēm tiek pārvadātas, izmantojot jūras transportu. No visiem preču pārvadājumiem starp EK dalībvalstīm 69 % ir īslīniju jūras pārvadājumi (41 %, ja ieskaita arī iekšzemes pārvadājumus). |
| --- | --- |

(1)

Jūras transporta pakalpojumiem Eiropas Ekonomikas zonā ir būtiska nozīme. EEZ jūras transporta nozare un ar to saistītās darbības ir vienas no ievērojamākajām pasaulē. EK Komisijas Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam – laiks izlemt” (2) uzsvērta jūras transporta pakalpojumu būtiskā nozīme Kopienas ekonomikā un norādīts, ka tirdzniecībā starp Kopienu un pārējo pasauli 90 % no visām precēm tiek pārvadātas, izmantojot jūras transportu. No visiem preču pārvadājumiem starp EK dalībvalstīm 69 % ir īslīniju jūras pārvadājumi (41 %, ja ieskaita arī iekšzemes pārvadājumus).

| (2) | Kopš septiņdesmitajiem gadiem Eiropas flote ir saskārusies ar konkurenci, ko rada kuģi, kas reģistrēti trešās valstīs, kurām maz rūp starptautiskā līmenī spēkā esošu sociālo un drošības normu ievērošana. |
| --- | --- |

(2)

Kopš septiņdesmitajiem gadiem Eiropas flote ir saskārusies ar konkurenci, ko rada kuģi, kas reģistrēti trešās valstīs, kurām maz rūp starptautiskā līmenī spēkā esošu sociālo un drošības normu ievērošana.

| (3) | Astoņdesmito gadu beigās tika atzīts, ka Eiropas kuģiem trūkst konkurētspējas, un, tā kā nebija saskaņotu pasākumu Eiropas līmenī, vairākas EEZ valstis pieņēma atšķirīgus noteikumus jūras transporta atbalstam. EEZ valstu pieņemto stratēģiju daudzveidība un pasākumu atbalstam piešķirtā budžeta atšķirības atspoguļo šo valstu dažādo pieeju valsts atbalstam, kā arī to, kādu nozīmi tās piešķir jūrniecības nozarei. |
| --- | --- |

(3)

Astoņdesmito gadu beigās tika atzīts, ka Eiropas kuģiem trūkst konkurētspējas, un, tā kā nebija saskaņotu pasākumu Eiropas līmenī, vairākas EEZ valstis pieņēma atšķirīgus noteikumus jūras transporta atbalstam. EEZ valstu pieņemto stratēģiju daudzveidība un pasākumu atbalstam piešķirtā budžeta atšķirības atspoguļo šo valstu dažādo pieeju valsts atbalstam, kā arī to, kādu nozīmi tās piešķir jūrniecības nozarei.

| (4) | Turklāt, lai veicinātu kuģu pārreģistrāciju, EEZ valstis atviegloja noteikumus attiecībā uz apkalpi, īpaši papildus galvenajiem reģistriem izveidojot otros reģistrus. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt, lai veicinātu kuģu pārreģistrāciju, EEZ valstis atviegloja noteikumus attiecībā uz apkalpi, īpaši papildus galvenajiem reģistriem izveidojot otros reģistrus.

| (5) | Otrie reģistri ir, pirmkārt, “ārzonas reģistri”, kas pieder vairāk vai mazāk autonomām teritorijām attiecībā pret EEZ valsti, un, otrkārt, “starptautiski reģistri”, kas tieši piesaistīti to izveidotājai valstij. |
| --- | --- |

(5)

Otrie reģistri ir, pirmkārt, “ārzonas reģistri”, kas pieder vairāk vai mazāk autonomām teritorijām attiecībā pret EEZ valsti, un, otrkārt, “starptautiski reģistri”, kas tieši piesaistīti to izveidotājai valstij.

| (6) | Neraugoties uz visiem pūliņiem, liela daļa EEZ flotes turpina kuģot zem trešu valstu karogiem. Tas izskaidrojams ar to, ka trešu valstu reģistri, kuri piemēro brīvpieejas reģistrēšanās politiku – un ko dažkārt dēvē par “aprēķina karogiem” –, ir bijuši un joprojām ir ievērojami konkurētspējīgāki nekā EEZ valstu reģistri. |
| --- | --- |

(6)

Neraugoties uz visiem pūliņiem, liela daļa EEZ flotes turpina kuģot zem trešu valstu karogiem. Tas izskaidrojams ar to, ka trešu valstu reģistri, kuri piemēro brīvpieejas reģistrēšanās politiku – un ko dažkārt dēvē par “aprēķina karogiem” –, ir bijuši un joprojām ir ievērojami konkurētspējīgāki nekā EEZ valstu reģistri.

24.A.1.1.   Atbalsts kuģniecības nozarei

| (1) | Ņemot vērā ārpuskopienas kuģu konkurences spiediena rezultātā EK dalībvalstīs pieņemto atbalsta shēmu daudzveidību, EK Komisija 1989. gadā pieņēma pirmās pamatnostādnes šajā jomā, lai panāktu zināmu vienādošanu attiecībā uz EK dalībvalstu darbībām. Tomēr šī metode izrādījās neefektīva, un Kopienas flotes pagrimums turpinājās. Pamatnostādnes tika attiecīgi pārskatītas, un 1997. gadā tika pieņemts paziņojums, ar ko tika noteiktas jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (3). |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā ārpuskopienas kuģu konkurences spiediena rezultātā EK dalībvalstīs pieņemto atbalsta shēmu daudzveidību, EK Komisija 1989. gadā pieņēma pirmās pamatnostādnes šajā jomā, lai panāktu zināmu vienādošanu attiecībā uz EK dalībvalstu darbībām. Tomēr šī metode izrādījās neefektīva, un Kopienas flotes pagrimums turpinājās. Pamatnostādnes tika attiecīgi pārskatītas, un 1997. gadā tika pieņemts paziņojums, ar ko tika noteiktas jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (3).

| (2) | Kad EEZ līgums stājās spēkā, 1989. gada pamatnostādnes tajā nebija iekļautas. Taču uz jūras transporta nozari pilnībā attiecās EEZ līgumā ietvertie valsts atbalsta pamatnoteikumi, un Uzraudzības iestāde uzskatīja, ka Komisijas 1989. gada pamatnostādnes par atbalstu kuģniecības uzņēmumiem būtu attiecināmas uz EEZ. Tādējādi 1997. gada paziņojums tika iekļauts kā 24.A nodaļa Uzraudzības iestādes pieņemtajās Valsts atbalsta pamatnostādnēs. Šajā 24.A nodaļā iekļautas EK Komisijas 2004. gada pamatnostādnes (4). |
| --- | --- |

(2)

Kad EEZ līgums stājās spēkā, 1989. gada pamatnostādnes tajā nebija iekļautas. Taču uz jūras transporta nozari pilnībā attiecās EEZ līgumā ietvertie valsts atbalsta pamatnoteikumi, un Uzraudzības iestāde uzskatīja, ka Komisijas 1989. gada pamatnostādnes par atbalstu kuģniecības uzņēmumiem būtu attiecināmas uz EEZ. Tādējādi 1997. gada paziņojums tika iekļauts kā 24.A nodaļa Uzraudzības iestādes pieņemtajās Valsts atbalsta pamatnostādnēs. Šajā 24.A nodaļā iekļautas EK Komisijas 2004. gada pamatnostādnes (4).

| (3) | Pēdējos gados būtiskākais jaunums EEZ valstu jūras transporta atbalsta pasākumu jomā ir vienotas likmes nodokļu sistēmu plašā ieviešana visā Eiropā, balstoties uz tonnāžu (“tonnāžas nodoklis”). Tonnāžas nodokli jau visai sen ieviesa Grieķijā, un pamazām to piemēroja arī citās valstīs – Nīderlandē (1996), Norvēģijā (1996), Vācijā (1999), Apvienotajā Karalistē (2000), Dānijā, Spānijā un Somijā (2002), un Īrijā (2002). Arī Beļģija un Francija 2002. gadā nolēma to ieviest, bet Itālijas valdība pašreiz apsver šādu iespēju. |
| --- | --- |

(3)

Pēdējos gados būtiskākais jaunums EEZ valstu jūras transporta atbalsta pasākumu jomā ir vienotas likmes nodokļu sistēmu plašā ieviešana visā Eiropā, balstoties uz tonnāžu (“tonnāžas nodoklis”). Tonnāžas nodokli jau visai sen ieviesa Grieķijā, un pamazām to piemēroja arī citās valstīs – Nīderlandē (1996), Norvēģijā (1996), Vācijā (1999), Apvienotajā Karalistē (2000), Dānijā, Spānijā un Somijā (2002), un Īrijā (2002). Arī Beļģija un Francija 2002. gadā nolēma to ieviest, bet Itālijas valdība pašreiz apsver šādu iespēju.

24.A.1.2.   Pārskats par nozares attīstību kopš 1997. gada pamatnostādņu pieņemšanas

| (1) | EK Komisija 2004. gada pamatnostādņu ievadā apraksta EK dalībvalstu ierosinātos un EK Komisijas pieņemtos pasākumus salīdzinājumā ar 1997. gada pamatnostādņu mērķiem. EK Komisija attiecīgo informāciju bija ieguvusi no statistikas datiem un dalībvalstīm 2002. gada sākumā nosūtītās anketas atbildēm. Uzraudzības iestāde EBTA valstis lūdza aizpildīt to pašu anketu un atbildes nosūtīja EK Komisijai. EBTA valstu atbildes uz anketas jautājumiem un Uzraudzības iestādes pieredze, ņemot vērā atbalsta paziņojumus jūras transporta jomā, Uzraudzības iestādei dod pamatu apliecināt, ka EK Komisijas 2004. gada paziņojumā aprakstītās vispārīgās tendences ir attiecināmas uz visu EEZ. |
| --- | --- |

(1)

EK Komisija 2004. gada pamatnostādņu ievadā apraksta EK dalībvalstu ierosinātos un EK Komisijas pieņemtos pasākumus salīdzinājumā ar 1997. gada pamatnostādņu mērķiem. EK Komisija attiecīgo informāciju bija ieguvusi no statistikas datiem un dalībvalstīm 2002. gada sākumā nosūtītās anketas atbildēm. Uzraudzības iestāde EBTA valstis lūdza aizpildīt to pašu anketu un atbildes nosūtīja EK Komisijai. EBTA valstu atbildes uz anketas jautājumiem un Uzraudzības iestādes pieredze, ņemot vērā atbalsta paziņojumus jūras transporta jomā, Uzraudzības iestādei dod pamatu apliecināt, ka EK Komisijas 2004. gada paziņojumā aprakstītās vispārīgās tendences ir attiecināmas uz visu EEZ.

a)   EEZ flotes konkurētspēja

| (2) | Balstoties uz EK dalībvalstu 2002. gada vidū iesniegtajām atbildēm uz Komisijas anketu un jaunākajiem statistikas datiem (5), EK Komisija secināja, ka EK dalībvalstis, kuras bija ieviesušas atbalsta pasākumus, jo īpaši nodokļu atvieglojumu veidā, bija panākušas, ka liels skaits kuģu ar ievērojamu tonnāžu pārreģistrējas atpakaļ ar valsts karogu, ņemot vērā visu reģistru apkopotos datus. Kopš Norvēģija (6) ieviesa īpašo kuģniecības nodokļa režīmu, tirdzniecības flote ar valsts karogu pieauga par 89 kuģiem jeb 6 % (1996.–2001). Laikā no 1989. līdz 2001. gadam EK dalībvalstu reģistru īpatsvars pasaules kopējā tonnāžā nedaudz samazinājās. Visā pasaulē kuģniecībai pieaugot, Kopienas pārvaldītā flote, kas bija reģistrēta ar trešu valstu karogiem, pieauga straujāk nekā ar EK dalībvalstu karogiem reģistrētā flote. Norvēģijas īpašumā esošu kuģu skaits, kuri peldēja ar ārvalstu karogiem, pieauga no 425 kuģiem 1996. gada 1. janvārī līdz 702 kuģiem 2001. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Balstoties uz EK dalībvalstu 2002. gada vidū iesniegtajām atbildēm uz Komisijas anketu un jaunākajiem statistikas datiem (5), EK Komisija secināja, ka EK dalībvalstis, kuras bija ieviesušas atbalsta pasākumus, jo īpaši nodokļu atvieglojumu veidā, bija panākušas, ka liels skaits kuģu ar ievērojamu tonnāžu pārreģistrējas atpakaļ ar valsts karogu, ņemot vērā visu reģistru apkopotos datus. Kopš Norvēģija (6) ieviesa īpašo kuģniecības nodokļa režīmu, tirdzniecības flote ar valsts karogu pieauga par 89 kuģiem jeb 6 % (1996.–2001). Laikā no 1989. līdz 2001. gadam EK dalībvalstu reģistru īpatsvars pasaules kopējā tonnāžā nedaudz samazinājās. Visā pasaulē kuģniecībai pieaugot, Kopienas pārvaldītā flote, kas bija reģistrēta ar trešu valstu karogiem, pieauga straujāk nekā ar EK dalībvalstu karogiem reģistrētā flote. Norvēģijas īpašumā esošu kuģu skaits, kuri peldēja ar ārvalstu karogiem, pieauga no 425 kuģiem 1996. gada 1. janvārī līdz 702 kuģiem 2001. gada 1. janvārī.

b)   Nodarbinātības tendences

| (3) | Attiecībā uz nodarbinātības tendencēm EK Komisija konstatēja, ka uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku kopējais skaits ir samazinājies, taču norādīja, ka tas jāskata kopsakarībā ar kuģu produktivitātes palielināšanos un Kopienas flotes atjaunošanu 1997.–2001. gadā, kad progresīvāku tehnoloģiju rezultātā apkalpes kļuva mazākas, bet labāk apmācītas. Komisija secināja, ka nav mazinājusies tendence uz kuģiem ar Kopienas karogiem arvien vairāk nodarbināt trešu valstu jūrniekus. Šai tendencei Komisija pievērsa uzmanību 2001. gada Paziņojumā par jūrnieku apmācību un pieņemšanu darbā (7). Norvēģijā laikā no 1999. līdz 2000. gadam norvēģu un EEZ jūrnieku skaits uz norvēģu īpašumā esošiem kuģiem samazinājās par 3 %, savukārt citu valstu jūrnieku skaits palielinājās. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz nodarbinātības tendencēm EK Komisija konstatēja, ka uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku kopējais skaits ir samazinājies, taču norādīja, ka tas jāskata kopsakarībā ar kuģu produktivitātes palielināšanos un Kopienas flotes atjaunošanu 1997.–2001. gadā, kad progresīvāku tehnoloģiju rezultātā apkalpes kļuva mazākas, bet labāk apmācītas. Komisija secināja, ka nav mazinājusies tendence uz kuģiem ar Kopienas karogiem arvien vairāk nodarbināt trešu valstu jūrniekus. Šai tendencei Komisija pievērsa uzmanību 2001. gada Paziņojumā par jūrnieku apmācību un pieņemšanu darbā (7). Norvēģijā laikā no 1999. līdz 2000. gadam norvēģu un EEZ jūrnieku skaits uz norvēģu īpašumā esošiem kuģiem samazinājās par 3 %, savukārt citu valstu jūrnieku skaits palielinājās.

c)   Ieguldījums tautsaimniecībā

| (4) | Jūrniecības nozares ir cieši saistītas ar jūras transportu. Šī saikne ir spēcīgs arguments par labu tam, lai pieņemtu pasākumus ar mērķi saglabāt uz EEZ kuģiem balstītu floti. Tā kā jūras transports, no vienas puses, ir viens no posmiem kopējā transporta ķēdē, bet, no otras puses, – jūrniecības nozarē, Eiropas flotes konkurētspējas veicināšanas pasākumi ietekmē arī ieguldījumus ar jūrniecību saistītajās sauszemes nozarēs (8) un jūras transporta ieguldījumu EEZ ekonomikā kopumā, kā arī nodarbinātībā. |
| --- | --- |

(4)

Jūrniecības nozares ir cieši saistītas ar jūras transportu. Šī saikne ir spēcīgs arguments par labu tam, lai pieņemtu pasākumus ar mērķi saglabāt uz EEZ kuģiem balstītu floti. Tā kā jūras transports, no vienas puses, ir viens no posmiem kopējā transporta ķēdē, bet, no otras puses, – jūrniecības nozarē, Eiropas flotes konkurētspējas veicināšanas pasākumi ietekmē arī ieguldījumus ar jūrniecību saistītajās sauszemes nozarēs (8) un jūras transporta ieguldījumu EEZ ekonomikā kopumā, kā arī nodarbinātībā.

| (5) | Kuģniecības un visas jūrniecības nozaru grupas īpatsvars dažādu valstu tautsaimniecībā ievērojami atšķiras. EK Komisijas pētījumā par 15 EK dalībvalstīm un Norvēģiju Eiropas jūrniecības nozaru grupas nozīmi un tās tiešo ekonomisko ietekmi atspoguļo šādi rādītāji: 1,550 miljonu tieši nodarbināto un 160 miljardu euro apgrozījums 1997. gadā (aptuveni 2 % no Kopienas IKP) (9). Kā piemērus var minēt datus par Norvēģiju (jūrniecības nozaru grupas ieguldījums IKP – 2 % (10)), Dāniju (3 %), Grieķiju (2,3 %) un Nīderlandi (2 %). |
| --- | --- |

(5)

Kuģniecības un visas jūrniecības nozaru grupas īpatsvars dažādu valstu tautsaimniecībā ievērojami atšķiras. EK Komisijas pētījumā par 15 EK dalībvalstīm un Norvēģiju Eiropas jūrniecības nozaru grupas nozīmi un tās tiešo ekonomisko ietekmi atspoguļo šādi rādītāji: 1,550 miljonu tieši nodarbināto un 160 miljardu euro apgrozījums 1997. gadā (aptuveni 2 % no Kopienas IKP) (9). Kā piemērus var minēt datus par Norvēģiju (jūrniecības nozaru grupas ieguldījums IKP – 2 % (10)), Dāniju (3 %), Grieķiju (2,3 %) un Nīderlandi (2 %).

| (6) | Šajā kontekstā ir svarīgi norādīt, ka Kopienā reģistrētu Eiropas uzņēmumu pārvaldītās flotes īpatsvars ir saglabājies aptuveni 34 % līmenī no pasaules kopējās tonnnāžas, kura savukārt attiecīgajā periodā ir pieaugusi par 10 %. Ņemot vērā jūrniecības nozares mobilitāti un trešu valstu piedāvātās iespējas, jāsecina, ka jūras transportam paredzēti atbalsta pasākumi varētu palīdzēt novērst izplatīto saistīto nozaru pārvietošanu. |
| --- | --- |

(6)

Šajā kontekstā ir svarīgi norādīt, ka Kopienā reģistrētu Eiropas uzņēmumu pārvaldītās flotes īpatsvars ir saglabājies aptuveni 34 % līmenī no pasaules kopējās tonnnāžas, kura savukārt attiecīgajā periodā ir pieaugusi par 10 %. Ņemot vērā jūrniecības nozares mobilitāti un trešu valstu piedāvātās iespējas, jāsecina, ka jūras transportam paredzēti atbalsta pasākumi varētu palīdzēt novērst izplatīto saistīto nozaru pārvietošanu.

| (7) | Balstoties uz šiem faktiem, EK Komisija secināja, ka tur, kur bija veikti pasākumi saskaņā ar 1997. gada pamatnostādnēm, Kopienas reģistru un Kopienas flotes strukturālā vājināšanās mitējās, un vismaz daļēji tika sasniegti Komisijas noteiktie mērķi. Uzraudzības iestāde no saviem pētījumiem jūras transporta nozarē konstatē, ka kuģu karogu mainīšana nav mazinājusies, lai gan tika uzskatīts, ka saskaņā ar Uzraudzības iestādes pamatnostādņu iepriekšējo 24.A nodaļu pieņemtie pasākumi būtu līdzeklis šīs tendences apstādināšanai. Norvēģijas īpatsvars pasaules flotē, balstoties uz bruto tonnāžu un rēķinot pēc Norvēģijā reģistrētajiem kuģiem, laikā no 1998. līdz 2000. gadam saglabājās aptuveni 4 % līmenī (11). |
| --- | --- |

(7)

Balstoties uz šiem faktiem, EK Komisija secināja, ka tur, kur bija veikti pasākumi saskaņā ar 1997. gada pamatnostādnēm, Kopienas reģistru un Kopienas flotes strukturālā vājināšanās mitējās, un vismaz daļēji tika sasniegti Komisijas noteiktie mērķi. Uzraudzības iestāde no saviem pētījumiem jūras transporta nozarē konstatē, ka kuģu karogu mainīšana nav mazinājusies, lai gan tika uzskatīts, ka saskaņā ar Uzraudzības iestādes pamatnostādņu iepriekšējo 24.A nodaļu pieņemtie pasākumi būtu līdzeklis šīs tendences apstādināšanai. Norvēģijas īpatsvars pasaules flotē, balstoties uz bruto tonnāžu un rēķinot pēc Norvēģijā reģistrētajiem kuģiem, laikā no 1998. līdz 2000. gadam saglabājās aptuveni 4 % līmenī (11).

| (8) | Savukārt atvērto reģistru īpatsvars pasaules kopējā tonnāžā aplūkojamajā periodā turpināja palielināties, laikā no 1996. līdz 2001. gadam pieaugot no 43 % līdz 54 %, un nekas neliecina, ka mazinātos tendence flotē arvien vairāk nodarbināt trešu valstu jūrniekus. Iepriekšējos gados pieliktās pūles ir jāturpina, taču tām jābūt mērķtiecīgākām. Īpaši aktīvi jāpievēršas EEZ jūrnieku nodarbinātības veicināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(8)

Savukārt atvērto reģistru īpatsvars pasaules kopējā tonnāžā aplūkojamajā periodā turpināja palielināties, laikā no 1996. līdz 2001. gadam pieaugot no 43 % līdz 54 %, un nekas neliecina, ka mazinātos tendence flotē arvien vairāk nodarbināt trešu valstu jūrniekus. Iepriekšējos gados pieliktās pūles ir jāturpina, taču tām jābūt mērķtiecīgākām. Īpaši aktīvi jāpievēršas EEZ jūrnieku nodarbinātības veicināšanas pasākumiem.

| (9) | EBTA valstu pieņemto un Uzraudzības iestādes atļauto pasākumu rezultāti ir sistemātiski jāanalizē. |
| --- | --- |

(9)

EBTA valstu pieņemto un Uzraudzības iestādes atļauto pasākumu rezultāti ir sistemātiski jāanalizē.

| (10) | Līdz ar to, lai gan principā darbības atbalstu var piešķirt tikai izņēmuma gadījumā, pagaidu kārtā un to pakāpeniski samazinot, Uzraudzības iestāde uzskata, ka valsts atbalsts EEZ kuģniecības nozarei joprojām ir pamatots un ka 1997. gada pamatnostādnēs noteiktā pieeja bija pareiza. Tādēļ šī pamatnostādņu 24.A nodaļa pamatojas uz to pašu pamatpieeju. |
| --- | --- |

(10)

Līdz ar to, lai gan principā darbības atbalstu var piešķirt tikai izņēmuma gadījumā, pagaidu kārtā un to pakāpeniski samazinot, Uzraudzības iestāde uzskata, ka valsts atbalsts EEZ kuģniecības nozarei joprojām ir pamatots un ka 1997. gada pamatnostādnēs noteiktā pieeja bija pareiza. Tādēļ šī pamatnostādņu 24.A nodaļa pamatojas uz to pašu pamatpieeju.

24.A.2.   Pārskatīto valsts atbalsta pamatnostādņu darbības joma un vispārīgie mērķi

| (1) | Šo pamatnostādņu – ar ko aizstāj līdzšinējo 24.A nodaļu (12) – mērķis ir noteikt kritērijus, balstoties uz kuriem Uzraudzības iestāde apstiprina valsts atbalstu jūras transportam saskaņā ar EEZ valsts atbalsta noteikumiem un procedūrām, ievērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu un/vai 59. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Šo pamatnostādņu – ar ko aizstāj līdzšinējo 24.A nodaļu (12) – mērķis ir noteikt kritērijus, balstoties uz kuriem Uzraudzības iestāde apstiprina valsts atbalstu jūras transportam saskaņā ar EEZ valsts atbalsta noteikumiem un procedūrām, ievērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu un/vai 59. panta 2. punktu.

| (2) | Atbalsta shēmas nedrīkst tikt realizētas uz citu EEZ valstu ekonomikas rēķina, un ir jāpierāda, ka tās nekropļos konkurenci starp Līgumslēdzējām pusēm tiktāl, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Valsts atbalstam vienmēr jābūt tikai tik lielam, cik nepieciešams attiecīgā mērķa sasniegšanai, un tas jāpiešķir, ievērojot pārskatāmības prasības. Vienmēr jāņem vērā visu valsts iestāžu (valsts, reģionālā un vietējā līmenī) piešķirtā atbalsta kumulatīvais efekts. |
| --- | --- |

(2)

Atbalsta shēmas nedrīkst tikt realizētas uz citu EEZ valstu ekonomikas rēķina, un ir jāpierāda, ka tās nekropļos konkurenci starp Līgumslēdzējām pusēm tiktāl, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Valsts atbalstam vienmēr jābūt tikai tik lielam, cik nepieciešams attiecīgā mērķa sasniegšanai, un tas jāpiešķir, ievērojot pārskatāmības prasības. Vienmēr jāņem vērā visu valsts iestāžu (valsts, reģionālā un vietējā līmenī) piešķirtā atbalsta kumulatīvais efekts.

| (3) | Šīs pamatnostādnes piemēro “jūras transporta” darbībām, kā tās definētas Regulā (EEK) Nr. 4055/86 (13), kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53. punktu, un Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (14), kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53. punktu (15), tas ir, “pasažieru vai kravu pārvadāšanai pa jūru”. Atsevišķās daļās tās attiecas arī uz vilkšanu un bagarēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Šīs pamatnostādnes piemēro “jūras transporta” darbībām, kā tās definētas Regulā (EEK) Nr. 4055/86 (13), kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53. punktu, un Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (14), kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53. punktu (15), tas ir, “pasažieru vai kravu pārvadāšanai pa jūru”. Atsevišķās daļās tās attiecas arī uz vilkšanu un bagarēšanu.

24.A.2.1.   Pārskatīto valsts atbalsta pamatnostādņu darbības joma

| (1) | Šīs pamatnostādnes attiecas uz jebkādu EBTA valstu piešķirtu atbalstu vai no valsts līdzekļiem piešķirtu atbalstu jūras transportam. Tas ietver jebkādas valsts iestāžu (valsts, reģionālā, provinču, departamentu vai vietējā līmenī) piešķirtas finansiālas priekšrocības neatkarīgi no to veida. Ar “valsts iestādi” saprot arī valsts uzņēmumus un bankas ar valsts kontrolētu kapitālu. Par atbalstu var uzskatīt arī valsts garantētus komercbanku aizdevumus vai cita veida finansējumu. Pamatnostādnēs atbalsta saņēmējus nešķiro ne pēc to juridiskā statusa (uzņēmumi, personālsabiedrības vai fiziskas personas), ne pēc īpašumtiesībām (valsts vai privātām), un ar terminu “uzņēmums” saprot jebkāda veida juridiskas vai fiziskas personas. |
| --- | --- |

(1)

Šīs pamatnostādnes attiecas uz jebkādu EBTA valstu piešķirtu atbalstu vai no valsts līdzekļiem piešķirtu atbalstu jūras transportam. Tas ietver jebkādas valsts iestāžu (valsts, reģionālā, provinču, departamentu vai vietējā līmenī) piešķirtas finansiālas priekšrocības neatkarīgi no to veida. Ar “valsts iestādi” saprot arī valsts uzņēmumus un bankas ar valsts kontrolētu kapitālu. Par atbalstu var uzskatīt arī valsts garantētus komercbanku aizdevumus vai cita veida finansējumu. Pamatnostādnēs atbalsta saņēmējus nešķiro ne pēc to juridiskā statusa (uzņēmumi, personālsabiedrības vai fiziskas personas), ne pēc īpašumtiesībām (valsts vai privātām), un ar terminu “uzņēmums” saprot jebkāda veida juridiskas vai fiziskas personas.

| (2) | Šīs pamatnostādnes neattiecas uz kuģu būvi (Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.B nodaļas vai jebkādu attiecīgi pieņemtu aktu izpratnē). Ieguldījumus infrastruktūrā parasti neuzskata par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja valsts visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem nodrošina brīvu un vienlīdzīgu piekļuvi šai infrastruktūrai. Tomēr Uzraudzības iestāde šādus ieguldījumus var pārbaudīt, ja tie tieši vai netieši varētu radīt priekšrocības kādiem konkrētiem kuģu īpašniekiem. Uzraudzības iestāde ir arī noteikusi principu, ka par valsts atbalstu neuzskata valsts ieguldījumus uzņēmumos ar tādiem nosacījumiem, kas būtu pieņemami privātiem ieguldītājiem parastos tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

Šīs pamatnostādnes neattiecas uz kuģu būvi (Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.B nodaļas vai jebkādu attiecīgi pieņemtu aktu izpratnē). Ieguldījumus infrastruktūrā parasti neuzskata par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja valsts visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem nodrošina brīvu un vienlīdzīgu piekļuvi šai infrastruktūrai. Tomēr Uzraudzības iestāde šādus ieguldījumus var pārbaudīt, ja tie tieši vai netieši varētu radīt priekšrocības kādiem konkrētiem kuģu īpašniekiem. Uzraudzības iestāde ir arī noteikusi principu, ka par valsts atbalstu neuzskata valsts ieguldījumus uzņēmumos ar tādiem nosacījumiem, kas būtu pieņemami privātiem ieguldītājiem parastos tirgus ekonomikas apstākļos.

24.A.2.2.   Pārskatīto valsts atbalsta pamatnostādņu vispārīgie mērķi

| (1) | Valsts atbalsta jomā ir jānodrošina lielāka pārskatāmība, lai savas tiesības un pienākumus pārzinātu ne tikai valsts iestādes to plašākā nozīmē, bet arī uzņēmumi un fiziskas personas. Šo pamatnostādņu uzdevums ir veicināt pārskatāmību un precizēt, kāda veida valsts atbalsta shēmas ir pieļaujamas, lai atbalstītu EEZ jūrniecības intereses, ar mērķi:






  — | veicināt drošu, efektīvu un videi draudzīgu jūras transportu, |
| --- | --- | --- |

(1)

Valsts atbalsta jomā ir jānodrošina lielāka pārskatāmība, lai savas tiesības un pienākumus pārzinātu ne tikai valsts iestādes to plašākā nozīmē, bet arī uzņēmumi un fiziskas personas. Šo pamatnostādņu uzdevums ir veicināt pārskatāmību un precizēt, kāda veida valsts atbalsta shēmas ir pieļaujamas, lai atbalstītu EEZ jūrniecības intereses, ar mērķi:

—

veicināt drošu, efektīvu un videi draudzīgu jūras transportu,

| — | veicināt kuģu reģistrēšanos vai pārreģistrēšanos EEZ valstu reģistros, |
| --- | --- |

—

veicināt kuģu reģistrēšanos vai pārreģistrēšanos EEZ valstu reģistros,

| — | sekmēt EEZ valstu jūrniecības nozaru grupas nostiprināšanos un flotes vispārējo konkurētspēju pasaules tirgū, |
| --- | --- |

—

sekmēt EEZ valstu jūrniecības nozaru grupas nostiprināšanos un flotes vispārējo konkurētspēju pasaules tirgū,

| — | saglabāt un uzlabot speciālās zināšanas jūrniecībā un aizsargāt un veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību, un |
| --- | --- |

—

saglabāt un uzlabot speciālās zināšanas jūrniecībā un aizsargāt un veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību, un

| — | veicināt jaunu īslīniju jūras pārvadājumu pakalpojumu piedāvājumu (16). |
| --- | --- |

—

veicināt jaunu īslīniju jūras pārvadājumu pakalpojumu piedāvājumu (16).

| (2) | Vispārīgā gadījumā valsts atbalstu var piešķirt tikai par kuģiem, kas reģistrēti EEZ valstu reģistros. Tomēr atsevišķos izņēmuma gadījumos atbalstu var piešķirt par kuģiem, kas reģistrēti šo pamatnostādņu VIII pielikuma 3. punktā minētajos reģistros, ja:






  — | tie atbilst starptautiskajiem standartiem un EEZ tiesību aktiem, ieskaitot tos, kuri attiecas uz drošību, drošu ekspluatāciju, ietekmi uz vidi un darba apstākļiem uz kuģa, |
| --- | --- | --- |

(2)

Vispārīgā gadījumā valsts atbalstu var piešķirt tikai par kuģiem, kas reģistrēti EEZ valstu reģistros. Tomēr atsevišķos izņēmuma gadījumos atbalstu var piešķirt par kuģiem, kas reģistrēti šo pamatnostādņu VIII pielikuma 3. punktā minētajos reģistros, ja:

—

tie atbilst starptautiskajiem standartiem un EEZ tiesību aktiem, ieskaitot tos, kuri attiecas uz drošību, drošu ekspluatāciju, ietekmi uz vidi un darba apstākļiem uz kuģa,

| — | tos vada no EEZ, |
| --- | --- |

—

tos vada no EEZ,

| — | kuģu īpašnieks ir reģistrēts EEZ un attiecīgā valsts var pierādīt, ka attiecīgais reģistrs tieši sekmē iepriekš minēto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

—

kuģu īpašnieks ir reģistrēts EEZ un attiecīgā valsts var pierādīt, ka attiecīgais reģistrs tieši sekmē iepriekš minēto mērķu sasniegšanu.

| (3) | Turklāt neatkarīgi no kuģa karoga valsts atbalsta pasākumus var apstiprināt atsevišķos izņēmuma gadījumos, kuros var skaidri pierādīt ieguldījumu Līgumslēdzēju pušu kopējo mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt neatkarīgi no kuģa karoga valsts atbalsta pasākumus var apstiprināt atsevišķos izņēmuma gadījumos, kuros var skaidri pierādīt ieguldījumu Līgumslēdzēju pušu kopējo mērķu sasniegšanā.

24.A.3.   Konkurētspējas uzlabošanas pasākumi nodokļu un sociālajā jomā

24.A.3.1.   Kuģu īpašniekiem uzņēmumiem piemērojamais nodokļu režīms

| (1) | Daudzas trešas valstis ir izveidojušas iespaidīgus kuģu reģistrus, dažkārt var piedāvāt efektīvu starptautisku pakalpojumu infrastruktūru un kuģu īpašniekus piesaista ar tādiem nodokļu nosacījumiem, kas ir ievērojami izdevīgāki nekā EEZ valstīs. Šā zemo nodokļu režīma rezultātā uzņēmumi ir ne vien saskatījuši stimulu mainīt kuģa karoga valsti, bet pat apsver uzņēmuma pārcelšanu. Jāuzsver, ka pašreiz nav tādu iedarbīgu starptautisku noteikumu, kas ierobežotu tamlīdzīgu nodokļu konkurenci, kā arī maz administratīvu, juridisku vai tehnisku šķēršļu kuģa pārreģistrācijai no EEZ valsts reģistra uz kādu citu. Šajā kontekstā labākais risinājums, šķiet, būtu radīt godīgākus nosacījumus konkurencei ar “aprēķina karogiem”. |
| --- | --- |

(1)

Daudzas trešas valstis ir izveidojušas iespaidīgus kuģu reģistrus, dažkārt var piedāvāt efektīvu starptautisku pakalpojumu infrastruktūru un kuģu īpašniekus piesaista ar tādiem nodokļu nosacījumiem, kas ir ievērojami izdevīgāki nekā EEZ valstīs. Šā zemo nodokļu režīma rezultātā uzņēmumi ir ne vien saskatījuši stimulu mainīt kuģa karoga valsti, bet pat apsver uzņēmuma pārcelšanu. Jāuzsver, ka pašreiz nav tādu iedarbīgu starptautisku noteikumu, kas ierobežotu tamlīdzīgu nodokļu konkurenci, kā arī maz administratīvu, juridisku vai tehnisku šķēršļu kuģa pārreģistrācijai no EEZ valsts reģistra uz kādu citu. Šajā kontekstā labākais risinājums, šķiet, būtu radīt godīgākus nosacījumus konkurencei ar “aprēķina karogiem”.

| (2) | Vispārīgā gadījumā EEZ līgums neattiecas uz EEZ/EBTA valstu nodokļu sistēmu. Tomēr atsevišķos gadījumos nodokļu sistēma var radīt sekas, kas ļautu uz to attiecināt EEZ līguma 61. panta 1. punktu (17). Pašreiz nav ziņu par tādiem režīmiem, kuri Līgumslēdzēju pušu konkurences nosacījumus kropļotu tiktāl, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Praksē ir vērojama arvien lielāka izlīdzināšanās EEZ valstu pieejā kuģniecības atbalstam. Kuģu pārreģistrācija no vienas EEZ valsts uz citu ir reta parādība. Nodokļu konkurence galvenokārt vērojama starp EEZ valstīm, no vienas puses, un trešām valstīm – no otras, jo trešu valstu reģistros iekļautiem kuģu īpašniekiem izmaksu ietaupījumu iespējas ir daudz lielākas nekā jebkurā EEZ valstī. |
| --- | --- |

(2)

Vispārīgā gadījumā EEZ līgums neattiecas uz EEZ/EBTA valstu nodokļu sistēmu. Tomēr atsevišķos gadījumos nodokļu sistēma var radīt sekas, kas ļautu uz to attiecināt EEZ līguma 61. panta 1. punktu (17). Pašreiz nav ziņu par tādiem režīmiem, kuri Līgumslēdzēju pušu konkurences nosacījumus kropļotu tiktāl, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Praksē ir vērojama arvien lielāka izlīdzināšanās EEZ valstu pieejā kuģniecības atbalstam. Kuģu pārreģistrācija no vienas EEZ valsts uz citu ir reta parādība. Nodokļu konkurence galvenokārt vērojama starp EEZ valstīm, no vienas puses, un trešām valstīm – no otras, jo trešu valstu reģistros iekļautiem kuģu īpašniekiem izmaksu ietaupījumu iespējas ir daudz lielākas nekā jebkurā EEZ valstī.

| (3) | Šā iemesla dēļ daudzas EEZ valstis ir ieviesušas īpašus pasākumus nodokļu nosacījumu uzlabošanai kuģu īpašniekiem uzņēmumiem, piemēram, ir atļauta paātrināta amortizācija ieguldījumiem kuģos vai noteiktas tiesības uz vairākiem gadiem bez nodokļu nomaksas paturēt peļņu, kas gūta no kuģu pārdošanas, ar nosacījumu, ka šo peļņu pēc tam atkal iegulda kuģos. |
| --- | --- |

(3)

Šā iemesla dēļ daudzas EEZ valstis ir ieviesušas īpašus pasākumus nodokļu nosacījumu uzlabošanai kuģu īpašniekiem uzņēmumiem, piemēram, ir atļauta paātrināta amortizācija ieguldījumiem kuģos vai noteiktas tiesības uz vairākiem gadiem bez nodokļu nomaksas paturēt peļņu, kas gūta no kuģu pārdošanas, ar nosacījumu, ka šo peļņu pēc tam atkal iegulda kuģos.

| (4) | Šie īpašie nodokļu atvieglojumi, ko piemēro kuģniecības nozarē, ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Par valsts atbalstu uzskatāma arī pieeja aizstāt parasto uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu ar tonnāžas nodokli. “Tonnāžas nodoklis” nozīmē, ka kuģa īpašnieks nodokli maksā tieši atkarībā no kuģu tonnāžas. Tonnāžas nodoklis ir maksājams neatkarīgi no uzņēmuma faktiskās peļņas vai zaudējumiem. |
| --- | --- |

(4)

Šie īpašie nodokļu atvieglojumi, ko piemēro kuģniecības nozarē, ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Par valsts atbalstu uzskatāma arī pieeja aizstāt parasto uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu ar tonnāžas nodokli. “Tonnāžas nodoklis” nozīmē, ka kuģa īpašnieks nodokli maksā tieši atkarībā no kuģu tonnāžas. Tonnāžas nodoklis ir maksājams neatkarīgi no uzņēmuma faktiskās peļņas vai zaudējumiem.

| (5) | Ir pierādījies, ka šādi pasākumi sekmē kvalitatīva darbaspēka nodarbināšanu jūrniecības nozares sauszemes darbībās, piemēram, ar kuģniecību tieši saistītā vadībā, kā arī citās saistītās darbībās (apdrošināšanā, brokeru pakalpojumos un finansēs). Ņemot vērā šo darbību nozīmi Līgumslēdzēju pušu ekonomikā un ieguldījumu iepriekš minēto mērķu sasniegšanā, šāda veida nodokļu stimuli visumā ir atbalstāmi. Turklāt kvalitatīva darbaspēka nodrošināšana un EEZ valstīs atrodošos konkurētspējīgu kuģniecības uzņēmumu atbalstīšana, izmantojot nodokļu stimulus, kam papildus tiktu īstenotas mācību un drošības uzlabojumu iniciatīvas, sekmēs Eiropas kuģniecības attīstību pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Ir pierādījies, ka šādi pasākumi sekmē kvalitatīva darbaspēka nodarbināšanu jūrniecības nozares sauszemes darbībās, piemēram, ar kuģniecību tieši saistītā vadībā, kā arī citās saistītās darbībās (apdrošināšanā, brokeru pakalpojumos un finansēs). Ņemot vērā šo darbību nozīmi Līgumslēdzēju pušu ekonomikā un ieguldījumu iepriekš minēto mērķu sasniegšanā, šāda veida nodokļu stimuli visumā ir atbalstāmi. Turklāt kvalitatīva darbaspēka nodrošināšana un EEZ valstīs atrodošos konkurētspējīgu kuģniecības uzņēmumu atbalstīšana, izmantojot nodokļu stimulus, kam papildus tiktu īstenotas mācību un drošības uzlabojumu iniciatīvas, sekmēs Eiropas kuģniecības attīstību pasaules tirgū.

| (6) | Uzraudzības iestāde apzinās, ka pašreiz kuģu īpašnieki peļņu bieži vien gūst, izmantojot kuģus ar svešiem karogiem, piemēram, fraktētus kuģus ar ārvalstu karogiem vai alianses partneru kuģus. Ir skaidrs arī tas, ka vadības un saistīto darbību pārvietošana uz ārvalstīm turpināsies, ja kuģu īpašnieki varēs gūt vērā ņemamu finansiālu labumu, izvietojot vadību dažādās valstīs un vedot atsevišķu uzskaiti par ieņēmumiem no EEZ reģistrētiem kuģiem un atsevišķi – par pārējiem. To veicinātu, piemēram, tas, ja par peļņu no kuģiem ar trešu valstu karogiem EEZ valstī piemērotu pilnu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi vai ārvalstīs piemērotu zemu nodokļa likmi, ja var pierādīt, ka vadība atrodas ārvalstīs. |
| --- | --- |

(6)

Uzraudzības iestāde apzinās, ka pašreiz kuģu īpašnieki peļņu bieži vien gūst, izmantojot kuģus ar svešiem karogiem, piemēram, fraktētus kuģus ar ārvalstu karogiem vai alianses partneru kuģus. Ir skaidrs arī tas, ka vadības un saistīto darbību pārvietošana uz ārvalstīm turpināsies, ja kuģu īpašnieki varēs gūt vērā ņemamu finansiālu labumu, izvietojot vadību dažādās valstīs un vedot atsevišķu uzskaiti par ieņēmumiem no EEZ reģistrētiem kuģiem un atsevišķi – par pārējiem. To veicinātu, piemēram, tas, ja par peļņu no kuģiem ar trešu valstu karogiem EEZ valstī piemērotu pilnu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi vai ārvalstīs piemērotu zemu nodokļa likmi, ja var pierādīt, ka vadība atrodas ārvalstīs.

| (7) | Valsts atbalsta mērķis jūras transporta jomā ir veicināt EEZ flotes konkurētspēju pasaules kuģniecības tirgū. No tā izriet, ka vispārīgā gadījumā nodokļu atvieglojumu režīmos jāpierāda saikne ar EEZ karogu. Tomēr izņēmuma kārtā šos režīmus var apstiprināt arī tad, ja tie ir piemērojami visai flotei, ko vada kuģa īpašnieks, kas reģistrēts EEZ valsts teritorijā, kurā piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli, ja var pierādīt, ka visu attiecīgo kuģu stratēģiskā un komerciālā vadība faktiski tiek veikta šajā teritorijā, un ja šīs darbības dod būtisku ieguldījumu EEZ ekonomikā un nodarbinātībā. Pierādījumos, ko attiecīgā EEZ valsts iesniedz šīs ekonomiskās saiknes apliecināšanai, jāiekļauj ziņas par EEZ valsts reģistros iekļautiem kuģiem, kas uzņēmumam pieder un ko tas vada, uz kuģiem un sauszemes darbībās nodarbinātiem EEZ valstu piederīgajiem un ieguldījumiem pamatlīdzekļos. Jāuzsver, ka atbalstam ir jābūt tādam, kas ir nepieciešams, lai veicinātu visu attiecīgo kuģu stratēģiskās un komerciālās vadības pārvietošanu uz EEZ, un ka turklāt nodokļu atvieglojumu saņēmējiem ir jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis EEZ. Papildus Uzraudzības iestāde prasa iesniegt jebkādus pierādījumus, kas apliecina, ka visi kuģi, kurus vada atvieglojumu saņēmēji uzņēmumi, atbilst visiem piemērojamiem starptautiskajiem un EEZ drošības standartiem, ieskaitot darba apstākļus uz kuģa. |
| --- | --- |

(7)

Valsts atbalsta mērķis jūras transporta jomā ir veicināt EEZ flotes konkurētspēju pasaules kuģniecības tirgū. No tā izriet, ka vispārīgā gadījumā nodokļu atvieglojumu režīmos jāpierāda saikne ar EEZ karogu. Tomēr izņēmuma kārtā šos režīmus var apstiprināt arī tad, ja tie ir piemērojami visai flotei, ko vada kuģa īpašnieks, kas reģistrēts EEZ valsts teritorijā, kurā piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli, ja var pierādīt, ka visu attiecīgo kuģu stratēģiskā un komerciālā vadība faktiski tiek veikta šajā teritorijā, un ja šīs darbības dod būtisku ieguldījumu EEZ ekonomikā un nodarbinātībā. Pierādījumos, ko attiecīgā EEZ valsts iesniedz šīs ekonomiskās saiknes apliecināšanai, jāiekļauj ziņas par EEZ valsts reģistros iekļautiem kuģiem, kas uzņēmumam pieder un ko tas vada, uz kuģiem un sauszemes darbībās nodarbinātiem EEZ valstu piederīgajiem un ieguldījumiem pamatlīdzekļos. Jāuzsver, ka atbalstam ir jābūt tādam, kas ir nepieciešams, lai veicinātu visu attiecīgo kuģu stratēģiskās un komerciālās vadības pārvietošanu uz EEZ, un ka turklāt nodokļu atvieglojumu saņēmējiem ir jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis EEZ. Papildus Uzraudzības iestāde prasa iesniegt jebkādus pierādījumus, kas apliecina, ka visi kuģi, kurus vada atvieglojumu saņēmēji uzņēmumi, atbilst visiem piemērojamiem starptautiskajiem un EEZ drošības standartiem, ieskaitot darba apstākļus uz kuģa.

| (8) | Kā jau minēts iepriekšējā punktā, nedrīkst aizmirst, ka principā nodokļu atvieglojumu režīmiem ir jābūt saiknei ar kādas EEZ valsts karogu. Pirms izņēmuma kārtā piešķirt (vai apstiprināt) atbalstu tādām flotēm, kurās ir arī kuģi ar citu valstu karogiem, EEZ valstīm jāpārliecinās, ka atbalsta saņēmēji uzņēmumi apņemas palielināt vai vismaz saglabāt to ar EEZ valsts karogu peldošo kuģu tonnāžas īpatsvaru, kāds tiem bija šo pamatnostādņu spēkā stāšanās brīdī. Ja runa ir par uzņēmumu, kas kontrolē kuģus vadošus uzņēmumus Padomes septītās Direktīvas 83/349/EEK (18) (1. panta) – kas iekļauta EEZ līguma XXII pielikuma 4. punktā – izpratnē, minēto prasību par tonnāžas īpatsvaru attiecina uz mātessabiedrības un meitassabiedrību tonnāžu, tās summējot. Ja uzņēmums (vai grupa) neizpilda šo prasību, attiecīgā EEZ valsts nedrīkst piešķirt papildu nodokļu atvieglojumus attiecībā uz šā uzņēmuma papildu kuģiem, kuri brauc jūrā ar trešu valstu karogiem, ja vien nākamajā punktā minētajā laika posmā nav samazinājies EEZ valstīs reģistrēto kuģu tonnāžas vidējais īpatsvars salīdzinājumā ar kopējo tonnāžu, uz ko attiecas nodokļu atvieglojumi attiecīgajā EEZ valstī. Ja EBTA valsts piemēro atrunu, tas ir jāziņo Uzraudzības iestādei. Šajā punktā minēto prasību par EEZ tonnāžas īpatsvaru nepiemēro uzņēmumiem, kuros vismaz 60 % no to kopējās tonnāžas ir ar EEZ karogu. |
| --- | --- |

(8)

Kā jau minēts iepriekšējā punktā, nedrīkst aizmirst, ka principā nodokļu atvieglojumu režīmiem ir jābūt saiknei ar kādas EEZ valsts karogu. Pirms izņēmuma kārtā piešķirt (vai apstiprināt) atbalstu tādām flotēm, kurās ir arī kuģi ar citu valstu karogiem, EEZ valstīm jāpārliecinās, ka atbalsta saņēmēji uzņēmumi apņemas palielināt vai vismaz saglabāt to ar EEZ valsts karogu peldošo kuģu tonnāžas īpatsvaru, kāds tiem bija šo pamatnostādņu spēkā stāšanās brīdī. Ja runa ir par uzņēmumu, kas kontrolē kuģus vadošus uzņēmumus Padomes septītās Direktīvas 83/349/EEK (18) (1. panta) – kas iekļauta EEZ līguma XXII pielikuma 4. punktā – izpratnē, minēto prasību par tonnāžas īpatsvaru attiecina uz mātessabiedrības un meitassabiedrību tonnāžu, tās summējot. Ja uzņēmums (vai grupa) neizpilda šo prasību, attiecīgā EEZ valsts nedrīkst piešķirt papildu nodokļu atvieglojumus attiecībā uz šā uzņēmuma papildu kuģiem, kuri brauc jūrā ar trešu valstu karogiem, ja vien nākamajā punktā minētajā laika posmā nav samazinājies EEZ valstīs reģistrēto kuģu tonnāžas vidējais īpatsvars salīdzinājumā ar kopējo tonnāžu, uz ko attiecas nodokļu atvieglojumi attiecīgajā EEZ valstī. Ja EBTA valsts piemēro atrunu, tas ir jāziņo Uzraudzības iestādei. Šajā punktā minēto prasību par EEZ tonnāžas īpatsvaru nepiemēro uzņēmumiem, kuros vismaz 60 % no to kopējās tonnāžas ir ar EEZ karogu.

| (9) | Ikvienā gadījumā, kad nodokļu režīms ir apstiprināts izņēmuma kārtā, un lai EBTA valsts ik trīs gadus varētu sagatavot un iesniegt ziņojumu, kas minēts 24.A.12. iedaļā (sk. tālāk “Nobeiguma piezīmes”), atbalsta saņēmējiem attiecīgajai EBTA valstij jāiesniedz pierādījumi, ka attiecīgajā laika posmā ir izpildīti visi nosacījumi, lai piemērotu atkāpi no prasības par saikni ar karoga valsti. Turklāt ir jāiesniedz pierādījumi tam, ka attiecībā uz atbalsta saņēmēju floti ir ievērota iepriekšējā punktā minētā tonnāžas īpatsvara prasība un ka ikviens flotes kuģis atbilst piemērojamiem starptautiskajiem un EEZ standartiem, ieskaitot tos, kuri attiecas uz drošību, drošu ekspluatāciju, ietekmi uz vidi un darba apstākļiem uz kuģa. Ja atbalsta saņēmēji šos pierādījumus neiesniedz, tiem turpmāk neļauj izmantot nodokļu atvieglojumus. |
| --- | --- |

(9)

Ikvienā gadījumā, kad nodokļu režīms ir apstiprināts izņēmuma kārtā, un lai EBTA valsts ik trīs gadus varētu sagatavot un iesniegt ziņojumu, kas minēts 24.A.12. iedaļā (sk. tālāk “Nobeiguma piezīmes”), atbalsta saņēmējiem attiecīgajai EBTA valstij jāiesniedz pierādījumi, ka attiecīgajā laika posmā ir izpildīti visi nosacījumi, lai piemērotu atkāpi no prasības par saikni ar karoga valsti. Turklāt ir jāiesniedz pierādījumi tam, ka attiecībā uz atbalsta saņēmēju floti ir ievērota iepriekšējā punktā minētā tonnāžas īpatsvara prasība un ka ikviens flotes kuģis atbilst piemērojamiem starptautiskajiem un EEZ standartiem, ieskaitot tos, kuri attiecas uz drošību, drošu ekspluatāciju, ietekmi uz vidi un darba apstākļiem uz kuģa. Ja atbalsta saņēmēji šos pierādījumus neiesniedz, tiem turpmāk neļauj izmantot nodokļu atvieglojumus.

| (10) | Lai gan parasti minētie nodokļu režīmi ir attiecināmi uz EEZ reģistrētiem kuģniecības uzņēmumiem, ir lietderīgi arī noteikt, ka šos pašus noteikumus var attiecināt arī uz atsevišķām EEZ reģistrētām rēderejām. Rēderejas ir uzņēmumi, kas kuģu īpašniekiem piedāvā dažādu pakalpojumu klāstu, piemēram, tehniskās pārbaudes, apkalpes pieņemšanu darbā un apmācību, apkalpes vadību un kuģa vadīšanu. Atsevišķos gadījumos rēderejām uztic gan kuģu tehnisko, gan apkalpes vadību. Šādā gadījumā attiecībā uz transporta darbībām tās rīkojas kā “kuģu īpašnieki” klasiskā izpratnē. Arī šajā nozarē, gluži kā attiecībā uz kuģniecības nozari, starptautiskā konkurence ir spēcīga un arvien pieaug. Šo iemeslu dēļ šķiet lietderīgi nodokļu atvieglojumu iespēju attiecināt arī uz rēderejām. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan parasti minētie nodokļu režīmi ir attiecināmi uz EEZ reģistrētiem kuģniecības uzņēmumiem, ir lietderīgi arī noteikt, ka šos pašus noteikumus var attiecināt arī uz atsevišķām EEZ reģistrētām rēderejām. Rēderejas ir uzņēmumi, kas kuģu īpašniekiem piedāvā dažādu pakalpojumu klāstu, piemēram, tehniskās pārbaudes, apkalpes pieņemšanu darbā un apmācību, apkalpes vadību un kuģa vadīšanu. Atsevišķos gadījumos rēderejām uztic gan kuģu tehnisko, gan apkalpes vadību. Šādā gadījumā attiecībā uz transporta darbībām tās rīkojas kā “kuģu īpašnieki” klasiskā izpratnē. Arī šajā nozarē, gluži kā attiecībā uz kuģniecības nozari, starptautiskā konkurence ir spēcīga un arvien pieaug. Šo iemeslu dēļ šķiet lietderīgi nodokļu atvieglojumu iespēju attiecināt arī uz rēderejām.

| (11) | Rēderejas var pretendēt uz atbalstu tikai par tiem kuģiem, attiecībā uz kuriem tām ir pilnībā uzticēta visa apkalpes un tehniskā vadība. Konkrēti, lai varētu saņemt atbalstu, rēderejām no īpašnieka ir pilnībā jāpārņem atbildība par kuģa vadīšanu, kā arī no īpašnieka jāpārņem visi ISM kodeksā (19) noteiktie pienākumi un atbildība. Ja rēderejas sniedz arī citus specializētus pakalpojumus, pat ja tie ir saistīti ar kuģa vadīšanu, tad to darbību uzskaitei, uz kurām nodokļu atvieglojumi neattiecas, ir jābūt nošķirtai. Arī uz rēderejām attiecas iepriekš minētā prasība par EEZ tonnāžas īpatsvaru (20). |
| --- | --- |

(11)

Rēderejas var pretendēt uz atbalstu tikai par tiem kuģiem, attiecībā uz kuriem tām ir pilnībā uzticēta visa apkalpes un tehniskā vadība. Konkrēti, lai varētu saņemt atbalstu, rēderejām no īpašnieka ir pilnībā jāpārņem atbildība par kuģa vadīšanu, kā arī no īpašnieka jāpārņem visi ISM kodeksā (19) noteiktie pienākumi un atbildība. Ja rēderejas sniedz arī citus specializētus pakalpojumus, pat ja tie ir saistīti ar kuģa vadīšanu, tad to darbību uzskaitei, uz kurām nodokļu atvieglojumi neattiecas, ir jābūt nošķirtai. Arī uz rēderejām attiecas iepriekš minētā prasība par EEZ tonnāžas īpatsvaru (20).

| (12) | Šīs pamatnostādnes piemēro tikai jūras transportam. Uzraudzības iestāde pieņem, ka jūras transporta definīcijā ietilpst arī citu kuģu, naftas platformu u. tml. vilkšana. |
| --- | --- |

(12)

Šīs pamatnostādnes piemēro tikai jūras transportam. Uzraudzības iestāde pieņem, ka jūras transporta definīcijā ietilpst arī citu kuģu, naftas platformu u. tml. vilkšana.

| (13) | Tomēr Uzraudzības iestāde ir konstatējusi, ka atsevišķos gadījumos EEZ valstis ļauj piešķirt atbalstu par velkoņiem, kuri paredzēti darbam jūrā, bet kuri darbam jūrā neiziet vispār vai ļoti reti. Tādēļ šajās pamatnostādnēs ir lietderīgi izklāstīt Uzraudzības iestādes nostāju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr Uzraudzības iestāde ir konstatējusi, ka atsevišķos gadījumos EEZ valstis ļauj piešķirt atbalstu par velkoņiem, kuri paredzēti darbam jūrā, bet kuri darbam jūrā neiziet vispār vai ļoti reti. Tādēļ šajās pamatnostādnēs ir lietderīgi izklāstīt Uzraudzības iestādes nostāju šajā jautājumā.

| (14) | “Vilkšana” pamatnostādņu darbības jomā ietilpst tikai tad, ja attiecīgā gada laikā no velkoņa kopējā faktiski paveiktā darba vismaz 50 % ir “jūras transports”. Dīkstāves laiku var proporcionāli iekļaut tajā velkoņa faktiski veiktā darba daļā, kas uzskatāma par “jūras transportu”. Jāuzsver, ka šo pamatnostādņu nolūkā par “jūras transportu” cita starpā neuzskata vilkšanu, ko veic ostās, vai palīdzību pašpiedziņas kuģiem nokļūt ostā. Vilkšanas gadījumā nav pieļaujama atkāpe no saiknes ar karoga valsti. |
| --- | --- |

(14)

“Vilkšana” pamatnostādņu darbības jomā ietilpst tikai tad, ja attiecīgā gada laikā no velkoņa kopējā faktiski paveiktā darba vismaz 50 % ir “jūras transports”. Dīkstāves laiku var proporcionāli iekļaut tajā velkoņa faktiski veiktā darba daļā, kas uzskatāma par “jūras transportu”. Jāuzsver, ka šo pamatnostādņu nolūkā par “jūras transportu” cita starpā neuzskata vilkšanu, ko veic ostās, vai palīdzību pašpiedziņas kuģiem nokļūt ostā. Vilkšanas gadījumā nav pieļaujama atkāpe no saiknes ar karoga valsti.

| (15) | Arī attiecībā uz bagarēšanu iepriekšējo gadu pieredze liecina, ka būtu lietderīgi precizēt dažus apstākļus. |
| --- | --- |

(15)

Arī attiecībā uz bagarēšanu iepriekšējo gadu pieredze liecina, ka būtu lietderīgi precizēt dažus apstākļus.

| (16) | Principā “bagarēšanai” nav piemērojams valsts atbalsts jūras transportam. Tomēr uzņēmumiem var piemērot nodokļu atvieglojumus (piemēram, tonnāžas nodokli) par tiem bagariem, no kuru kopējā darba laika gadā vismaz 50 % ir “jūras transports”, tas ir, iegūto materiālu tāljūras transports, atbalstu piemērojot tikai jūras transporta darbībām. Uz atbalstu var pretendēt tikai EEZ valstī reģistrēti bagari (nav pieļaujama atkāpe no saiknes ar karoga valsti). Šādos gadījumos jūras transporta darbību uzskaitei ir jābūt nošķirtai (21). |
| --- | --- |

(16)

Principā “bagarēšanai” nav piemērojams valsts atbalsts jūras transportam. Tomēr uzņēmumiem var piemērot nodokļu atvieglojumus (piemēram, tonnāžas nodokli) par tiem bagariem, no kuru kopējā darba laika gadā vismaz 50 % ir “jūras transports”, tas ir, iegūto materiālu tāljūras transports, atbalstu piemērojot tikai jūras transporta darbībām. Uz atbalstu var pretendēt tikai EEZ valstī reģistrēti bagari (nav pieļaujama atkāpe no saiknes ar karoga valsti). Šādos gadījumos jūras transporta darbību uzskaitei ir jābūt nošķirtai (21).

| (17) | Visbeidzot, līdz šim EK Komisijas metode, novērtējot tai paziņotās tonnāžas nodokļa sistēmas, ir bijusi šāda: kuģu īpašnieku tonnāžai piemērojot teorētisku peļņas normu, tika aprēķināta “virtuālā” peļņa, un šādi noteiktajai peļņai tika piemērota attiecīgās valsts uzņēmuma nodokļa likme. Rezultātā iegūtā summa ir maksājamais “tonnāžas nodoklis”. |
| --- | --- |

(17)

Visbeidzot, līdz šim EK Komisijas metode, novērtējot tai paziņotās tonnāžas nodokļa sistēmas, ir bijusi šāda: kuģu īpašnieku tonnāžai piemērojot teorētisku peļņas normu, tika aprēķināta “virtuālā” peļņa, un šādi noteiktajai peļņai tika piemērota attiecīgās valsts uzņēmuma nodokļa likme. Rezultātā iegūtā summa ir maksājamais “tonnāžas nodoklis”.

| (18) | Līdz šim EK valstu noteiktās teorētiskās peļņas normas bija viendabīgas. Tomēr, ņemot vērā, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes EK var ievērojami atšķirties, par vienu un to pašu tonnāžu maksājamais tonnāžas nodoklis dažādās EK valstīs var būt ļoti atšķirīgs. Lai saglabātu pašreizējo līdzsvaru, EK Komisija noteica, ka attiecībā uz viena lieluma tonnāžu turpmāk tā apstiprinās tikai tās shēmas, kuru rezultātā nodokļu slogs būtu līdzvērtīgs agrāk apstiprinātām shēmām. Ņemot vērā šo pieredzi, Uzraudzības iestāde pieļauj, ka tā vietā, lai aprēķinu “virtuālu” peļņu, kurai piemēro parasto uzņēmumu ienākuma nodokli, atsevišķas valstis var izlemt tieši noteikt īpašas tonnāžas nodokļa likmes. Arī Uzraudzības iestāde centīsies saglabāt līdzsvaru saskaņā ar iepriekš apstiprinātām sistēmām. |
| --- | --- |

(18)

Līdz šim EK valstu noteiktās teorētiskās peļņas normas bija viendabīgas. Tomēr, ņemot vērā, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes EK var ievērojami atšķirties, par vienu un to pašu tonnāžu maksājamais tonnāžas nodoklis dažādās EK valstīs var būt ļoti atšķirīgs. Lai saglabātu pašreizējo līdzsvaru, EK Komisija noteica, ka attiecībā uz viena lieluma tonnāžu turpmāk tā apstiprinās tikai tās shēmas, kuru rezultātā nodokļu slogs būtu līdzvērtīgs agrāk apstiprinātām shēmām. Ņemot vērā šo pieredzi, Uzraudzības iestāde pieļauj, ka tā vietā, lai aprēķinu “virtuālu” peļņu, kurai piemēro parasto uzņēmumu ienākuma nodokli, atsevišķas valstis var izlemt tieši noteikt īpašas tonnāžas nodokļa likmes. Arī Uzraudzības iestāde centīsies saglabāt līdzsvaru saskaņā ar iepriekš apstiprinātām sistēmām.

| (19) | Jebkurā gadījumā nodokļu shēmu mērķis ir veicināt kuģniecības nozares attīstību un nodarbinātību līgumslēdzēju pušu vispārējās interesēs. Līdz ar to minētās nodokļu priekšrocības ir piemērojamas vienīgi kuģniecības darbībām, tādēļ, ja kuģu īpašnieks uzņēmums nodarbojas arī ar cita veida uzņēmējdarbību, ir jānodrošina skaidri pārskatāma uzskaite, lai nepieļautu atvieglojumu piemērošanu ar kuģniecību nesaistītām darbībām. Šāda pieeja veicinās EEZ kuģniecības nozares konkurētspēju, jo nodokļu saistību līmenis būs līdzīgs kā citur pasaulē, taču tiks saglabātas EEZ valstu parastās nodokļu likmes attiecībā uz citām darbībām un individuāla atlīdzība akcionāriem un vadītājiem. |
| --- | --- |

(19)

Jebkurā gadījumā nodokļu shēmu mērķis ir veicināt kuģniecības nozares attīstību un nodarbinātību līgumslēdzēju pušu vispārējās interesēs. Līdz ar to minētās nodokļu priekšrocības ir piemērojamas vienīgi kuģniecības darbībām, tādēļ, ja kuģu īpašnieks uzņēmums nodarbojas arī ar cita veida uzņēmējdarbību, ir jānodrošina skaidri pārskatāma uzskaite, lai nepieļautu atvieglojumu piemērošanu ar kuģniecību nesaistītām darbībām. Šāda pieeja veicinās EEZ kuģniecības nozares konkurētspēju, jo nodokļu saistību līmenis būs līdzīgs kā citur pasaulē, taču tiks saglabātas EEZ valstu parastās nodokļu likmes attiecībā uz citām darbībām un individuāla atlīdzība akcionāriem un vadītājiem.

24.A.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (1) | Kā minēts iepriekš, jūras transporta nozarē ir sīva starptautiskā konkurence. Tādēļ ar jūrniecības nozares atbalsta pasākumiem galvenokārt būtu jācenšas mazināt EEZ kuģu īpašnieku un EEZ jūrnieku nodokļu slogu un citas izmaksas, tās tuvinot pasaulē pieņemtajam līmenim. Šiem pasākumiem nevajadzētu izpausties kā vienkāršam finanšu atbalstam, bet tam būtu tieši jāstimulē nozares attīstība un nodarbinātība. |
| --- | --- |

(1)

Kā minēts iepriekš, jūras transporta nozarē ir sīva starptautiskā konkurence. Tādēļ ar jūrniecības nozares atbalsta pasākumiem galvenokārt būtu jācenšas mazināt EEZ kuģu īpašnieku un EEZ jūrnieku nodokļu slogu un citas izmaksas, tās tuvinot pasaulē pieņemtajam līmenim. Šiem pasākumiem nevajadzētu izpausties kā vienkāršam finanšu atbalstam, bet tam būtu tieši jāstimulē nozares attīstība un nodarbinātība.

| (2) | Saskaņā ar šiem mērķiem attiecībā uz EEZ kuģniecību ir pieļaujami šādi pasākumi darbaspēka izmaksu jomā:






  — | pazeminātas sociālās apdrošināšanas iemaksu likmes EEZ jūrniekiem, kuri strādā uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem, |
| --- | --- | --- |

(2)

Saskaņā ar šiem mērķiem attiecībā uz EEZ kuģniecību ir pieļaujami šādi pasākumi darbaspēka izmaksu jomā:

—

pazeminātas sociālās apdrošināšanas iemaksu likmes EEZ jūrniekiem, kuri strādā uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem,

| — | pazeminātas ienākuma nodokļa likmes EEZ jūrniekiem, kuri strādā uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem. |
| --- | --- |

—

pazeminātas ienākuma nodokļa likmes EEZ jūrniekiem, kuri strādā uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem.

Šā punkta piemērošanas nolūkā “EEZ jūrnieki” ir:

| — | EEZ valstu pilsoņi gadījumā, ja tie ir jūrnieki, kuri strādā uz kuģiem (ieskaitot ro-ro prāmjus (22)), kas nodrošina regulārus pasažieru pārvadājumus starp EEZ ostām, |
| --- | --- |

—

EEZ valstu pilsoņi gadījumā, ja tie ir jūrnieki, kuri strādā uz kuģiem (ieskaitot ro-ro prāmjus (22)), kas nodrošina regulārus pasažieru pārvadājumus starp EEZ ostām,

| — | pārējos gadījumos – visi jūrnieki, kurus EEZ valstī apliek ar nodokli un/vai kuri EEZ valstī maksā sociālās apdrošināšanas iemaksas. |
| --- | --- |

—

pārējos gadījumos – visi jūrnieki, kurus EEZ valstī apliek ar nodokli un/vai kuri EEZ valstī maksā sociālās apdrošināšanas iemaksas.

| (3) | Iepriekšējās 1997. gada pamatnostādnēs šāda veida samazinājumi bija atļauti attiecībā uz visiem jūrniekiem, kuri strādāja uz EEZ valstī reģistrētiem kuģiem un kuri nodokļus un sociālās apdrošināšanas iemaksas maksāja EEZ valstī. Tomēr kopš tā laika ir pierādījies, ka starptautiskās konkurences spiediens uz Eiropas kuģu īpašniekiem ir īpaši spēcīgs starptautisko kravu pārvadājumu jomā, taču mērenāks EEZ iekšējo regulāro pasažieru pārvadājumu jomā. Pirmajā gadījumā atbalsta galvenais mērķis ir palielināt Eiropas kuģniecības nozares konkurētspēju. Ja šajā gadījumā EEZ valstīm būtu liegts nodokļu atvieglojumus piemērot visiem jūrniekiem, tas negatīvi ietekmētu Eiropas kuģu īpašnieku konkurētspēju, un tie justos pamudināti mainīt karoga valsti. Vienlaikus ir konstatēts, ka EEZ iekšējo regulāro pasažieru pārvadājumu jomā ievērojama daļa nodarbināto gan absolūtā, gan procentuālā izteiksmē ir EEZ valstu pilsoņi. Tādēļ šajā gadījumā atbalsta prioritāte ir aizsargāt nodarbinātību EEZ. Dažas EEZ valstis savu nodokļu sistēmu īpatnību dēļ nepiemēro minētās pazeminātās likmes, bet labprātāk kuģu īpašniekiem pilnībā vai daļēji kompensē ar šiem maksājumiem saistītās izmaksas. Šādu pieeju vispārīgā gadījumā var pielīdzināt iepriekš aprakstītajai pazemināto likmju sistēmai, ja vien ir skaidra saikne ar nodokļu maksājumiem, kompensācijas nav pārmērīgas un sistēma ir pārskatāma un nevar tikt izmantota ļaunprātīgi. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšējās 1997. gada pamatnostādnēs šāda veida samazinājumi bija atļauti attiecībā uz visiem jūrniekiem, kuri strādāja uz EEZ valstī reģistrētiem kuģiem un kuri nodokļus un sociālās apdrošināšanas iemaksas maksāja EEZ valstī. Tomēr kopš tā laika ir pierādījies, ka starptautiskās konkurences spiediens uz Eiropas kuģu īpašniekiem ir īpaši spēcīgs starptautisko kravu pārvadājumu jomā, taču mērenāks EEZ iekšējo regulāro pasažieru pārvadājumu jomā. Pirmajā gadījumā atbalsta galvenais mērķis ir palielināt Eiropas kuģniecības nozares konkurētspēju. Ja šajā gadījumā EEZ valstīm būtu liegts nodokļu atvieglojumus piemērot visiem jūrniekiem, tas negatīvi ietekmētu Eiropas kuģu īpašnieku konkurētspēju, un tie justos pamudināti mainīt karoga valsti. Vienlaikus ir konstatēts, ka EEZ iekšējo regulāro pasažieru pārvadājumu jomā ievērojama daļa nodarbināto gan absolūtā, gan procentuālā izteiksmē ir EEZ valstu pilsoņi. Tādēļ šajā gadījumā atbalsta prioritāte ir aizsargāt nodarbinātību EEZ. Dažas EEZ valstis savu nodokļu sistēmu īpatnību dēļ nepiemēro minētās pazeminātās likmes, bet labprātāk kuģu īpašniekiem pilnībā vai daļēji kompensē ar šiem maksājumiem saistītās izmaksas. Šādu pieeju vispārīgā gadījumā var pielīdzināt iepriekš aprakstītajai pazemināto likmju sistēmai, ja vien ir skaidra saikne ar nodokļu maksājumiem, kompensācijas nav pārmērīgas un sistēma ir pārskatāma un nevar tikt izmantota ļaunprātīgi.

| (4) | Attiecībā uz vilkšanas un bagarēšanas darbībām, kas uzskatāmas par jūras transportu (materiālu jūras transports), EEZ jūrnieku nodarbinātības atbalstu var piešķirt pēc analoģijas ar šā punkta noteikumiem, taču tikai tad, ja atbalsts attiecas EEZ jūrniekiem, kuri strādā uz jūras pašpiedziņas velkoņiem un bagariem, kas reģistrēti EEZ valstī un veic jūras transporta darbības vismaz 50 % no darba laika (23). |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz vilkšanas un bagarēšanas darbībām, kas uzskatāmas par jūras transportu (materiālu jūras transports), EEZ jūrnieku nodarbinātības atbalstu var piešķirt pēc analoģijas ar šā punkta noteikumiem, taču tikai tad, ja atbalsts attiecas EEZ jūrniekiem, kuri strādā uz jūras pašpiedziņas velkoņiem un bagariem, kas reģistrēti EEZ valstī un veic jūras transporta darbības vismaz 50 % no darba laika (23).

| (5) | Visbeidzot, jāatgādina, ka uz nodarbinātības atbalstu attiecas grupālais atbrīvojums, kas paredzēts Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulā (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (24), kura EEZ līgumā iekļauta ar XV pielikuma 1g) punktu (25) un kura attiecas arī uz jūras transportu. |
| --- | --- |

(5)

Visbeidzot, jāatgādina, ka uz nodarbinātības atbalstu attiecas grupālais atbrīvojums, kas paredzēts Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulā (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (24), kura EEZ līgumā iekļauta ar XV pielikuma 1g) punktu (25) un kura attiecas arī uz jūras transportu.

24.A.4.   Atvieglojumi apkalpēm

Atbalsts, lai nodrošinātu atvieglojumus apkalpēm, samazina EEZ jūrnieku nodarbināšanas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz jūrniekiem, kuri nodarbināti uz tālbraucējiem kuģiem. Tādēļ atbalstu, ievērojot maksimāli pieļaujamo apjomu (kā noteikts 24.A.11. iedaļā), var piešķirt kā maksājumus vai kompensācijas par izmaksām, kas radušās, nogādājot mājās EEZ jūrniekus, kuri strādā uz EEZ valstu reģistros iekļautiem kuģiem.

24.A.5.   Ieguldījumu atbalsts

| (1) | Tāda veida atbalsts kā subsīdijas flotes atjaunošanai nav raksturīgs citiem transporta veidiem, piemēram, autopārvadājumiem vai aviācijai. Tā kā tam ir tendence kropļot konkurenci, Uzraudzības iestāde vairīsies apstiprināt šādas shēmas, izņemot gadījumus, kuros šādas subsīdijas ietilpst strukturālā reformā ar mērķi samazināt flotes kopējo jaudu. |
| --- | --- |

(1)

Tāda veida atbalsts kā subsīdijas flotes atjaunošanai nav raksturīgs citiem transporta veidiem, piemēram, autopārvadājumiem vai aviācijai. Tā kā tam ir tendence kropļot konkurenci, Uzraudzības iestāde vairīsies apstiprināt šādas shēmas, izņemot gadījumus, kuros šādas subsīdijas ietilpst strukturālā reformā ar mērķi samazināt flotes kopējo jaudu.

| (2) | Ieguldījumiem jāatbilst šo pamatnostādņu 24.B nodaļas noteikumiem vai jebkādiem citiem EEZ tiesību aktiem vai pamatnostādnēm, kas to aizstātu. |
| --- | --- |

(2)

Ieguldījumiem jāatbilst šo pamatnostādņu 24.B nodaļas noteikumiem vai jebkādiem citiem EEZ tiesību aktiem vai pamatnostādnēm, kas to aizstātu.

| (3) | Šo pamatnostādņu darbības jomā tomēr var tikt atļauts cita veida ieguldījumu atbalsts saskaņā ar jūras drošības politiku, lai, ievērojot konkrēti noteiktus apstākļus, uzlabotu EEZ valstu reģistros iekļautu kuģu aprīkojumu vai veicinātu drošu un videi nekaitīgu kuģu izmantošanu. Līdz ar to var atļaut atbalstu, kas stimulē EEZ reģistrētu kuģu pielāgošanu standartiem, kuri pārsniedz starptautiskās konvencijās noteiktos obligātos drošības un vides standartus, sagaidot stingrāku standartu noteikšanu nākotnē, tādējādi uzlabojot drošību un vides aizsardzību. Šim atbalstam ir jābūt saskaņā ar EEZ kuģu būvei piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Šo pamatnostādņu darbības jomā tomēr var tikt atļauts cita veida ieguldījumu atbalsts saskaņā ar jūras drošības politiku, lai, ievērojot konkrēti noteiktus apstākļus, uzlabotu EEZ valstu reģistros iekļautu kuģu aprīkojumu vai veicinātu drošu un videi nekaitīgu kuģu izmantošanu. Līdz ar to var atļaut atbalstu, kas stimulē EEZ reģistrētu kuģu pielāgošanu standartiem, kuri pārsniedz starptautiskās konvencijās noteiktos obligātos drošības un vides standartus, sagaidot stingrāku standartu noteikšanu nākotnē, tādējādi uzlabojot drošību un vides aizsardzību. Šim atbalstam ir jābūt saskaņā ar EEZ kuģu būvei piemērojamiem noteikumiem.

| (4) | Tā kā kuģniecības nozare ir ļoti mobila, reģionālo atbalstu kuģniecības uzņēmumiem mazāk attīstītos reģionos, kas bieži izpaužas kā ieguldījumu atbalsts reģionā ieguldošiem uzņēmumiem, var atļaut tikai tad, ja var pierādīt, ka samērīgā laika posmā tas dos ieguvumu reģionam. Šāda atbalsta piemēri var būt ieguldījumi specializētu noliktavu celtniecībā vai stacionāru pārkraušanas iekārtu iegādē. Turklāt ieguldījumu atbalstu jūrniecības uzņēmumiem mazāk attīstītos reģionos var atļaut tikai tad, ja tas atbilst arī reģionālā atbalsta noteikumiem (sk. 24.A.6. iedaļu). |
| --- | --- |

(4)

Tā kā kuģniecības nozare ir ļoti mobila, reģionālo atbalstu kuģniecības uzņēmumiem mazāk attīstītos reģionos, kas bieži izpaužas kā ieguldījumu atbalsts reģionā ieguldošiem uzņēmumiem, var atļaut tikai tad, ja var pierādīt, ka samērīgā laika posmā tas dos ieguvumu reģionam. Šāda atbalsta piemēri var būt ieguldījumi specializētu noliktavu celtniecībā vai stacionāru pārkraušanas iekārtu iegādē. Turklāt ieguldījumu atbalstu jūrniecības uzņēmumiem mazāk attīstītos reģionos var atļaut tikai tad, ja tas atbilst arī reģionālā atbalsta noteikumiem (sk. 24.A.6. iedaļu).

24.A.6.   Reģionālais atbalsts atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam

Attiecībā uz reģionālā atbalsta shēmām Uzraudzības iestāde piemēros vispārīgos noteikumus, kas iekļauti tās pamatnostādnēs vai to grozījumos.

24.A.7.   Mācības

| (1) | Pirmkārt, jāatgādina, ka uz mācību atbalstu attiecas grupālais atbrīvojums, kas paredzēts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (26), kura EEZ līgumā iekļauta ar XV pielikuma 1.d) punktu (27) un kura attiecas arī uz jūras transportu. |
| --- | --- |

(1)

Pirmkārt, jāatgādina, ka uz mācību atbalstu attiecas grupālais atbrīvojums, kas paredzēts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (26), kura EEZ līgumā iekļauta ar XV pielikuma 1.d) punktu (27) un kura attiecas arī uz jūras transportu.

| (2) | Turklāt daudzas mācību programmas, ko piedāvā jūrniekiem un ko atbalsta valsts, neuzskata par valsts atbalstu, jo tās ir vispārīgas programmas (profesionālas vai akadēmiskas). Tādēļ uz tām neattiecas paziņošanas pienākums un Uzraudzības iestāde tās nevērtē. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt daudzas mācību programmas, ko piedāvā jūrniekiem un ko atbalsta valsts, neuzskata par valsts atbalstu, jo tās ir vispārīgas programmas (profesionālas vai akadēmiskas). Tādēļ uz tām neattiecas paziņošanas pienākums un Uzraudzības iestāde tās nevērtē.

| (3) | Tomēr, ja uzskatāms, ka mācību programmā ir arī valsts atbalsta elementi, par to ir jāpaziņo. Piemēram, tas būtu attiecināms uz gadījumu, ja konkrētā programma paredz mācības uz kuģa un ja mācību organizētājs, kadeti, jūrnieki vai kuģa īpašnieks saņem valsts finansiālo atbalstu. Uzraudzības iestāde labvēlīgi raugās uz atbalstu, ko nediskriminējošā veidā piešķir mācībām, kuras notiek uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem. Izņēmuma kārtā var atbalstīt mācības uz citiem kuģiem, ja to attaisno objektīvi iemesli, piemēram, vietu trūkums uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr, ja uzskatāms, ka mācību programmā ir arī valsts atbalsta elementi, par to ir jāpaziņo. Piemēram, tas būtu attiecināms uz gadījumu, ja konkrētā programma paredz mācības uz kuģa un ja mācību organizētājs, kadeti, jūrnieki vai kuģa īpašnieks saņem valsts finansiālo atbalstu. Uzraudzības iestāde labvēlīgi raugās uz atbalstu, ko nediskriminējošā veidā piešķir mācībām, kuras notiek uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem. Izņēmuma kārtā var atbalstīt mācības uz citiem kuģiem, ja to attaisno objektīvi iemesli, piemēram, vietu trūkums uz EEZ valstīs reģistrētiem kuģiem.

| (4) | Ja tiek piešķirts finansiāls atbalsts mācībām uz kuģiem, tad mācību dalībnieki principā nedrīkst būt konkrētā kuģa apkalpes locekļi, bet tiem jābūt ārštata darbiniekiem. Šā noteikuma nolūks ir nepieļaut neto algu subsidēšanu jūrniekiem, kas veic parastos apkalpes locekļa pienākumus. |
| --- | --- |

(4)

Ja tiek piešķirts finansiāls atbalsts mācībām uz kuģiem, tad mācību dalībnieki principā nedrīkst būt konkrētā kuģa apkalpes locekļi, bet tiem jābūt ārštata darbiniekiem. Šā noteikuma nolūks ir nepieļaut neto algu subsidēšanu jūrniekiem, kas veic parastos apkalpes locekļa pienākumus.

| (5) | Tāpat, lai saglabātu un attīstītu EEZ jūrniecības speciālās zināšanas un EEZ jūrniecības nozares konkurētspēju, vajadzīgi turpmāki daudzpusīgi pētniecības un attīstības centieni, īpaši pievēršot uzmanību kvalitātei, ražīgumam, drošībai un vides aizsardzībai. Šādiem projektiem arī var piešķirt valsts atbalstu EEZ līgumā noteiktajās robežās (28). |
| --- | --- |

(5)

Tāpat, lai saglabātu un attīstītu EEZ jūrniecības speciālās zināšanas un EEZ jūrniecības nozares konkurētspēju, vajadzīgi turpmāki daudzpusīgi pētniecības un attīstības centieni, īpaši pievēršot uzmanību kvalitātei, ražīgumam, drošībai un vides aizsardzībai. Šādiem projektiem arī var piešķirt valsts atbalstu EEZ līgumā noteiktajās robežās (28).

| (6) | Atbalstu nolūkā uzlabot un aktualizēt EEZ virsnieku prasmes var piešķirt visā darba dzīves laikā. Atbalsts var izpausties kā ieguldījums mācību izmaksās un/vai kompensācija par virsniekam izmaksāto algu mācību laikā. Tomēr atbalsta shēmām jābūt izstrādātām tā, lai nebūtu iespējams mācību atbalstu tieši vai netieši pārvērst par virsnieka algas subsīdiju. |
| --- | --- |

(6)

Atbalstu nolūkā uzlabot un aktualizēt EEZ virsnieku prasmes var piešķirt visā darba dzīves laikā. Atbalsts var izpausties kā ieguldījums mācību izmaksās un/vai kompensācija par virsniekam izmaksāto algu mācību laikā. Tomēr atbalsta shēmām jābūt izstrādātām tā, lai nebūtu iespējams mācību atbalstu tieši vai netieši pārvērst par virsnieka algas subsīdiju.

| (7) | Var tikt atļauts arī profesionālās pārkvalificēšanās atbalsts tāljūras zvejniekiem, kas vēlas strādāt par jūrniekiem. |
| --- | --- |

(7)

Var tikt atļauts arī profesionālās pārkvalificēšanās atbalsts tāljūras zvejniekiem, kas vēlas strādāt par jūrniekiem.

24.A.8.   Pārstrukturēšanas atbalsts

Lai gan Uzraudzības iestādes pamatnostādnes grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanai un glābšanai (29) uz transportu attiecas tikai tiktāl, ka tajās ņemtas vērā nozares īpatnības, Uzraudzības iestāde, izvērtējot pārstrukturēšanas atbalstu jūrniecības uzņēmumiem, piemēros minētās pamatnostādnes vai citas pamatnostādnes, vai EEZ tiesību aktus, ar ko tās varētu tikt aizstātas.

24.A.9.   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un līgumi

| (1) | Jūras kabotāžas jomā var tikt noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (SPSS) vai noslēgti sabiedrisko pakalpojumu līgumi (SPL), ja ir runa par pakalpojumiem, kas norādīti Regulas (EEK) Nr. 3577/92 4. pantā, kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53.a punktu (30). Šo pakalpojumu gadījumā SPSS un SPL, kā arī kompensācijai par tiem pilnībā jāatbilst minētā panta noteikumiem un EEZ līguma un valsts atbalsta procedūru noteikumiem, kā tos interpretējusi EBTA Tiesa un Eiropas Kopienu Tiesa saskaņā ar atbilstošajiem EK Līguma noteikumiem un Kopienas valsts atbalsta procedūrām. |
| --- | --- |

(1)

Jūras kabotāžas jomā var tikt noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (SPSS) vai noslēgti sabiedrisko pakalpojumu līgumi (SPL), ja ir runa par pakalpojumiem, kas norādīti Regulas (EEK) Nr. 3577/92 4. pantā, kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53.a punktu (30). Šo pakalpojumu gadījumā SPSS un SPL, kā arī kompensācijai par tiem pilnībā jāatbilst minētā panta noteikumiem un EEZ līguma un valsts atbalsta procedūru noteikumiem, kā tos interpretējusi EBTA Tiesa un Eiropas Kopienu Tiesa saskaņā ar atbilstošajiem EK Līguma noteikumiem un Kopienas valsts atbalsta procedūrām.

| (2) | Uzraudzības iestāde atzīst, ka gadījumā, ja būtisku sabiedriskā transporta vajadzību apmierināšanai nepieciešami starptautiski transporta pakalpojumi, var noteikt SPSS vai noslēgt SPL, ar nosacījumu, ka kompensācija atbilst iepriekš minētajiem EEZ līguma un procedūru noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Uzraudzības iestāde atzīst, ka gadījumā, ja būtisku sabiedriskā transporta vajadzību apmierināšanai nepieciešami starptautiski transporta pakalpojumi, var noteikt SPSS vai noslēgt SPL, ar nosacījumu, ka kompensācija atbilst iepriekš minētajiem EEZ līguma un procedūru noteikumiem.

| (3) | Sabiedrisko pakalpojumu līgumu darbības termiņam jābūt saprātīgam un ne pārāk ilgam, parasti aptuveni sešiem gadiem, jo līgumi ar ievērojami ilgāku termiņu varētu izraisīt (privāta) monopola rašanās risku. |
| --- | --- |

(3)

Sabiedrisko pakalpojumu līgumu darbības termiņam jābūt saprātīgam un ne pārāk ilgam, parasti aptuveni sešiem gadiem, jo līgumi ar ievērojami ilgāku termiņu varētu izraisīt (privāta) monopola rašanās risku.

24.A.10.   Atbalsts īslīniju jūras pārvadājumiem

| (1) | “Īslīniju jūras pārvadājumiem” nav juridiskas definīcijas. Taču EK Komisijas 1999. gada 29. jūnija paziņojumā par īslīniju jūras pārvadājumu attīstību Eiropā (31) ir sniegta īslīniju jūras pārvadājumu darba definīcija, ar tiem saprotot “kravas un pasažieru pārvietošanu pa jūru starp ostām, kas atrodas Eiropas ģeogrāfiskajās robežās, vai starp šīm ostām un ostām, kas atrodas Eiropā neietilpstošās valstīs, kurām ir slēgtas jūras piekrastes līnija, kas robežojas ar Eiropu” (32). Minētajā paziņojumā EK Komisija uzsvēra šā transporta veida lomu ilgtspējīgas un drošas mobilitātes veicināšanā, kohēzijas stiprināšanā EEZ un transporta efektivitātes veicināšanā vairākveidu transporta pieejas kontekstā. Uzraudzības iestāde arī apzinās, ka īslīniju jūras pārvadājumi ir jāatbalsta visos līmeņos – EEZ, valsts vai reģionālā. |
| --- | --- |

(1)

“Īslīniju jūras pārvadājumiem” nav juridiskas definīcijas. Taču EK Komisijas 1999. gada 29. jūnija paziņojumā par īslīniju jūras pārvadājumu attīstību Eiropā (31) ir sniegta īslīniju jūras pārvadājumu darba definīcija, ar tiem saprotot “kravas un pasažieru pārvietošanu pa jūru starp ostām, kas atrodas Eiropas ģeogrāfiskajās robežās, vai starp šīm ostām un ostām, kas atrodas Eiropā neietilpstošās valstīs, kurām ir slēgtas jūras piekrastes līnija, kas robežojas ar Eiropu” (32). Minētajā paziņojumā EK Komisija uzsvēra šā transporta veida lomu ilgtspējīgas un drošas mobilitātes veicināšanā, kohēzijas stiprināšanā EEZ un transporta efektivitātes veicināšanā vairākveidu transporta pieejas kontekstā. Uzraudzības iestāde arī apzinās, ka īslīniju jūras pārvadājumi ir jāatbalsta visos līmeņos – EEZ, valsts vai reģionālā.

| (2) | Tā kā īslīniju jūras pārvadājumu mērķis ir uzlabot vairākveidu transporta ķēdi un atslogot ceļus EEZ valstīs, EK Komisijas 1999. gada paziņojumā sniegtā īslīnju jūras pārvadājumu definīcija šo pamatnostādņu kontekstā ir jāierobežo, nosakot, ka tā aptver tikai pārvadājumus starp ostām EEZ valstu teritorijā. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā īslīniju jūras pārvadājumu mērķis ir uzlabot vairākveidu transporta ķēdi un atslogot ceļus EEZ valstīs, EK Komisijas 1999. gada paziņojumā sniegtā īslīnju jūras pārvadājumu definīcija šo pamatnostādņu kontekstā ir jāierobežo, nosakot, ka tā aptver tikai pārvadājumus starp ostām EEZ valstu teritorijā.

| (3) | Uzraudzības iestāde apzinās, ka īslīniju jūras pārvadājumu pakalpojumu ieviešana var saistīties ar ievērojamām finansiālām grūtībām, ko EEZ valstis varētu vēlēties samazināt, lai veicinātu šādus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(3)

Uzraudzības iestāde apzinās, ka īslīniju jūras pārvadājumu pakalpojumu ieviešana var saistīties ar ievērojamām finansiālām grūtībām, ko EEZ valstis varētu vēlēties samazināt, lai veicinātu šādus pakalpojumus.

| (4) | Šādā gadījumā Uzraudzības iestāde var apstiprināt attiecīgo atbalstu, ar nosacījumu, ka tas ir paredzēts kuģu īpašniekiem Regulas (EEK) Nr. 4055/86 (33) 1. panta izpratnē, kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53. punktu, attiecībā uz kuģiem ar EEZ valsts karogu. Par šo atbalstu ir jāpaziņo, un tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  — | atbalstu nedrīkst piešķirt ilgāk kā uz trim gadiem, un tā mērķim ir jābūt finansēt pārvadājumu pakalpojumus starp ostām, kas atrodas EEZ valstu teritorijā, |
| --- | --- | --- |

(4)

Šādā gadījumā Uzraudzības iestāde var apstiprināt attiecīgo atbalstu, ar nosacījumu, ka tas ir paredzēts kuģu īpašniekiem Regulas (EEK) Nr. 4055/86 (33) 1. panta izpratnē, kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 53. punktu, attiecībā uz kuģiem ar EEZ valsts karogu. Par šo atbalstu ir jāpaziņo, un tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—

atbalstu nedrīkst piešķirt ilgāk kā uz trim gadiem, un tā mērķim ir jābūt finansēt pārvadājumu pakalpojumus starp ostām, kas atrodas EEZ valstu teritorijā,

| — | pakalpojumiem ir jābūt tādiem, kas rada iespēju autotransportu (galvenokārt kravas) pilnībā vai daļēji pārvest pa jūru, nenovirzot jūras transportu tā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm, |
| --- | --- |

—

pakalpojumiem ir jābūt tādiem, kas rada iespēju autotransportu (galvenokārt kravas) pilnībā vai daļēji pārvest pa jūru, nenovirzot jūras transportu tā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm,

| — | atbalstam jābūt vērstam uz konkrēti izstrādāta projekta īstenošanu, kuram ir veikts vides novērtējums un kurš paredz jauna maršruta izveidi vai esoša maršruta pakalpojumu uzlabošanu, vajadzības gadījumā iesaistot vairākus kuģu īpašniekus. Attiecībā uz katru līniju var finansēt ne vairāk kā vienu projektu, izslēdzot iespēju attiecīgo projektu atjaunot, pagarināt vai atkārtot, |
| --- | --- |

—

atbalstam jābūt vērstam uz konkrēti izstrādāta projekta īstenošanu, kuram ir veikts vides novērtējums un kurš paredz jauna maršruta izveidi vai esoša maršruta pakalpojumu uzlabošanu, vajadzības gadījumā iesaistot vairākus kuģu īpašniekus. Attiecībā uz katru līniju var finansēt ne vairāk kā vienu projektu, izslēdzot iespēju attiecīgo projektu atjaunot, pagarināt vai atkārtot,

| — | atbalstam jābūt tādam, kas vai nu paredz segt līdz 30 % no attiecīgā pakalpojuma darbības nodrošināšanas izmaksām (34), vai finansēt līdz 10 % no ieguldījumiem pārkraušanas iekārtās plānotā pakalpojuma nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

atbalstam jābūt tādam, kas vai nu paredz segt līdz 30 % no attiecīgā pakalpojuma darbības nodrošināšanas izmaksām (34), vai finansēt līdz 10 % no ieguldījumiem pārkraušanas iekārtās plānotā pakalpojuma nodrošināšanai,

| — | projekta īstenošanas atbalsts jāpiešķir, balstoties uz pārskatāmiem kritērijiem, ko nediskriminējošā veidā piemēro EEZ reģistrētiem kuģu īpašniekiem. Vispārīgā gadījumā atbalsts jāpiešķir projektam, ko EEZ valsts iestādes izraudzījušās konkursa procedūras rezultātā, ievērojot Kopienā piemērojamos noteikumus, |
| --- | --- |

—

projekta īstenošanas atbalsts jāpiešķir, balstoties uz pārskatāmiem kritērijiem, ko nediskriminējošā veidā piemēro EEZ reģistrētiem kuģu īpašniekiem. Vispārīgā gadījumā atbalsts jāpiešķir projektam, ko EEZ valsts iestādes izraudzījušās konkursa procedūras rezultātā, ievērojot Kopienā piemērojamos noteikumus,

| — | pakalpojumam, par ko izstrādāts projekts, ir jābūt ekonomiski dzīvotspējīgam pēc tam, kad beidzas valsts finansējums, |
| --- | --- |

—

pakalpojumam, par ko izstrādāts projekts, ir jābūt ekonomiski dzīvotspējīgam pēc tam, kad beidzas valsts finansējums,

| — | šo atbalstu nedrīkst apvienot ar kompensāciju par sabiedriskiem pakalpojumiem (saistībām vai līgumiem). |
| --- | --- |

—

šo atbalstu nedrīkst apvienot ar kompensāciju par sabiedriskiem pakalpojumiem (saistībām vai līgumiem).

24.A.11.   Atbalsta maksimālā robeža

| (1) | Kā minēts iepriekš, atsevišķas EEZ valstis atbalsta jūrniecības nozari, nosakot nodokļu atvieglojumus, savukārt citas dod priekšroku tiešiem maksājumiem, piemēram, kompensējot jūrnieku ienākuma nodokļa maksājumus. Ņemot vērā EEZ valstu nodokļu sistēmu atšķirības, šķiet pamatoti, ka arī turpmāk ir iespējami abi varianti. Protams, šīs pieejas atsevišķos gadījumos var kombinēt. Taču tas rada risku, ka kopējais atbalsts varētu sasniegt līmeni, kas būtu nesamērīgs salīdzinājumā ar līgumslēdzēju pušu vispārējās interesēs noteiktajiem mērķiem, un starp EEZ valstīm izraisītu subsīdiju sāncensību. |
| --- | --- |

(1)

Kā minēts iepriekš, atsevišķas EEZ valstis atbalsta jūrniecības nozari, nosakot nodokļu atvieglojumus, savukārt citas dod priekšroku tiešiem maksājumiem, piemēram, kompensējot jūrnieku ienākuma nodokļa maksājumus. Ņemot vērā EEZ valstu nodokļu sistēmu atšķirības, šķiet pamatoti, ka arī turpmāk ir iespējami abi varianti. Protams, šīs pieejas atsevišķos gadījumos var kombinēt. Taču tas rada risku, ka kopējais atbalsts varētu sasniegt līmeni, kas būtu nesamērīgs salīdzinājumā ar līgumslēdzēju pušu vispārējās interesēs noteiktajiem mērķiem, un starp EEZ valstīm izraisītu subsīdiju sāncensību.

| (2) | Maksimāli pieļaujamais atbalsta līmenis ir jūrniekiem piemērojamo nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu atcelšana un uzņēmuma ienākuma nodokļa samazinājums attiecībā uz kuģniecības darbībām saskaņā ar 24.A.3.1. iedaļas 18. punktā noteikto. Lai novērstu konkurences kropļošanu, citu atbalsta sistēmu ietvaros nedrīkst noteikt lielāku atbalsta līmeni par minēto. Turklāt, lai gan katra EBTA valsts paziņotā atbalsta shēma tiks izvērtēta atsevišķi, ir uzskatāms, ka saskaņā ar 24.A.3. līdz 24.A.6. iedaļu piešķirtā atbalsta kopējais apjoms nedrīkst pārsniegt no kuģniecības darbībām un no jūrniekiem iekasējamo nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu kopsummu. |
| --- | --- |

(2)

Maksimāli pieļaujamais atbalsta līmenis ir jūrniekiem piemērojamo nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu atcelšana un uzņēmuma ienākuma nodokļa samazinājums attiecībā uz kuģniecības darbībām saskaņā ar 24.A.3.1. iedaļas 18. punktā noteikto. Lai novērstu konkurences kropļošanu, citu atbalsta sistēmu ietvaros nedrīkst noteikt lielāku atbalsta līmeni par minēto. Turklāt, lai gan katra EBTA valsts paziņotā atbalsta shēma tiks izvērtēta atsevišķi, ir uzskatāms, ka saskaņā ar 24.A.3. līdz 24.A.6. iedaļu piešķirtā atbalsta kopējais apjoms nedrīkst pārsniegt no kuģniecības darbībām un no jūrniekiem iekasējamo nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu kopsummu.

24.A.12.   Nobeiguma piezīmes

| (1) | Uzraudzības iestāde turpinās pastāvīgi un cieši uzraudzīt kuģniecības tirgus apstākļus. Ja tie mainīsies un tā rezultātā valsts atbalstu būs nepieciešams samazināt vai izbeigt, Uzraudzības iestāde savlaicīgi veiks vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Uzraudzības iestāde turpinās pastāvīgi un cieši uzraudzīt kuģniecības tirgus apstākļus. Ja tie mainīsies un tā rezultātā valsts atbalstu būs nepieciešams samazināt vai izbeigt, Uzraudzības iestāde savlaicīgi veiks vajadzīgos pasākumus.

| (2) | Ikvienā jaunā pasākumu priekšlikumā, par ko paziņo Uzraudzības iestādei, ir jāiekļauj grafiks ar paredzamo ieguldījumu 24.A.2.2. iedaļā noteikto mērķu sasniegšanā turpmākajos sešos gados, šo ietekmi raksturojot skaitliski. Šajos priekšlikumos īpaši jānorāda paredzamais attiecīgās jūrniecības nozaru grupas makroekomiskais ieguldījums un saglabāto vai radīto darba vietu skaita aplēse. |
| --- | --- |

(2)

Ikvienā jaunā pasākumu priekšlikumā, par ko paziņo Uzraudzības iestādei, ir jāiekļauj grafiks ar paredzamo ieguldījumu 24.A.2.2. iedaļā noteikto mērķu sasniegšanā turpmākajos sešos gados, šo ietekmi raksturojot skaitliski. Šajos priekšlikumos īpaši jānorāda paredzamais attiecīgās jūrniecības nozaru grupas makroekomiskais ieguldījums un saglabāto vai radīto darba vietu skaita aplēse.

| (3) | Attiecībā uz visām atbalsta shēmām – gan esošām, gan jaunām –, kuras ietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā, EBTA valstīm shēmas sestajā īstenošanas gadā Uzraudzības iestādei ir jāiesniedz to ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz visām atbalsta shēmām – gan esošām, gan jaunām –, kuras ietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā, EBTA valstīm shēmas sestajā īstenošanas gadā Uzraudzības iestādei ir jāiesniedz to ietekmes novērtējums.

| (4) | Ja atbalsts ir apstiprināts un piešķirts atbalsta saņēmējam, piemērojot atkāpi no 24.A.3.1. iedaļā minētās saiknes ar karoga valsti, attiecīgajai EBTA valstij ziņojumi ir jāiesniedz ik pēc trīs gadiem, sākot no dienas, kad atbalsts piešķirts. Šajā ziņojumā EBTA valstij skaitliski jānovērtē sasniegtie rezultāti un tie jāsalīdzina ar plānoto ietekmi. Šajās pamatnostādnēs noteiktās ziņojumu iesniegšanas prasības stājas spēkā no pamatnostādņu pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(4)

Ja atbalsts ir apstiprināts un piešķirts atbalsta saņēmējam, piemērojot atkāpi no 24.A.3.1. iedaļā minētās saiknes ar karoga valsti, attiecīgajai EBTA valstij ziņojumi ir jāiesniedz ik pēc trīs gadiem, sākot no dienas, kad atbalsts piešķirts. Šajā ziņojumā EBTA valstij skaitliski jānovērtē sasniegtie rezultāti un tie jāsalīdzina ar plānoto ietekmi. Šajās pamatnostādnēs noteiktās ziņojumu iesniegšanas prasības stājas spēkā no pamatnostādņu pieņemšanas dienas.

| (5) | Turklāt vajadzības gadījumā, piemēram, ja iesniegta pamatota sūdzība, attiecīgajai EBTA valstij jāsniedz pierādījumi Uzraudzības iestādei, ka attiecīgajam atbalsta saņēmējam saskaņā ar apstiprinātu shēmu piešķirtais atbalsts nepārsniedz shēmā ietverto definīciju un ka tā rezultāti atbilst plānotajiem. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt vajadzības gadījumā, piemēram, ja iesniegta pamatota sūdzība, attiecīgajai EBTA valstij jāsniedz pierādījumi Uzraudzības iestādei, ka attiecīgajam atbalsta saņēmējam saskaņā ar apstiprinātu shēmu piešķirtais atbalsts nepārsniedz shēmā ietverto definīciju un ka tā rezultāti atbilst plānotajiem.

24.A.13.   Attiecīgie pasākumi

| (1) | Šīs pamatnostādnes piemēro no to pieņemšanas dienas. Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu un II daļas 18. pantu, Uzraudzības iestāde EBTA valstis aicina grozīt esošās atbalsta shēmas, uz kurām attiecas šajās pamatnostādnēs noteiktais valsts atbalsts, lai ne vēlāk kā līdz 2005. gada 30. jūnijam izpildītu šo pamatnostādņu prasības. EBTA valstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2004. gada 30. jūnijam rakstiski paziņot, vai tās piekrīt ierosinātajiem attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Šīs pamatnostādnes piemēro no to pieņemšanas dienas. Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu un II daļas 18. pantu, Uzraudzības iestāde EBTA valstis aicina grozīt esošās atbalsta shēmas, uz kurām attiecas šajās pamatnostādnēs noteiktais valsts atbalsts, lai ne vēlāk kā līdz 2005. gada 30. jūnijam izpildītu šo pamatnostādņu prasības. EBTA valstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2004. gada 30. jūnijam rakstiski paziņot, vai tās piekrīt ierosinātajiem attiecīgajiem pasākumiem.

| (2) | Ja kāda EBTA valsts līdz minētajam datumam nebūs rakstiski apliecinājusi savu piekrišanu, Uzraudzības iestāde piemēros Līguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu 3. protokola II daļas 19. panta 2. punktu un vajadzības gadījumā uzsāks minētajā punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ja kāda EBTA valsts līdz minētajam datumam nebūs rakstiski apliecinājusi savu piekrišanu, Uzraudzības iestāde piemēros Līguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu 3. protokola II daļas 19. panta 2. punktu un vajadzības gadījumā uzsāks minētajā punktā noteikto procedūru.

| (3) | Šīs pamatnostādnes tiks pārskatītas septiņus gadus pēc to piemērošanas dienas.” |
| --- | --- |

(3)

Šīs pamatnostādnes tiks pārskatītas septiņus gadus pēc to piemērošanas dienas.”

“VIII PIELIKUMS

24.A nodaļā “Valsts atbalsts jūras transportam” piemērojamā EEZ valstu reģistru definīcija

Ar “EEZ valstu reģistriem” saprot reģistrus, ko reglamentē EK dalībvalsts tiesību akti vai EBTA valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzējas puse, tiesību akti, kurus piemēro Eiropas Kopienas vai EBTA valstu teritorijām.

(1)   Visi EEZ valstu galvenie reģistri ir EEZ valstu reģistri.

(2)   Papildus tam EEZ valstu reģistri ir šādi reģistri, kas atrodas EEZ valstīs un uz ko attiecas to tiesību akti:

| — | Dānijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs (DIS), |
| --- | --- |

—

Dānijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs (DIS),

| — | Vācijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs (ISR), |
| --- | --- |

—

Vācijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs (ISR),

| — | Itālijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs, |
| --- | --- |

—

Itālijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs,

| — | Madeiras Starptautiskais kuģu reģistrs (MAR), |
| --- | --- |

—

Madeiras Starptautiskais kuģu reģistrs (MAR),

| — | Kanāriju salu reģistrs, |
| --- | --- |

—

Kanāriju salu reģistrs,

| — | Norvēģijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs (NIS). |
| --- | --- |

—

Norvēģijas Starptautiskais kuģniecības reģistrs (NIS).

(3)   Citus reģistrus neuzskata par EEZ valstu reģistriem, pat ja praksē attiecīgās EEZ valsts kuģu īpašnieki tos izmanto kā nākamo alternatīvu pēc galvenā reģistra. Tas tādēļ, ka šie reģistri atrodas tādās teritorijās un uz tiem attiecas tādu teritoriju tiesību akti, kurās EK Līgumu un tādējādi EEZ līgumu nepiemēro vispār vai piemēro daļēji. Tādējādi par EEZ reģistriem neuzskata šādus reģistrus:

| — | Kergelēna salu reģistrs (šajā teritorijā EK Līgumu nepiemēro), |
| --- | --- |

—

Kergelēna salu reģistrs (šajā teritorijā EK Līgumu nepiemēro),

| — | Nīderlandes Antiļu salu reģistrs (šī teritorija ir Kopienas asociētā teritorija, un tajā piemēro tikai EK Līguma IV daļu; tā pati nosaka savu nodokļu režīmu), |
| --- | --- |

—

Nīderlandes Antiļu salu reģistrs (šī teritorija ir Kopienas asociētā teritorija, un tajā piemēro tikai EK Līguma IV daļu; tā pati nosaka savu nodokļu režīmu),

| — | reģistri, kas atrodas:






  — | Menas salā (uz Menas salu attiecas tikai atsevišķas EK Līguma daļas – sk. EK Līguma 299. panta 6. punkta c) apakšpunktu; Menas salas parlamentam ir ekskluzīvas likumdošanas tiesības nodokļu jautājumos), |
| --- | --- | --- |

—

reģistri, kas atrodas:

—

Menas salā (uz Menas salu attiecas tikai atsevišķas EK Līguma daļas – sk. EK Līguma 299. panta 6. punkta c) apakšpunktu; Menas salas parlamentam ir ekskluzīvas likumdošanas tiesības nodokļu jautājumos),

| — | Bermudu salās un Kaimanu salās (tās ir daļa no Kopienas asociētām teritorijām, un uz tām attiecas tikai EK Līguma IV daļa; abām salām ir nodokļu autonomija). |
| --- | --- |

—

Bermudu salās un Kaimanu salās (tās ir daļa no Kopienas asociētām teritorijām, un uz tām attiecas tikai EK Līguma IV daļa; abām salām ir nodokļu autonomija).

(4)   Uz Gibraltāru EK Līgums attiecas pilnībā, un šo pamatnostādņu nolūkā Gibraltāra reģistru uzskata par EEZ valstu reģistru.”

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Komisijas Paziņojumam C(2004) 43 – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam, OV C 13, 17.1.2004., 13. lpp.

1

(2)  COM(2001) 370, galīgā redakcija.

2

(3)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (97/K 205/05), OV C 205, 5.7.1997., 5. lpp.

3

(4)  Sk. šīs nodaļas 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  ISL, Kuģniecības statistika, 2001. Papildu dati, jo īpaši rādītāji par Kopienas floti un jūrnieku nodarbinātību Kopienā, ir atrodami ievada daļā Komisijas paziņojumā, kura norāde minēta šīs nodaļas 1. parindē.

5

ISL

(6)  Norvēģija bija vienīgā EBTA valsts, kura atbildēja uz anketu.

6

(7)  Komisijas 2001. gada 6. aprīļa Paziņojums par jūrnieku apmācību un pieņemšanu darbā, COM(2001) 188, galīgā redakcija.

7

(8)  Pie šādām darbībām pieskaitāmi ostas pakalpojumi, loģistika, kuģu būve, remonts, apkope, pārbaude un klasificēšana, rēdereju un kuģu brokeru pakalpojumi, banku un starptautiski finanšu pakalpojumi, apdrošināšana, konsultāciju un profesionālie pakalpojumi.

8

(9)  Eiropas Komisijas Uzņēmējdarbības ĢD pētījums “Eiropas jūrniecības nozares ekonomiskā nozīme”.

9

http://europa.eu.int/comm/enterprise/maritime/maritime_industrial/economic_impact_study.htm

(10)  Norvēģijas statistikas biroja dati.

10

(11)  Norvēģijas statistikas biroja dati.

11

(12)  Tā pamatojās uz EK Komisijas 1997. gada pamatnostādnēm.

12

(13)  Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes 1992. gada 7. decembra Regula (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).

14

(15)  Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 70/97 (OV L 30, 5.2.1998., 42. lpp., un EEZ pielikums Nr. 5, 5.2.1998., 175. lpp.), spēkā stāšanās 1.8.1998.

15

(16)  Šajā jautājumā sk. EK Komisijas Balto grāmatu par Eiropas transporta politiku līdz 2010. gadam, COM(2001) 370, galīgā redakcija.

16

(17)  EBTA Tiesas spriedums lietā E-6/98, Norvēģijas valdība pret EBTA Uzraudzības iestādi.

17

(18)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

18

(19)  “ISM kodekss”, Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, ko Starptautiskā Jūrniecības organizācija (IMO) ir pieņēmusi ar rezolūciju A.741(18).

19

ISM

IMO

(20)  Uzraudzības iestāde trīs gadus pēc šo pamatnostādņu piemērošanas sākšanas izvērtēs šo noteikumu ietekmi uz rēderejām.

20

(21)  Šo uzņēmumu izmantotie kuģi arī iegūst vai bagarē materiālus, ko tie pēc tam pārvadā. Par pašu iegūšanu vai bagarēšanu nevar saņemt valsts atbalstu jūras transportam.

21

(22)  Sk. 2. panta a) punktu Padomes 1999. gada 29. aprīļa Direktīvā 1999/35/EK par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (OV L 138, 1.6.1999., 1. lpp.), kura EEZ līgumā iekļauta ar XIII pielikuma 56. ca) punktu, EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 179/1999 (OV L 74, 15.3.2001., 7. lpp., un EEZ pielikums Nr. 14, 15.3.2001., 22. lpp. (norvēģu valodā) un 105. lpp. (islandiešu valodā)), spēkā stāšanās 1.8.2000.

22

(23)  Tādējādi uz bagarēšanu, ko cita starpā galvenokārt veic ostās, nevar attiecināt EEZ jūrnieku nodarbinātības atbalstu.

23

(24)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

24

(25)  EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 83/2003 (OV L [vēl nav publicēts]), spēkā stāšanās 21.6.2003.

25

(26)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.

26

(27)  EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 88/2002 (OV L 266, 3.10.2002., 56. lpp., un EEZ pielikums Nr. 49, 3.10.2002., 42. lpp.), spēkā stāšanās 1.2.2003.

27

(28)  Sk. EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī šo pamatnostādņu 14. nodaļu (Atbalsts pētniecībai un attīstībai) un 15. nodaļu (Atbalsts vides aizsardzībai).

28

(29)  Sk. šo pamatnostādņu 16. nodaļu.

29

(30)  Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 70/97 (OV L 30, 5.2.1998., 42. lpp., un EEZ pielikums Nr. 5, 5.2.1998., 175. lpp.), spēkā stāšanās 1.8.1998.

30

(31)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Īslīniju jūras pārvadājumi Eiropā – dinamiska alternatīva ilgtspējīga transporta ķēdē. Otrais divgadu ziņojums”, COM(1999) 317, galīgā redakcija.

31

(32)  Sk. minēto paziņojumu, 2. lpp.

32

(33)  Sk. 13. zemsvītras piezīmi iepriekš.

33

(34)  Ja Kopienas finansējums piešķirts vai uz to var pretendēt saskaņā ar dažādām atbalsta shēmām, 30 % griesti attiecas uz kopējo atbalsta vai finansējuma summu. Vēršam jūsu uzmanību uz to, ka atbalsta intensitāte ir tāda pati kā Kopienas Marco Polo programmā attiecībā uz kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem; sal. ar Regulas (EK) Nr. 1382/2003 5. panta 2. punktu (OV L 196, 2.8.2003., 1. lpp.).

34

Marco Polo

---