# Den Europæiske Unions L 187/2007

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 187 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang19. juli 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 187

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang19. juli 2007

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 845/2007 af 18. juli 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 846/2007 af 18. juli 2007 om fastsættelse for produktionsåret 2007/08 af de vejningskoefficienter, der skal anvendes ved beregning af EF-markedsprisen for slagtede svin | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 847/2007 af 18. juli 2007 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (
  1
  ) | 5 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 848/2007 af 18. juli 2007 om udstedelse af importlicenser som følge af de ansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af juli 2007 i forbindelse med de toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007 for fjerkrækød | 20 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 845/2007 af 18. juli 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 846/2007 af 18. juli 2007 om fastsættelse for produktionsåret 2007/08 af de vejningskoefficienter, der skal anvendes ved beregning af EF-markedsprisen for slagtede svin

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 847/2007 af 18. juli 2007 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (
  1
  )

1

5

Kommissionens forordning (EF) nr. 848/2007 af 18. juli 2007 om udstedelse af importlicenser som følge af de ansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af juli 2007 i forbindelse med de toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007 for fjerkrækød

20

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/508/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 6. december 2006 om Italiens påtænkte statsstøtteforanstaltning C 22/06 (ex N 615/05), i form af afgiftsnedsættelser på vandholdige olieemulsioner
  (meddelt under nummer K(2006) 5805)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2007/509/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. december 2006 om statsstøtte C 3/05 (tidl. N 592/04 (tidl. PL 51/04)) som Polen har til hensigt at iværksætte til fordel for Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (tidligere DAEWOO — FSO Motor S.A.)
  (meddelt under nummer K(2006) 6628)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/510/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 17. juli 2007 om ændring af beslutning 2006/784/EF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Frankrig
  (meddelt under nummer K(2007) 3419) | 47 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2007/508/EF

*

Kommissionens beslutning af 6. december 2006 om Italiens påtænkte statsstøtteforanstaltning C 22/06 (ex N 615/05), i form af afgiftsnedsættelser på vandholdige olieemulsioner
  (meddelt under nummer K(2006) 5805)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 5805)

1

22

2007/509/EF

*

Kommissionens beslutning af 20. december 2006 om statsstøtte C 3/05 (tidl. N 592/04 (tidl. PL 51/04)) som Polen har til hensigt at iværksætte til fordel for Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (tidligere DAEWOO — FSO Motor S.A.)
  (meddelt under nummer K(2006) 6628)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 6628)

1

30

2007/510/EF

*

Kommissionens beslutning af 17. juli 2007 om ændring af beslutning 2006/784/EF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Frankrig
  (meddelt under nummer K(2007) 3419)

(meddelt under nummer K(2007) 3419)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 19.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 187/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 845/2007

af 18. juli 2007

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 19. juli 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2007.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 756/2007 (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 18. juli 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 79,6 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 146,1 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 90 70 | TR | 86,5 |
| ZZ | 86,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,5 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 59,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,7 |
| BR | 96,8 |
| CL | 85,8 |
| CN | 86,7 |
| NZ | 105,7 |
| US | 89,1 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 88,4 |
| 0808 20 50 | AR | 90,1 |
| CL | 83,1 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 20 95 | TR | 286,2 |
| US | 344,7 |
| ZZ | 315,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 141,3 |
| ZZ | 141,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

52,4

TR

106,7

ZZ

79,6

0707 00 05

MK

68,1

TR

146,1

ZZ

107,1

0709 90 70

TR

86,5

ZZ

86,5

0805 50 10

AR

64,5

UY

55,7

ZA

59,1

ZZ

59,8

0808 10 80

AR

89,7

BR

96,8

CL

85,8

CN

86,7

NZ

105,7

US

89,1

UY

60,7

ZA

92,4

ZZ

88,4

0808 20 50

AR

90,1

CL

83,1

NZ

144,9

ZA

102,6

ZZ

105,2

0809 10 00

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 20 95

TR

286,2

US

344,7

ZZ

315,5

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

141,3

ZZ

141,3

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 19.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 187/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 846/2007

af 18. juli 2007

om fastsættelse for produktionsåret 2007/08 af de vejningskoefficienter, der skal anvendes ved beregning af EF-markedsprisen for slagtede svin

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (1), særlig artikel 4, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | EF-markedsprisen for slagtede svin, som er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2759/75, skal fastsættes ved, at de priser, der er konstateret i hver medlemsstat, vægtes med koefficienter, der udtrykker den relative betydning af svinebestanden i hver medlemsstat. |
| --- | --- |

(1)

EF-markedsprisen for slagtede svin, som er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2759/75, skal fastsættes ved, at de priser, der er konstateret i hver medlemsstat, vægtes med koefficienter, der udtrykker den relative betydning af svinebestanden i hver medlemsstat.

| (2) | Koefficienterne bør bestemmes på grundlag af svinebestanden som optalt hvert år i begyndelsen af december i overensstemmelse med Rådets direktiv 93/23/EØF af 1. juni 1993 om statistiske undersøgelser af svineproduktionen (2). |
| --- | --- |

(2)

Koefficienterne bør bestemmes på grundlag af svinebestanden som optalt hvert år i begyndelsen af december i overensstemmelse med Rådets direktiv 93/23/EØF af 1. juni 1993 om statistiske undersøgelser af svineproduktionen (2).

| (3) | På grundlag af resultaterne af tællingen i december 2006 bør der fastsættes nye vejningskoefficienter for produktionsåret 2007/08, og Kommissionens forordning (EF) nr. 1201/2006 (3) bør ophæves. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af resultaterne af tællingen i december 2006 bør der fastsættes nye vejningskoefficienter for produktionsåret 2007/08, og Kommissionens forordning (EF) nr. 1201/2006 (3) bør ophæves.

| (4) | Da produktionsåret 2007/08 begynder den 1. juli 2007, bør forordningen anvendes fra denne dato. |
| --- | --- |

(4)

Da produktionsåret 2007/08 begynder den 1. juli 2007, bør forordningen anvendes fra denne dato.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De vejningskoefficienter, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2759/75, fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Forordning (EF) nr. 1201/2006 ophæves.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2007.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EFT L 149 af 21.6.1993, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  EUT L 218 af 9.8.2006, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 1977/2006 (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 87).

3

---

BILAG

| Vejningskoefficienter for produktionsåret 2007/08, der skal anvendes ved beregning af EF-markedsprisen for slagtede svin |
| --- |
| Artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2759/75 |
| Belgien | 3,9 % |
| Bulgarien | 0,6 % |
| Tjekkiet | 1,7 % |
| Danmark | 8,4 % |
| Tyskland | 16,5 % |
| Estland | 0,2 % |
| Grækenland | 0,6 % |
| Spanien | 16,1 % |
| Frankrig | 9,3 % |
| Irland | 1,1 % |
| Italien | 5,7 % |
| Cypern | 0,3 % |
| Letland | 0,3 % |
| Litauen | 0,7 % |
| Luxembourg | 0,1 % |
| Ungarn | 2,5 % |
| Malta | 0,1 % |
| Nederlandene | 6,9 % |
| Østrig | 1,9 % |
| Polen | 11,6 % |
| Portugal | 1,4 % |
| Rumænien | 4,2 % |
| Slovenien | 0,4 % |
| Slovakiet | 0,7 % |
| Finland | 0,9 % |
| Sverige | 1,0 % |
| Det Forenede Kongerige | 2,9 % |

Vejningskoefficienter for produktionsåret 2007/08, der skal anvendes ved beregning af EF-markedsprisen for slagtede svin

Artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2759/75

Belgien

3,9 %

Bulgarien

0,6 %

Tjekkiet

1,7 %

Danmark

8,4 %

Tyskland

16,5 %

Estland

0,2 %

Grækenland

0,6 %

Spanien

16,1 %

Frankrig

9,3 %

Irland

1,1 %

Italien

5,7 %

Cypern

0,3 %

Letland

0,3 %

Litauen

0,7 %

Luxembourg

0,1 %

Ungarn

2,5 %

Malta

0,1 %

Nederlandene

6,9 %

Østrig

1,9 %

Polen

11,6 %

Portugal

1,4 %

Rumænien

4,2 %

Slovenien

0,4 %

Slovakiet

0,7 %

Finland

0,9 %

Sverige

1,0 %

Det Forenede Kongerige

2,9 %

---

| 19.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 187/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 847/2007

af 18. juli 2007

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 af 21. april 2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (1), særlig artikel 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 808/2004 blev der fastlagt fælles rammer for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker om informationssamfundet. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 808/2004 blev der fastlagt fælles rammer for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker om informationssamfundet.

| (2) | I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 808/2004 er gennemførelsesforanstaltninger nødvendige for at fastslå, hvilke data der skal leveres til udarbejdelse af de statistikker, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 3 og 4, og for at fastsætte fristerne for indberetning af dataene. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 808/2004 er gennemførelsesforanstaltninger nødvendige for at fastslå, hvilke data der skal leveres til udarbejdelse af de statistikker, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 3 og 4, og for at fastsætte fristerne for indberetning af dataene.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (2) — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (2) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De data, som skal indberettes med henblik på udarbejdelse af de EF-statistikker om informationssamfundet, der er nævnt i artikel 3, stk. 2, og artikel 4 i forordning (EF) nr. 808/2004, er fastlagt i bilag I og II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2007.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 49. Ændret ved forordning (EF) nr. 1893/2006 (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

1

(2)  EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47.

2

---

BILAG I

MODUL 1: VIRKSOMHEDER OG INFORMATIONSSAMFUNDET

1.   EMNER OG VARIABLER

a)   Fra listen i bilag I til forordning (EF) nr. 808/2004 er følgende emner udvalgt for referenceåret 2008:

| — | ikt-systemer og deres anvendelse i virksomhederne |
| --- | --- |

—

ikt-systemer og deres anvendelse i virksomhederne

| — | virksomhedernes anvendelse af internettet og andre elektroniske netværk |
| --- | --- |

—

virksomhedernes anvendelse af internettet og andre elektroniske netværk

| — | e-handel og e-business-processer. |
| --- | --- |

—

e-handel og e-business-processer.

b)   Følgende virksomhedsvariabler indsamles:

Ikt-systemer og deres anvendelse i virksomhederne

| | Variabler, som skal indsamles for alle virksomheder:






  — | computeranvendelse. |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for alle virksomheder:

—

computeranvendelse.

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:






  — | (frivilligt) procentvis antal ansatte, som anvender computer mindst én gang om ugen |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:

—

(frivilligt) procentvis antal ansatte, som anvender computer mindst én gang om ugen

| — | anvendelse af et internt computernetværk (f.eks. LAN) |
| --- | --- |

—

anvendelse af et internt computernetværk (f.eks. LAN)

| — | anvendelse af en intern hjemmeside (intranet) |
| --- | --- |

—

anvendelse af en intern hjemmeside (intranet)

| — | anvendelse af ekstranet |
| --- | --- |

—

anvendelse af ekstranet

| — | anvendelse af dedikerede applikationer, hvormed de ansatte har adgang til personaletjenester (f.eks. søge oplysninger om stillingsopslag, ansøge om ferie, se eller downloade lønsedler eller andre tjenester) |
| --- | --- |

—

anvendelse af dedikerede applikationer, hvormed de ansatte har adgang til personaletjenester (f.eks. søge oplysninger om stillingsopslag, ansøge om ferie, se eller downloade lønsedler eller andre tjenester)

| — | (frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: omlægning og forenkling af arbejdsgange |
| --- | --- |

—

(frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: omlægning og forenkling af arbejdsgange

| — | (frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: frigørelse af ressourcer |
| --- | --- |

—

(frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: frigørelse af ressourcer

| — | (frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: større indtjening for virksomheden |
| --- | --- |

—

(frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: større indtjening for virksomheden

| — | (frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: udvikling af nye produkter og ydelser. |
| --- | --- |

—

(frivilligt) forbedringer opnået gennem ikt-projekter: udvikling af nye produkter og ydelser.

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender et internt computernetværk (f.eks. LAN):






  — | anvendelse af trådløs adgang til det interne computernetværk (f.eks. LAN). |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender et internt computernetværk (f.eks. LAN):

—

anvendelse af trådløs adgang til det interne computernetværk (f.eks. LAN).

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender intranet:






  — | (frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: virksomhedens generelle politik eller strategi |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender intranet:

—

(frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: virksomhedens generelle politik eller strategi

| — | (frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: virksomhedens interne nyhedsbreve eller daglige nyheder |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: virksomhedens interne nyhedsbreve eller daglige nyheder

| — | (frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: daglige dokumenter/arbejdsdokumenter (f.eks. til møder) |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: daglige dokumenter/arbejdsdokumenter (f.eks. til møder)

| — | (frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: manualer, guider og undervisningsmateriale |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: manualer, guider og undervisningsmateriale

| — | (frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: kataloger med produkter eller tjenester. |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af intranet, som giver adgang til: kataloger med produkter eller tjenester.

Virksomhedernes anvendelse af internettet og andre elektroniske netværk

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:






  — | internetadgang. |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:

—

internetadgang.

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:






  — | procentvis antal ansatte, som mindst én gang om ugen anvender computer med adgang til World Wide Web |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:

—

procentvis antal ansatte, som mindst én gang om ugen anvender computer med adgang til World Wide Web

| — | internetforbindelse: traditionelt modem eller ISDN |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: traditionelt modem eller ISDN

| — | internetforbindelse: DSL |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: DSL

| — | internetforbindelse: anden fast internetforbindelse |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: anden fast internetforbindelse

| — | internetforbindelse: mobil forbindelse |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: mobil forbindelse

| — | anvendelse af internettet som forbruger til bankforretninger og finansielle transaktioner |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet som forbruger til bankforretninger og finansielle transaktioner

| — | anvendelse af internettet som forbruger til undervisnings- og uddannelsesformål |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet som forbruger til undervisnings- og uddannelsesformål

| — | anvendelse af internettet til kommunikation med offentlige myndigheder i det foregående kalenderår |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til kommunikation med offentlige myndigheder i det foregående kalenderår

| — | anvendelse af websted. |
| --- | --- |

—

anvendelse af websted.

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der kommunikerede med offentlige myndigheder via internettet i det foregående kalenderår:






  — | anvendelse af internettet til at indhente oplysninger fra offentlige myndigheders websteder i det foregående kalenderår |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der kommunikerede med offentlige myndigheder via internettet i det foregående kalenderår:

—

anvendelse af internettet til at indhente oplysninger fra offentlige myndigheders websteder i det foregående kalenderår

| — | anvendelse af internettet til at downloade formularer fra offentlige myndigheders websteder i det foregående kalenderår |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at downloade formularer fra offentlige myndigheders websteder i det foregående kalenderår

| — | anvendelse af internettet til at fremsende udfyldte formularer til offentlige myndigheder i det foregående kalenderår |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at fremsende udfyldte formularer til offentlige myndigheder i det foregående kalenderår

| — | anvendelse af internettet til at afvikle en administrative procedure helt elektronisk, dvs. uden brug af papir, i det foregående kalenderår |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afvikle en administrative procedure helt elektronisk, dvs. uden brug af papir, i det foregående kalenderår

| — | anvendelse af internettet til at afgive tilbud i forbindelse med et elektronisk udbudssystem (offentlige e-udbud) i det foregående kalenderår. |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive tilbud i forbindelse med et elektronisk udbudssystem (offentlige e-udbud) i det foregående kalenderår.

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har et websted:






  — | adgang til følgende facilitet: produktkataloger eller prislister |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har et websted:

—

adgang til følgende facilitet: produktkataloger eller prislister

| — | adgang til følgende facilitet: besøgende på webstedet kan selv sammensætte eller formgive produkter |
| --- | --- |

—

adgang til følgende facilitet: besøgende på webstedet kan selv sammensætte eller formgive produkter

| — | adgang til følgende facilitet: onlinebestilling eller -reservation |
| --- | --- |

—

adgang til følgende facilitet: onlinebestilling eller -reservation

| — | adgang til følgende facilitet: onlinebetaling |
| --- | --- |

—

adgang til følgende facilitet: onlinebetaling

| — | adgang til følgende facilitet: personaliseret indhold for regelmæssige/hyppige besøgende |
| --- | --- |

—

adgang til følgende facilitet: personaliseret indhold for regelmæssige/hyppige besøgende

| — | adgang til følgende facilitet: stillingstilbud eller onlineindgivelse af ansøgninger. |
| --- | --- |

—

adgang til følgende facilitet: stillingstilbud eller onlineindgivelse af ansøgninger.

E-handel og e-business-processer

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:






  — | anvendelse af automatiseret dataudveksling (ADE) defineret som udveksling af meddelelser (f.eks. ordrer, fakturaer, betalingstransaktioner, varebeskrivelser) via internettet eller andre computernetværk i et aftalt format, som muliggør automatisk bearbejdning (f.eks. XML, EDIFACT mv.) uden manuel indtastning |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling (ADE) defineret som udveksling af meddelelser (f.eks. ordrer, fakturaer, betalingstransaktioner, varebeskrivelser) via internettet eller andre computernetværk i et aftalt format, som muliggør automatisk bearbejdning (f.eks. XML, EDIFACT mv.) uden manuel indtastning

| — | elektronisk udveksling af oplysninger om forsyningskædestyring (SCM) med kunder og leverandører |
| --- | --- |

—

elektronisk udveksling af oplysninger om forsyningskædestyring (SCM) med kunder og leverandører

| — | elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med lagerforvaltningen |
| --- | --- |

—

elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med lagerforvaltningen

| — | elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med bogholderiafdelingen |
| --- | --- |

—

elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med bogholderiafdelingen

| — | elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med produktions- eller serviceafdelingen |
| --- | --- |

—

elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med produktions- eller serviceafdelingen

| — | elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med distributionsafdelingen |
| --- | --- |

—

elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om modtagne ordrer (elektroniske eller ej) med distributionsafdelingen

| — | elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om afgivne ordrer (elektroniske eller ej) med lagerforvaltningen |
| --- | --- |

—

elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om afgivne ordrer (elektroniske eller ej) med lagerforvaltningen

| — | elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om afgivne ordrer (elektroniske eller ej) med bogholderiafdelingen |
| --- | --- |

—

elektronisk og automatisk udveksling af relevante oplysninger om afgivne ordrer (elektroniske eller ej) med bogholderiafdelingen

| — | anvendelse af ERP-software til udveksling af oplysninger om salg og/eller køb med andre interne funktionelle afdelinger (f.eks. finansiering, planlægning, marketing mv.) |
| --- | --- |

—

anvendelse af ERP-software til udveksling af oplysninger om salg og/eller køb med andre interne funktionelle afdelinger (f.eks. finansiering, planlægning, marketing mv.)

| — | anvendelse af alle former for software til styring af kundeoplysninger (CRM) til søgning, lagring og videregivelse af kundeoplysninger til andre afdelinger |
| --- | --- |

—

anvendelse af alle former for software til styring af kundeoplysninger (CRM) til søgning, lagring og videregivelse af kundeoplysninger til andre afdelinger

| — | anvendelse af alle former for software til styring af kundeoplysninger (CRM) til analyse af kundeoplysninger til markedsføringsformål (fastsættelse af priser, salgsfremme, valg af distributionskanaler mv.) |
| --- | --- |

—

anvendelse af alle former for software til styring af kundeoplysninger (CRM) til analyse af kundeoplysninger til markedsføringsformål (fastsættelse af priser, salgsfremme, valg af distributionskanaler mv.)

| — | anvendelse af gratis eller open source-styresystemer som Linux (dvs. adgang til kildekode, ingen licensafgifter og mulighed for at ændre og/eller videregive dem) |
| --- | --- |

—

anvendelse af gratis eller open source-styresystemer som Linux (dvs. adgang til kildekode, ingen licensafgifter og mulighed for at ændre og/eller videregive dem)

| — | anvendelse af digital signatur ved alle meddelelser, der sendes, dvs. anvendelse af krypteringsmetoder, som sikrer meddelelsens autenticitet og integritet (giver mulighed for at identificere underskriveren og spore efterfølgende ændringer i meddelelsen). |
| --- | --- |

—

anvendelse af digital signatur ved alle meddelelser, der sendes, dvs. anvendelse af krypteringsmetoder, som sikrer meddelelsens autenticitet og integritet (giver mulighed for at identificere underskriveren og spore efterfølgende ændringer i meddelelsen).

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, som anvender computere men ikke automatiseret dataudveksling:






  — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at afgive ordrer til leverandører |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, som anvender computere men ikke automatiseret dataudveksling:

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at afgive ordrer til leverandører

| — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at modtage e-fakturaer |
| --- | --- |

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at modtage e-fakturaer

| — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at modtage ordrer fra kunder |
| --- | --- |

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at modtage ordrer fra kunder

| — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at udsende af e-fakturaer |
| --- | --- |

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at udsende af e-fakturaer

| — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at afsende eller modtage produktinformation |
| --- | --- |

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at afsende eller modtage produktinformation

| — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at afsende eller modtage transportdokumenter |
| --- | --- |

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at afsende eller modtage transportdokumenter

| — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at sende betalingsinstrukser til pengeinstitutter |
| --- | --- |

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at sende betalingsinstrukser til pengeinstitutter

| — | anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at sende/modtage data til/fra offentlige myndigheder |
| --- | --- |

—

anvendelse af automatiseret dataudveksling til: at sende/modtage data til/fra offentlige myndigheder

| — | (frivilligt) anvendelse af automatiseret dataudveksling til: EDIFACT eller lignende standarder |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af automatiseret dataudveksling til: EDIFACT eller lignende standarder

| — | (frivilligt) anvendelse af automatiseret dataudveksling til: XML-baserede standarder |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af automatiseret dataudveksling til: XML-baserede standarder

| — | (frivilligt) anvendelse af automatiseret dataudveksling til: privatejede standarder aftalt mellem virksomheden og andre organisationer. |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af automatiseret dataudveksling til: privatejede standarder aftalt mellem virksomheden og andre organisationer.

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computer, men ikke automatiseret dataudveksling:






  — | (frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: ingen interesse i at anvende automatiseret dataudveksling, da ikke relevant for virksomheden |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computer, men ikke automatiseret dataudveksling:

—

(frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: ingen interesse i at anvende automatiseret dataudveksling, da ikke relevant for virksomheden

| — | (frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: manglende fagkundskab i virksomheden til at implementere systemet |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: manglende fagkundskab i virksomheden til at implementere systemet

| — | (frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: investeringernes rentabilitet for dårlig eller ikke gennemskuelig |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: investeringernes rentabilitet for dårlig eller ikke gennemskuelig

| — | (frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: ingen softwareløsninger, der egner sig til virksomhedens aktivitetsområde/størrelse |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: ingen softwareløsninger, der egner sig til virksomhedens aktivitetsområde/størrelse

| — | (frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: vanskeligt at nå til enighed med forretningsforbindelser om fælles standarder |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: vanskeligt at nå til enighed med forretningsforbindelser om fælles standarder

| — | (frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: usikkerhed omkring de udvekslede meddelelsers juridiske status. |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hindringer for automatiseret dataudveksling: usikkerhed omkring de udvekslede meddelelsers juridiske status.

| | Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der udveksler forsyningskædeoplysninger med kunder eller leverandører:






  — | udveksling af oplysninger med leverandører om lagerbeholdninger, produktionsplaner og forventet efterspørgsel |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der udveksler forsyningskædeoplysninger med kunder eller leverandører:

—

udveksling af oplysninger med leverandører om lagerbeholdninger, produktionsplaner og forventet efterspørgsel

| — | (frivilligt) udveksling af oplysninger med leverandører om forventet efterspørgsel |
| --- | --- |

—

(frivilligt) udveksling af oplysninger med leverandører om forventet efterspørgsel

| — | (frivilligt) udveksling af oplysninger med leverandører om lagerbeholdning |
| --- | --- |

—

(frivilligt) udveksling af oplysninger med leverandører om lagerbeholdning

| — | (frivilligt) udveksling af oplysninger med leverandører om produktionsplaner |
| --- | --- |

—

(frivilligt) udveksling af oplysninger med leverandører om produktionsplaner

| — | udveksling af oplysninger med leverandører om leveringsstatus |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger med leverandører om leveringsstatus

| — | udveksling af oplysninger med kunder om lagerbeholdninger, produktionsplaner og forventet efterspørgsel |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger med kunder om lagerbeholdninger, produktionsplaner og forventet efterspørgsel

| — | (frivilligt) udveksling af oplysninger med kunder om forventet efterspørgsel |
| --- | --- |

—

(frivilligt) udveksling af oplysninger med kunder om forventet efterspørgsel

| — | (frivilligt) udveksling af oplysninger med kunder om lagerbeholdning |
| --- | --- |

—

(frivilligt) udveksling af oplysninger med kunder om lagerbeholdning

| — | (frivilligt) udveksling af oplysninger med kunder om produktionsplaner |
| --- | --- |

—

(frivilligt) udveksling af oplysninger med kunder om produktionsplaner

| — | udveksling af oplysninger med kunder om leveringsstatus |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger med kunder om leveringsstatus

| — | udveksling af oplysninger med leverandører eller kunder via websteder |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger med leverandører eller kunder via websteder

| — | udveksling af oplysninger med leverandører eller kunder via automatiseret dataudveksling. |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger med leverandører eller kunder via automatiseret dataudveksling.

| | For virksomheder, som anvender computere, og som ikke er klassificeret i hovedafdeling J i NACE rev. 1.1, indsamles følgende variabler:






  — | har modtaget ordrer på varer eller tjenesteydelser via computernetværk i det foregående kalenderår |
| --- | --- | --- |

For virksomheder, som anvender computere, og som ikke er klassificeret i hovedafdeling J i NACE rev. 1.1, indsamles følgende variabler:

—

har modtaget ordrer på varer eller tjenesteydelser via computernetværk i det foregående kalenderår

| — | har afgivet ordrer på varer eller tjenesteydelser via computernetværk i det foregående kalenderår. |
| --- | --- |

—

har afgivet ordrer på varer eller tjenesteydelser via computernetværk i det foregående kalenderår.

| | For virksomheder, som har modtaget ordrer via computernetværk, og som ikke er klassificeret i hovedafdeling J i NACE rev. 1.1, indsamles følgende variabler:






  — | andel af ordrer modtaget via computernetværk i det foregående kalenderår i procent af den samlede omsætning |
| --- | --- | --- |

For virksomheder, som har modtaget ordrer via computernetværk, og som ikke er klassificeret i hovedafdeling J i NACE rev. 1.1, indsamles følgende variabler:

—

andel af ordrer modtaget via computernetværk i det foregående kalenderår i procent af den samlede omsætning

| — | (frivilligt) andel af ordrer modtaget via websteder i det foregående kalenderår i procent af e-handlen |
| --- | --- |

—

(frivilligt) andel af ordrer modtaget via websteder i det foregående kalenderår i procent af e-handlen

| — | (frivilligt) andel af ordrer modtaget via automatiseret dataudveksling over internettet i det foregående kalenderår i procent af e-handlen |
| --- | --- |

—

(frivilligt) andel af ordrer modtaget via automatiseret dataudveksling over internettet i det foregående kalenderår i procent af e-handlen

| — | (frivilligt) andel af ordrer modtaget via automatiseret dataudveksling over andre computernetværk i det foregående kalenderår i procent af e-handlen |
| --- | --- |

—

(frivilligt) andel af ordrer modtaget via automatiseret dataudveksling over andre computernetværk i det foregående kalenderår i procent af e-handlen

| — | anvendelse af sikkerhedsprotokoller (SSL/TLS) ved modtagelse af ordrer via internettet. |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsprotokoller (SSL/TLS) ved modtagelse af ordrer via internettet.

| | For virksomheder, som har afgivet ordrer via computernetværk, og som ikke er klassificeret i hovedafdeling J i NACE rev. 1.1, indsamles følgende variabler:






  — | andel af ordrer afgivet via computernetværk det foregående kalenderår i procent af samlede indkøb — i procentklasser ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]). |
| --- | --- | --- |

For virksomheder, som har afgivet ordrer via computernetværk, og som ikke er klassificeret i hovedafdeling J i NACE rev. 1.1, indsamles følgende variabler:

—

andel af ordrer afgivet via computernetværk det foregående kalenderår i procent af samlede indkøb — i procentklasser ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]).

2.   DÆKNING

Variablerne i dette bilags punkt 1 b) indsamles og udarbejdes for virksomheder med følgende økonomiske aktiviteter, af følgende størrelse og beliggende inden for følgende geografiske område:

a)   Økonomisk aktivitet: virksomheder, som er klassificeret i følgende kategorier i NACE rev. 1.1:

| NACE-kategori | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Hovedafd. D | »Fremstillingsvirksomhed« |
| Hovedafd. F | »Bygge- og anlægsvirksomhed« |
| Hovedafd. G | »Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdninger« |
| Gruppe 55.1 og 55.2 | »Hoteller« og »Campingpladser og andre faciliteter til korttidsophold« |
| Hovedafd. I | »Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation« |
| Undergr. 65.12 | »Anden bankvirksomhed« |
| Undergr. 65.22 | »Realkreditinstitutter, finansieringsfonde mv.« |
| Undergr. 66.01 | »Livsforsikring« |
| Undergr. 66.03 | »Anden forsikringsvirksomhed« |
| Hovedafd. K | »Fast ejendom, udlejning og forretningsservice« |
| Gruppe 92.1 og 92.2 | »Film og video« og »Radio- og tv-virksomhed« |

NACE-kategori

Beskrivelse

Hovedafd. D

»Fremstillingsvirksomhed«

Hovedafd. F

»Bygge- og anlægsvirksomhed«

Hovedafd. G

»Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdninger«

Gruppe 55.1 og 55.2

»Hoteller« og »Campingpladser og andre faciliteter til korttidsophold«

Hovedafd. I

»Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation«

Undergr. 65.12

»Anden bankvirksomhed«

Undergr. 65.22

»Realkreditinstitutter, finansieringsfonde mv.«

Undergr. 66.01

»Livsforsikring«

Undergr. 66.03

»Anden forsikringsvirksomhed«

Hovedafd. K

»Fast ejendom, udlejning og forretningsservice«

Gruppe 92.1 og 92.2

»Film og video« og »Radio- og tv-virksomhed«

Dækningen af virksomheder klassificeret i følgende kategorier i NACE rev. 1.1 er frivillig:

| NACE-kategori | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Hovedafd. E | »Elektricitets-, gas- og vandforsyning« |
| Gruppe 55.3, 55.4 og 55.5 | »Restaurationsvirksomhed«, »Beværtninger«, »Kantiner og cateringvirksomhed« |
| Gruppe 92.3-92.7 | »Forlystelser, kultur og sport« undtagen »Film og video« og »Radio- og tv-virksomhed« |
| Hovedgr. 93. | »Anden servicevirksomhed« |
| Undergr. 67.12, 67.13, 67.2 | »Servicevirksomhed i forbindelse med pengeinstitutter og finansieringsvirksomhed« undtagen »Forvaltning af kapitalmarkeder« |

NACE-kategori

Beskrivelse

Hovedafd. E

»Elektricitets-, gas- og vandforsyning«

Gruppe 55.3, 55.4 og 55.5

»Restaurationsvirksomhed«, »Beværtninger«, »Kantiner og cateringvirksomhed«

Gruppe 92.3-92.7

»Forlystelser, kultur og sport« undtagen »Film og video« og »Radio- og tv-virksomhed«

Hovedgr. 93.

»Anden servicevirksomhed«

Undergr. 67.12, 67.13, 67.2

»Servicevirksomhed i forbindelse med pengeinstitutter og finansieringsvirksomhed« undtagen »Forvaltning af kapitalmarkeder«

b)   Virksomhedsstørrelse: virksomheder med 10 ansatte eller derover; dækningen af virksomheder med færre end 10 ansatte er frivillig

c)   Geografisk dækning: virksomheder beliggende inden for en medlemsstats område.

3.   REFERENCEPERIODER

Referenceperioden er 2007 for de variabler, som refererer til det foregående kalenderår. For øvrige variabler er referenceperioden januar 2008.

4.   OPDELING

Emnerne og variablerne i dette bilags punkt 1 b) indberettes særskilt efter følgende opdeling:

a)   Opdeling efter økonomisk aktivitet. Dataene opdeles i følgende NACE rev. 1.1-aggregater (indberetning af data til hovedafdeling 22 er frivillig):

NACE-aggregater

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 40 + 41 (frivillig) |
| --- | --- |

40 + 41 (frivillig)

| | 45 |
| --- | --- |

45

| | 50 |
| --- | --- |

50

| | 51 |
| --- | --- |

51

| | 52 |
| --- | --- |

52

| | 55.1 + 55.2 |
| --- | --- |

55.1 + 55.2

| | 55.3 + 55.4 + 55.5 (frivilligt) |
| --- | --- |

55.3 + 55.4 + 55.5 (frivilligt)

| | 60 + 61 + 62 + 63 |
| --- | --- |

60 + 61 + 62 + 63

| | 64 |
| --- | --- |

64

| | 65.12 + 65.22 |
| --- | --- |

65.12 + 65.22

| | 66.01 + 66.03 |
| --- | --- |

66.01 + 66.03

| | 72 |
| --- | --- |

72

| | 70 + 71 + 73 + 74 |
| --- | --- |

70 + 71 + 73 + 74

| | 92.1 + 92.2 |
| --- | --- |

92.1 + 92.2

| | 92.3-92.7 (frivilligt) |
| --- | --- |

92.3-92.7 (frivilligt)

| | 93 (frivilligt) |
| --- | --- |

93 (frivilligt)

| | 22 (frivilligt) |
| --- | --- |

22 (frivilligt)

| | 67.12 + 67.13 + 67.2 (frivilligt) |
| --- | --- |

67.12 + 67.13 + 67.2 (frivilligt)

b)   Opdeling i størrelsesklasser. Dataene opdeles i følgende størrelsesklasser efter antallet af ansatte:

Størrelsesklasse

| | færre end 10 ansatte (frivilligt) |
| --- | --- |

færre end 10 ansatte (frivilligt)

| | færre end 5 ansatte (frivilligt) |
| --- | --- |

færre end 5 ansatte (frivilligt)

| | 5-9 ansatte (frivilligt) |
| --- | --- |

5-9 ansatte (frivilligt)

| | 10 ansatte og derover |
| --- | --- |

10 ansatte og derover

| | 10-49 ansatte |
| --- | --- |

10-49 ansatte

| | 50-249 ansatte |
| --- | --- |

50-249 ansatte

| | 250 ansatte og derover |
| --- | --- |

250 ansatte og derover

c)   Geografisk opdeling. Dataene opdeles i følgende regionale grupper

Regional gruppe

| | Konvergensregioner (herunder også udfasningsregioner |
| --- | --- |

Konvergensregioner (herunder også udfasningsregioner

| | Regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse (herunder også indfasningsregioner) |
| --- | --- |

Regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse (herunder også indfasningsregioner)

5.   HYPPIGHED

Dataene leveres én gang for 2008.

6.   FRIST

a)   De i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004 nævnte aggregerede data, der i givet fald angives som fortrolige eller upålidelige, skal indberettes til Eurostat inden den 5. oktober 2008. På denne dato skal dataene være færdigbearbejdet, valideret og godkendt. Dataene indberettes i et maskinlæsbart tabelformat, som er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer.

b)   De metadata, som er nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004, skal indberettes til Eurostat inden den 31. maj 2008. Metadataene indberettes efter den af Eurostat fastsatte model.

c)   Kvalitetsrapporten, der er nævnt i artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 808/2004, fremsendes til Eurostat senest den 5. november 2008. Kvalitetsrapporten udarbejdes efter den af Eurostat fastsatte model.

---

BILAG II

MODUL 2: PRIVATPERSONER, HUSSTANDE OG INFORMATIONSSAMFUNDET

1.   EMNER OG VARIABLER

a)   Fra listen i bilag II til forordning (EF) nr. 808/2004 udvælges følgende emner for referenceåret 2008:

| — | privatpersoners og/eller husstandes adgang til og anvendelse af ikt-systemer |
| --- | --- |

—

privatpersoners og/eller husstandes adgang til og anvendelse af ikt-systemer

| — | privatpersoners og/eller husstandes anvendelse af internet til forskellige formål |
| --- | --- |

—

privatpersoners og/eller husstandes anvendelse af internet til forskellige formål

| — | (frivilligt) ikt-kompetence |
| --- | --- |

—

(frivilligt) ikt-kompetence

| — | hindringer for anvendelsen af ikt og internet. |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelsen af ikt og internet.

b)   Følgende variabler indsamles:

Privatpersoners og/eller husstandes adgang til og anvendelse af ikt-systemer

| | Variabler, som skal indsamles for alle husstande:






  — | adgang til computer i hjemmet |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for alle husstande:

—

adgang til computer i hjemmet

| — | adgang til internettet i hjemmet, uanset om internettet benyttes eller ikke. |
| --- | --- |

—

adgang til internettet i hjemmet, uanset om internettet benyttes eller ikke.

| | Variabler, som skal indsamles for husstande, der har adgang til internettet i hjemmet:






  — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: stationær computer |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for husstande, der har adgang til internettet i hjemmet:

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: stationær computer

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: bærbar computer (laptop) |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: bærbar computer (laptop)

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: andre mobile apparater |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: andre mobile apparater

| — | (frivilligt) apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: mobiltelefon med internetadgang |
| --- | --- |

—

(frivilligt) apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: mobiltelefon med internetadgang

| — | (frivilligt) apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: håndholdt computer |
| --- | --- |

—

(frivilligt) apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: håndholdt computer

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: tv-apparat med særlig internetforbindelse |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: tv-apparat med særlig internetforbindelse

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: spillekonsol |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: spillekonsol

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: ukendt |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: ukendt

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: modem eller ISDN |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: modem eller ISDN

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: DSL (f.eks. ADSL, SHDSL mv.) |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: DSL (f.eks. ADSL, SHDSL mv.)

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: anden bredbåndsforbindelse (f.eks. kabel, UMTS mv.) |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: anden bredbåndsforbindelse (f.eks. kabel, UMTS mv.)

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: mobiltelefon over smalbånd (GPRS mv.). |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: mobiltelefon over smalbånd (GPRS mv.).

| | Variabler, som skal indsamles for alle privatpersoner:






  — | hvornår er computeren sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldrig anvendt en computer) |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for alle privatpersoner:

—

hvornår er computeren sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldrig anvendt en computer)

| — | anvendelse af mobiltelefon. |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon.

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt en computer inden for de sidste tre måneder:






  — | hvor ofte har computeren gennemsnitligt været anvendt (hver dag eller næsten hver dag; mindst én gang om ugen (men ikke hver dag); mindst én gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden) |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt en computer inden for de sidste tre måneder:

—

hvor ofte har computeren gennemsnitligt været anvendt (hver dag eller næsten hver dag; mindst én gang om ugen (men ikke hver dag); mindst én gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden)

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på arbejdspladsen (ikke i hjemmet) |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på arbejdspladsen (ikke i hjemmet)

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds (f.eks. offentligt bibliotek, hotel, lufthavn, internetcafé mv.). |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds (f.eks. offentligt bibliotek, hotel, lufthavn, internetcafé mv.).

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt mobiltelefon:






  — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at afsende fotos eller videoklip |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt mobiltelefon:

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at afsende fotos eller videoklip

| — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at uploade fotos eller videoklip fra mobiltelefon til websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at uploade fotos eller videoklip fra mobiltelefon til websteder

| — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at modtage abonnementsbetalte informationstjenester (f.eks. nyheder, vejrudsigt, sportsresultater mv.) |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at modtage abonnementsbetalte informationstjenester (f.eks. nyheder, vejrudsigt, sportsresultater mv.)

| — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge på internettet |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge på internettet

| — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at læse e-mail |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at læse e-mail

| — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade og/eller se tv eller video |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade og/eller se tv eller video

| — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at betale for varer eller tjenester (i stedet for med kontanter eller kreditkort) |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til at betale for varer eller tjenester (i stedet for med kontanter eller kreditkort)

| — | anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til personlig navigation (til at finde sted eller adresse), location aware-tjenester (f.eks. til at modtage lokale rejse-, indkøbs- og arrangementsoplysninger) |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon inden for de sidste tre måneder til private formål til personlig navigation (til at finde sted eller adresse), location aware-tjenester (f.eks. til at modtage lokale rejse-, indkøbs- og arrangementsoplysninger)

| — | anvendelse af system til forudbetaling |
| --- | --- |

—

anvendelse af system til forudbetaling

| — | anvendelse af system til forbrugsafregnet betaling. |
| --- | --- |

—

anvendelse af system til forbrugsafregnet betaling.

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt mobiltelefon og forbrugsafregnet betaling:






  — | (frivilligt) betaling af fast beløb for internetadgang via mobiltelefon |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt mobiltelefon og forbrugsafregnet betaling:

—

(frivilligt) betaling af fast beløb for internetadgang via mobiltelefon

Privatpersoners og/eller husstandes anvendelse af internettet til forskellige formål

| | Variabler, som skal indsamles for alle privatpersoner:






  — | hvornår er internettet sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldrig anvendt internettet). |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for alle privatpersoner:

—

hvornår er internettet sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldrig anvendt internettet).

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der allerede har anvendt internettet:






  — | hvornår er internettet sidst blevet anvendt til private handelsformål (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; aldrig købt eller afgivet bestilling via internettet). |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der allerede har anvendt internettet:

—

hvornår er internettet sidst blevet anvendt til private handelsformål (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; aldrig købt eller afgivet bestilling via internettet).

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder:






  — | hvor ofte har internettet gennemsnitligt været anvendt inden for de sidste tre måneder (hver dag eller næsten hver dag; mindst én gang om ugen (men ikke hver dag); mindst én gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden) |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder:

—

hvor ofte har internettet gennemsnitligt været anvendt inden for de sidste tre måneder (hver dag eller næsten hver dag; mindst én gang om ugen (men ikke hver dag); mindst én gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden)

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på arbejdspladsen (ikke i hjemmet) |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på arbejdspladsen (ikke i hjemmet)

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds

| — | (frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: offentligt bibliotek |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: offentligt bibliotek

| — | (frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: postkontor |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: postkontor

| — | (frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: offentligt kontor, rådhus eller offentligt organ |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: offentligt kontor, rådhus eller offentligt organ

| — | (frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: lokalsamfundsorganisation eller frivillig organisation |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: lokalsamfundsorganisation eller frivillig organisation

| — | (frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: internetcafé |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: internetcafé

| — | (frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: hotspot (hoteller, lufthavne og andre offentlige steder mv.), |
| --- | --- |

—

(frivilligt) hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: hotspot (hoteller, lufthavne og andre offentlige steder mv.),

| — | anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via GPRS |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via GPRS

| — | anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via UMTS (3G) |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via UMTS (3G)

| — | anvendelse af mobile apparater til internetadgang: håndholdt computer (palmtop, PDA) |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobile apparater til internetadgang: håndholdt computer (palmtop, PDA)

| — | anvendelse af mobile apparater til internetadgang: bærbar computer (laptop) via trådløs forbindelse uden for hjemmet eller arbejdspladsen |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobile apparater til internetadgang: bærbar computer (laptop) via trådløs forbindelse uden for hjemmet eller arbejdspladsen

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at afsende og/eller modtage e-mail |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at afsende og/eller modtage e-mail

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger om varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger om varer og tjenesteydelser

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger om rejser og hoteller o.l. |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger om rejser og hoteller o.l.

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade software (undtagen software til computerspil) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade software (undtagen software til computerspil)

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade onlinenyheder, -aviser og -tidsskrifter |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade onlinenyheder, -aviser og -tidsskrifter

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge job eller sende jobansøgning |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge job eller sende jobansøgning

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge sundhedsoplysninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge sundhedsoplysninger

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at benytte internetbank |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at benytte internetbank

| — | (frivilligt) anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at sælge varer og tjenesteydelser, f.eks. via auktioner |
| --- | --- |

—

(frivilligt) anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at sælge varer og tjenesteydelser, f.eks. via auktioner

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger om uddannelse og efteruddannelseskurser |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger om uddannelse og efteruddannelseskurser

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til onlinekursus (uanset emne) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til onlinekursus (uanset emne)

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge på internettet i læringsøjemed |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge på internettet i læringsøjemed

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger fra offentlige myndigheders websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge oplysninger fra offentlige myndigheders websteder

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tolv måneder til private formål til at søge oplysninger fra offentlige myndigheders websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tolv måneder til private formål til at søge oplysninger fra offentlige myndigheders websteder

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade officielle formularer fra offentlige myndigheders websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade officielle formularer fra offentlige myndigheders websteder

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tolv måneder til private formål til at downloade officielle formularer fra offentlige myndigheders websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tolv måneder til private formål til at downloade officielle formularer fra offentlige myndigheders websteder

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at indsende udfyldte formularer til offentlige myndigheder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at indsende udfyldte formularer til offentlige myndigheder

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tolv måneder til private formål til at indsende udfyldte formularer til offentlige myndigheder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tolv måneder til private formål til at indsende udfyldte formularer til offentlige myndigheder

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at telefonere via internettet |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at telefonere via internettet

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at foretage videoopkald (ved hjælp af webcam) via internettet |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at foretage videoopkald (ved hjælp af webcam) via internettet

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at afsende meddelelser til chat sites, nyhedsgrupper eller onlinediskussionsfora |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at afsende meddelelser til chat sites, nyhedsgrupper eller onlinediskussionsfora

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til instant messaging (tidstro kommunikation med andre ved hjælp af indtastet tekst) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til instant messaging (tidstro kommunikation med andre ved hjælp af indtastet tekst)

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at læse weblogs eller blogs |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at læse weblogs eller blogs

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at oprette eller føre egen weblog eller blog |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at oprette eller føre egen weblog eller blog

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at lytte til webradio eller se webtv |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at lytte til webradio eller se webtv

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade og/eller lytte til musik (undtagen webradio) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade og/eller lytte til musik (undtagen webradio)

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade og/eller se film, kortfilm eller videofiler (undtagen webtv) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade og/eller se film, kortfilm eller videofiler (undtagen webtv)

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til peer-to-peer-fildeling af film, musik, videofiler |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til peer-to-peer-fildeling af film, musik, videofiler

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til benyttelse af podcast-tjenester til automatisk modtagelse af audio- eller videofiler af interesse |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til benyttelse af podcast-tjenester til automatisk modtagelse af audio- eller videofiler af interesse

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade computer- eller videospil eller opdateringer heraf |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade computer- eller videospil eller opdateringer heraf

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at spille netværksbaserede spil med andre |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at spille netværksbaserede spil med andre

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at oploade selvproduceret indhold (tekst, billeder, fotos, video, musik mv.) til et websted, som andre også har adgang til |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at oploade selvproduceret indhold (tekst, billeder, fotos, video, musik mv.) til et websted, som andre også har adgang til

| — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til browserbaserede nyhedsfeeds (f.eks. RSS) til at læse nye opdateringer på websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til browserbaserede nyhedsfeeds (f.eks. RSS) til at læse nye opdateringer på websteder

| — | betaling for online audiovisuelt indhold inden for de sidste tre måneder |
| --- | --- |

—

betaling for online audiovisuelt indhold inden for de sidste tre måneder

| — | anvendelse af internettet til at læse onlinenyheder har erstattet læsning af trykte nyheder, aviser, tidsskrifter (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at læse onlinenyheder har erstattet læsning af trykte nyheder, aviser, tidsskrifter (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke)

| — | anvendelse af internettet til at downloade musikfiler har erstattet køb af cd'er (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at downloade musikfiler har erstattet køb af cd'er (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke)

| — | anvendelse af internettet til at downloade film og video har erstattet køb/leje af dvd'er (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at downloade film og video har erstattet køb/leje af dvd'er (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke)

| — | anvendelse af internettet til at lytte til webradio har erstattet lytning til almindelig radio (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at lytte til webradio har erstattet lytning til almindelig radio (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke)

| — | anvendelse af internettet til online-kontakter har erstattet personlige kontakter med offentlige kontorer og myndigheder (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke). |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til online-kontakter har erstattet personlige kontakter med offentlige kontorer og myndigheder (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke).

| | Variabler, der skal indsamles for privatpersoner, som har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at læse eller downloade onlinenyheder, -aviser og -tidsskrifter:






  — | anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade onlinenyheder, -aviser og -tidsskrifter, som personen har tegnet abonnement på for at kunne modtage dem regelmæssigt. |
| --- | --- | --- |

Variabler, der skal indsamles for privatpersoner, som har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at læse eller downloade onlinenyheder, -aviser og -tidsskrifter:

—

anvendelse af internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at downloade onlinenyheder, -aviser og -tidsskrifter, som personen har tegnet abonnement på for at kunne modtage dem regelmæssigt.

| | Variabler, der skal indsamles for privatpersoner, som har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at telefonere via internettet og/eller foretaget videoopkald (ved hjælp af webcam) via internettet:






  — | anvendelse af mobiltelefoni erstattet af internettelefoni (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke) |
| --- | --- | --- |

Variabler, der skal indsamles for privatpersoner, som har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder til private formål til at telefonere via internettet og/eller foretaget videoopkald (ved hjælp af webcam) via internettet:

—

anvendelse af mobiltelefoni erstattet af internettelefoni (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke)

| — | anvendelse af fastnetlinje (ikke forbundet med internettet) erstattet af internettelefoni (i stort omfang, et vist omfang, slet ikke) |
| --- | --- |

—

anvendelse af fastnetlinje (ikke forbundet med internettet) erstattet af internettelefoni (i stort omfang, et vist omfang, slet ikke)

| — | anvendelse af e-mails erstattet af internettelefoni (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke) |
| --- | --- |

—

anvendelse af e-mails erstattet af internettelefoni (i stort omfang, i et vist omfang, slet ikke)

| — | internettelefoni ingen indflydelse på anvendelse af andre kommunikationsmidler. |
| --- | --- |

—

internettelefoni ingen indflydelse på anvendelse af andre kommunikationsmidler.

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder til at downloade og/eller lytte til musik og/eller downloade og/eller se film, kortfilm eller video og/eller anvendt peer-to-peer-fildeling af film, musik, video og/eller anvendt podcast-tjenester til automatisk modtagelse af audio- eller videofiler af interesse:






  — | hvor ofte har der gennemsnitligt været downloadet musik og/eller film inden for de sidste tre måneder (hver dag eller næsten hver dag; mindst én gang om ugen (men ikke hver dag); mindst én gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden; ikke relevant (lyttede kun til musik og/eller så film)). |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder til at downloade og/eller lytte til musik og/eller downloade og/eller se film, kortfilm eller video og/eller anvendt peer-to-peer-fildeling af film, musik, video og/eller anvendt podcast-tjenester til automatisk modtagelse af audio- eller videofiler af interesse:

—

hvor ofte har der gennemsnitligt været downloadet musik og/eller film inden for de sidste tre måneder (hver dag eller næsten hver dag; mindst én gang om ugen (men ikke hver dag); mindst én gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden; ikke relevant (lyttede kun til musik og/eller så film)).

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der ikke har betalt for online audiovisuelt indhold inden for de sidste tre måneder:






  — | ville betale, hvis der ikke fandtes tilstrækkeligt gratis indhold |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der ikke har betalt for online audiovisuelt indhold inden for de sidste tre måneder:

—

ville betale, hvis der ikke fandtes tilstrækkeligt gratis indhold

| — | ville betale, hvis det var tilladt at udveksle retligt beskyttet indhold |
| --- | --- |

—

ville betale, hvis det var tilladt at udveksle retligt beskyttet indhold

| — | ville betale, hvis der fandtes mere passende betalingsformer |
| --- | --- |

—

ville betale, hvis der fandtes mere passende betalingsformer

| — | ville betale, hvis priserne var mere fordelagtige |
| --- | --- |

—

ville betale, hvis priserne var mere fordelagtige

| — | ville betale, hvis betalt indhold var af bedre kvalitet end gratis tjenester |
| --- | --- |

—

ville betale, hvis betalt indhold var af bedre kvalitet end gratis tjenester

| — | ville betale, hvis der var et større udvalg, og/eller indholdet var lettere tilgængeligt |
| --- | --- |

—

ville betale, hvis der var et større udvalg, og/eller indholdet var lettere tilgængeligt

| — | ville ikke betale i nogen af ovennævnte tilfælde, men til andre formål (f.eks. støtte kunstneres arbejde) |
| --- | --- |

—

ville ikke betale i nogen af ovennævnte tilfælde, men til andre formål (f.eks. støtte kunstneres arbejde)

| — | ville ikke betale under nogen omstændigheder. |
| --- | --- |

—

ville ikke betale under nogen omstændigheder.

| | Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet til internethandel til private formål inden for de sidste tolv måneder:






  — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på fødevarer eller købmandsvarer inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- | --- |

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet til internethandel til private formål inden for de sidste tolv måneder:

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på fødevarer eller købmandsvarer inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på husholdningsvarer inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på husholdningsvarer inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på film og musik inden for de sidste tolv måneder (angives separat: om levering sker online) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på film og musik inden for de sidste tolv måneder (angives separat: om levering sker online)

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på bøger, tidsskrifter, aviser eller e-læringsmateriale inden for de sidste tolv måneder (angives separat: om levering sker online) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på bøger, tidsskrifter, aviser eller e-læringsmateriale inden for de sidste tolv måneder (angives separat: om levering sker online)

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på tøj og sportsartikler inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på tøj og sportsartikler inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computersoftware og opgraderinger inden for de sidste tolv måneder (angives separat: om levering sker online) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computersoftware og opgraderinger inden for de sidste tolv måneder (angives separat: om levering sker online)

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computerhardware inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computerhardware inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på elektronisk udstyr (inkl. kameraer) inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på elektronisk udstyr (inkl. kameraer) inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at købe aktier, finansielle tjenester eller forsikring inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at købe aktier, finansielle tjenester eller forsikring inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på rejser og hoteller o.l. inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på rejser og hoteller o.l. inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at bestille billetter til forskellige forestillinger inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at bestille billetter til forskellige forestillinger inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til deltagelse i lotteri eller væddemål inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til deltagelse i lotteri eller væddemål inden for de sidste tolv måneder

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på andre varer og tjenesteydelser inden for de sidste tolv måneder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på andre varer og tjenesteydelser inden for de sidste tolv måneder

| — | varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder hos udbydere i hjemlandet |
| --- | --- |

—

varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder hos udbydere i hjemlandet

| — | varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder hos udbydere i andre EU-lande |
| --- | --- |

—

varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder hos udbydere i andre EU-lande

| — | varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder hos udbydere i den øvrige verden |
| --- | --- |

—

varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder hos udbydere i den øvrige verden

| — | varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder: udbyderens hjemland ukendt. |
| --- | --- |

—

varer eller tjenesteydelser, som er købt eller bestilt inden for de sidste tolv måneder: udbyderens hjemland ukendt.

Ikt-kompetence

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt en computer:

| — | (frivilligt) seneste kursus af mindst tre timers varighed om en eller anden form for anvendelse af computer (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for et år til tre år siden; for over tre år siden; har aldrig taget et kursus). |
| --- | --- |

—

(frivilligt) seneste kursus af mindst tre timers varighed om en eller anden form for anvendelse af computer (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for et år til tre år siden; for over tre år siden; har aldrig taget et kursus).

Hindringer for anvendelsen af ikt og internet

Variabler, som skal indsamles for husstande, der ikke har adgang til internettet i hjemmet:

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: har adgang til internettet andetsteds |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: har adgang til internettet andetsteds

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (fordi indhold skadeligt mv.) |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (fordi indhold skadeligt mv.)

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (ikke til nogen nytte, ikke interessant mv.) |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (ikke til nogen nytte, ikke interessant mv.)

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: udstyr for kostbart |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: udstyr for kostbart

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: opkoblingsudgifter for store (telefon mv.) |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: opkoblingsudgifter for store (telefon mv.)

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: manglende kendskab |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: manglende kendskab

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: betænkeligheder omkring personlige oplysninger eller sikkerhed |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: betænkeligheder omkring personlige oplysninger eller sikkerhed

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: har fysisk handicap |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: har fysisk handicap

| — | årsag til ingen internetadgang i hjemmet: ingen af ovennævnte hindringer, men andre. |
| --- | --- |

—

årsag til ingen internetadgang i hjemmet: ingen af ovennævnte hindringer, men andre.

2.   DÆKNING

a)   De statistiske enheder, som skal anvendes ved indsamlingen af de variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende husstande, er husstande, hvoraf mindst ét medlem tilhører aldersgruppen 16-74 år.

b)   De statistiske enheder, som skal anvendes ved indsamlingen af de variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende privatpersoner, er privatpersoner i alderen 16-74 år.

c)   Geografisk dækning: husstande og/eller privatpersoner inden for en medlemsstats område.

3.   REFERENCEPERIODE

Den primære referenceperiode for de statistiske oplysninger, der skal indsamles, er første kvartal af 2008.

4.   OPDELING

a)   Angående de emner og variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende husstande, indsamles følgende baggrundsdata:

| — | bopælsregion (indsamles efter NUTS 1-regioner) |
| --- | --- |

—

bopælsregion (indsamles efter NUTS 1-regioner)

| — | (frivilligt) bopælsregion efter NUTS 2-regioner |
| --- | --- |

—

(frivilligt) bopælsregion efter NUTS 2-regioner

| — | beliggenhed: konvergensregioner (herunder også udfasningsregioner); regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse (herunder også indfasningsregioner) |
| --- | --- |

—

beliggenhed: konvergensregioner (herunder også udfasningsregioner); regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse (herunder også indfasningsregioner)

| — | urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder |
| --- | --- |

—

urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder

| — | husstandens art: antallet af husstandsmedlemmer (indsamles separat: antallet af børn under 16 år) |
| --- | --- |

—

husstandens art: antallet af husstandsmedlemmer (indsamles separat: antallet af børn under 16 år)

| — | (frivilligt) husstandens månedlige nettoindkomst (opgøres i værdi eller ved hjælp af kvartiler). |
| --- | --- |

—

(frivilligt) husstandens månedlige nettoindkomst (opgøres i værdi eller ved hjælp af kvartiler).

b)   Angående de emner og variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende privatpersoner, indsamles følgende baggrundsdata:

| — | bopælsregion (indsamles efter NUTS 1-regioner) |
| --- | --- |

—

bopælsregion (indsamles efter NUTS 1-regioner)

| — | (frivilligt) bopælsregion efter NUTS 2-regioner |
| --- | --- |

—

(frivilligt) bopælsregion efter NUTS 2-regioner

| — | beliggenhed: konvergensregioner (herunder også udfasningsregioner); regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse (herunder også indfasningsregioner) |
| --- | --- |

—

beliggenhed: konvergensregioner (herunder også udfasningsregioner); regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse (herunder også indfasningsregioner)

| — | urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder |
| --- | --- |

—

urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder

| — | køn: mand; kvinde |
| --- | --- |

—

køn: mand; kvinde

| — | alder (angives som værdi eller efter aldersgrupper): under 16 år (frivilligt); 16-24 år; 25-34 år; 35-44 år; 45-54 år; 55-64 år; 65-74 år; over 74 år (frivilligt) |
| --- | --- |

—

alder (angives som værdi eller efter aldersgrupper): under 16 år (frivilligt); 16-24 år; 25-34 år; 35-44 år; 45-54 år; 55-64 år; 65-74 år; over 74 år (frivilligt)

| — | højeste afsluttede uddannelsesniveau i henhold til den internationale standardklassifikation af uddannelser (ISCED 97): lavt niveau (ISCED 0, 1 eller 2); mellemniveau (ISCED 3 og 4); højt niveau (ISCED 5 og 6) |
| --- | --- |

—

højeste afsluttede uddannelsesniveau i henhold til den internationale standardklassifikation af uddannelser (ISCED 97): lavt niveau (ISCED 0, 1 eller 2); mellemniveau (ISCED 3 og 4); højt niveau (ISCED 5 og 6)

| — | beskæftigelsesmæssig status: lønmodtager, selvstændig, herunder medhjælpende familiemedlemmer; arbejdsløs; studerende uden for arbejdsstyrken; andre privatpersoner uden for arbejdsstyrken |
| --- | --- |

—

beskæftigelsesmæssig status: lønmodtager, selvstændig, herunder medhjælpende familiemedlemmer; arbejdsløs; studerende uden for arbejdsstyrken; andre privatpersoner uden for arbejdsstyrken

| — | stilling/fag i henhold til den internationale stillingsklassifikation (ISCO-88 (ISCO-08)): manuelle arbejdere, ikke-manuelle arbejdere; ikt-arbejdstagere, ikke-ikt-arbejdstagere. |
| --- | --- |

—

stilling/fag i henhold til den internationale stillingsklassifikation (ISCO-88 (ISCO-08)): manuelle arbejdere, ikke-manuelle arbejdere; ikt-arbejdstagere, ikke-ikt-arbejdstagere.

5.   HYPPIGHED

| — | Dataene leveres én gang for 2008. |
| --- | --- |

—

Dataene leveres én gang for 2008.

6.   FRISTER FOR INDBERETNING AF RESULTATER

a)   De i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004 nævnte aggregerede data, der i givet fald angives som fortrolige eller upålidelige, skal indberettes til Eurostat inden den 5. oktober 2008. På denne dato skal dataene være færdigbearbejdet, valideret og godkendt. Dataene indberettes i et maskinlæsbart tabelformat, som er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer.

b)   De metadata, som er nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004, skal indberettes til Eurostat inden den 31. maj 2008. Metadataene indberettes efter den af Eurostat fastsatte model.

c)   Kvalitetsrapporten, der er nævnt i artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 808/2004, fremsendes til Eurostat senest den 5. november 2008. Kvalitetsrapporten udarbejdes efter den af Eurostat fastsatte model.

---

| 19.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 187/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 187/20

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 848/2007

af 18. juli 2007

om udstedelse af importlicenser som følge af de ansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af juli 2007 i forbindelse med de toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007 for fjerkrækød

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for fjerkrækød (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fastlæggelse af fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 616/2007 af 4. juni 2007 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Brasilien, Thailand og andre tredjelande (3), særlig artikel 5, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 616/2007 har åbnet toldkontingenter for import af fjerkrækød. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 616/2007 har åbnet toldkontingenter for import af fjerkrækød.

| (2) | De importlicensansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af juli 2007 for delperioden 1. oktober til 31. december 2007 vedrører for visse kontingenter mængder, som er større end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, ved fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på de ansøgte mængder. |
| --- | --- |

(2)

De importlicensansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af juli 2007 for delperioden 1. oktober til 31. december 2007 vedrører for visse kontingenter mængder, som er større end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, ved fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på de ansøgte mængder.

| (3) | De importlicensansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af juli 2007 for delperioden 1. oktober til 31. december 2007, vedrører for visse kontingenter mængder, som er mindre end de disponible mængder. Derfor bør de mængder, for hvilke der ikke er indgivet ansøgning, bestemmes, og disse mængder bør lægges til den mængde, der er fastsat for den efterfølgende kontingentdelperiode — |
| --- | --- |

(3)

De importlicensansøgninger, der blev indgivet i løbet af de første syv dage af juli 2007 for delperioden 1. oktober til 31. december 2007, vedrører for visse kontingenter mængder, som er mindre end de disponible mængder. Derfor bør de mængder, for hvilke der ikke er indgivet ansøgning, bestemmes, og disse mængder bør lægges til den mængde, der er fastsat for den efterfølgende kontingentdelperiode —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   De i bilaget anførte tildelingskoefficienter anvendes på de importlicensansøgninger, som i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007 blev indgivet for delperioden 1. oktober til 31. december 2007.

2.   De mængder, for hvilke der ikke er indgivet importlicensansøgning i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007, og som skal lægges til mængden for delperioden fra 1. januar til 31. marts 2008, fastsættes i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 19. juli 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2007.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 77. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 679/2006 (EUT L 119 af 4.5.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13. Ændret ved forordning (EF) nr. 289/2007 (EUT L 78 af 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUT L 142 af 5.6.2007, s. 3.

3

---

BILAG

| Gruppenummer | Løbenummer | Tildelingskoefficient for de importlicensansøgninger, der blev indgivet for delperioden 1.10.2007-31.12.2007
  (%) | De ikke ansøgte mængder, der skal lægges til delperioden 1.1.2008-31.3.2008
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 2,800279 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 31,987978 | — |
| 5 | 09.4215 | 58,665286 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 3 179 763 |
| 7 | 09.4217 | 17,474248 | — |
| 8 | 09.4218 | (2) | 5 323 600 |

Gruppenummer

Løbenummer

Tildelingskoefficient for de importlicensansøgninger, der blev indgivet for delperioden 1.10.2007-31.12.2007

(%)

De ikke ansøgte mængder, der skal lægges til delperioden 1.1.2008-31.3.2008

(kg)

1

09.4211

2,800279

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

31,987978

—

5

09.4215

58,665286

—

6

09.4216

(2)

3 179 763

7

09.4217

17,474248

—

8

09.4218

(2)

5 323 600

---

(1)  Anvendes ikke: Kommissionen har ikke modtaget nogen licensansøgning.

(2)  Anvendes ikke: Ansøgningerne vedrører mindre mængder end dem, der er disponible.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 19.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 187/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 187/22

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 6. december 2006

om Italiens påtænkte statsstøtteforanstaltning C 22/06 (ex N 615/05), i form af afgiftsnedsættelser på vandholdige olieemulsioner

(meddelt under nummer K(2006) 5805)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2007/508/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler og under hensyntagen til disse bemærkninger, og (1)

ud fra følgende betragtninger:

I.   PROCEDURE

| (1) | Ved brev af 5. marts 2005, der blev registreret som indgået den 13. december 2005, og som blev suppleret ved brev af 9. januar 2006, der blev registreret som indgået den 12. januar 2006, anmeldte de italienske myndigheder ovennævnte foranstaltning til Kommissionen under henvisning til EF-traktatens artikel 88, stk. 3. De italienske myndigheder fremsendte yderligere spaoplysninger ved brev af 6. april 2006, efter at Kommissionen havde anmodet herom den 6. marts 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 5. marts 2005, der blev registreret som indgået den 13. december 2005, og som blev suppleret ved brev af 9. januar 2006, der blev registreret som indgået den 12. januar 2006, anmeldte de italienske myndigheder ovennævnte foranstaltning til Kommissionen under henvisning til EF-traktatens artikel 88, stk. 3. De italienske myndigheder fremsendte yderligere spaoplysninger ved brev af 6. april 2006, efter at Kommissionen havde anmodet herom den 6. marts 2006.

| (2) | Ved brev af 7. juni 2006 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, omhandlede procedure over for nævnte foranstaltning. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 7. juni 2006 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, omhandlede procedure over for nævnte foranstaltning.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede nævnte procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsende bemærkninger. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede nævnte procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsende bemærkninger.

| (4) | Kommissionen fik tilsendt bemærkninger fra forskellige interesserede parter. De blev fremsendt til Italien, således at landet kunne udtale sig herom; landets kommentarer indløb ved brev af 13. september 2006 og 29. september 2006. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fik tilsendt bemærkninger fra forskellige interesserede parter. De blev fremsendt til Italien, således at landet kunne udtale sig herom; landets kommentarer indløb ved brev af 13. september 2006 og 29. september 2006.

II.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (5) | Olieemulsioner består af en blanding af ca. 15 % vand og 85 % fuel- eller gasolie. De er mindre miljøskadelige end konventionelt brændstof. De seneste undersøgelser viser, at man ved at tilsætte vand opnår en emissionsmæssigt bedre forbrænding (3). Vandets fordampning under forbrændingsprocessen giver en bedre forstøvning af brændstoffet og dermed en større kontaktflade mellem brændstof og luft. Herved mindskes partikelemissionen med 59 %. Vandfordampningen sænker endvidere forbrændingstemperaturen, hvorved dannelsen af nitrogenoxid (NOx) mindskes med 6 %. Som følge af den mere effektive forbrænding mindskes emissionen af carbonmonoxid (CO) med 32 % (4). |
| --- | --- |

(5)

Olieemulsioner består af en blanding af ca. 15 % vand og 85 % fuel- eller gasolie. De er mindre miljøskadelige end konventionelt brændstof. De seneste undersøgelser viser, at man ved at tilsætte vand opnår en emissionsmæssigt bedre forbrænding (3). Vandets fordampning under forbrændingsprocessen giver en bedre forstøvning af brændstoffet og dermed en større kontaktflade mellem brændstof og luft. Herved mindskes partikelemissionen med 59 %. Vandfordampningen sænker endvidere forbrændingstemperaturen, hvorved dannelsen af nitrogenoxid (NOx) mindskes med 6 %. Som følge af den mere effektive forbrænding mindskes emissionen af carbonmonoxid (CO) med 32 % (4).

| (6) | Fremstilling og opbevaring af olieemulsioner er imidlertid bekostelig, og prisen på den endelige blanding ligger derfor højere end markedsprisen på fossilt brændstof. Olieemulsioner har et 10 % lavere energiindhold end konventionelt brændstof. Brugen af olieemulsioner er forbundet med ekstraomkostninger, bl.a. i forbindelse med den periodiske genopblanding, der må til for at hindre de to komponenter i at skille, rensning af tanke og behovet for at installere recirkulationssystemer. |
| --- | --- |

(6)

Fremstilling og opbevaring af olieemulsioner er imidlertid bekostelig, og prisen på den endelige blanding ligger derfor højere end markedsprisen på fossilt brændstof. Olieemulsioner har et 10 % lavere energiindhold end konventionelt brændstof. Brugen af olieemulsioner er forbundet med ekstraomkostninger, bl.a. i forbindelse med den periodiske genopblanding, der må til for at hindre de to komponenter i at skille, rensning af tanke og behovet for at installere recirkulationssystemer.

| (7) | Olieemulsioner anvendes i Italien i forbindelse med offentlig transport, affaldsindsamling og varetransport (ca. 9 000 køretøjer) i mere end 80 kommuner (5). De bruges også til opvarmning i private boliger (ca. 100 huse) og i det offentliges bygninger, bl.a. museer, skoler og universiteter (ca. 300 opvarmede bygninger). |
| --- | --- |

(7)

Olieemulsioner anvendes i Italien i forbindelse med offentlig transport, affaldsindsamling og varetransport (ca. 9 000 køretøjer) i mere end 80 kommuner (5). De bruges også til opvarmning i private boliger (ca. 100 huse) og i det offentliges bygninger, bl.a. museer, skoler og universiteter (ca. 300 opvarmede bygninger).

| (8) | De olieemulsioner, der forhandles på det italienske marked, består for det meste af en blanding af vand og gasolie med lavt svovlindhold, der anvendes til transport og opvarmning. I 2005 var alle emulsioner til transport baseret på gasolie, medens emulsioner til opvarmning enten var baseret på gasolie eller på fuelolie med lavt svovlindhold. De øvrige fuelolier, der er anført i anmeldelsen — dvs. olie med højt og lavt svovlindhold til industriel brug og olie med højt svovlindhold til opvarmning — forhandledes ikke i 2005. Forbruget af olieemulsioner i Italien er stadig marginalt i forhold til forbruget af konventionelle brændstoffer. I 2005 var forbruget af olieemulsioner og konventionelt brændstof som følger: | Olieemulsioner | Konventionelt brændstof |
| --- | --- | --- | --- |
| Gasolie til transport | 79 359 t | 24,5 mio. t |
| Gasolie til opvarmning | 12 574 t | 2,9 mio. t |
| Fuelolie til opvarmning | 12 498 t | 151 000 t |

(8)

De olieemulsioner, der forhandles på det italienske marked, består for det meste af en blanding af vand og gasolie med lavt svovlindhold, der anvendes til transport og opvarmning. I 2005 var alle emulsioner til transport baseret på gasolie, medens emulsioner til opvarmning enten var baseret på gasolie eller på fuelolie med lavt svovlindhold. De øvrige fuelolier, der er anført i anmeldelsen — dvs. olie med højt og lavt svovlindhold til industriel brug og olie med højt svovlindhold til opvarmning — forhandledes ikke i 2005. Forbruget af olieemulsioner i Italien er stadig marginalt i forhold til forbruget af konventionelle brændstoffer. I 2005 var forbruget af olieemulsioner og konventionelt brændstof som følger:

Olieemulsioner

Konventionelt brændstof

Gasolie til transport

79 359 t

24,5 mio. t

Gasolie til opvarmning

12 574 t

2,9 mio. t

Fuelolie til opvarmning

12 498 t

151 000 t

| (9) | I Fællesskabet er det hovedsageligt Italien, der anvender olieemulsioner. Der er imidlertid iværksat forsøg med brugen af denne teknologi også i andre medlemsstater, bl.a. Frankrig, Det Forenede Kongerige og Tjekkiet. |
| --- | --- |

(9)

I Fællesskabet er det hovedsageligt Italien, der anvender olieemulsioner. Der er imidlertid iværksat forsøg med brugen af denne teknologi også i andre medlemsstater, bl.a. Frankrig, Det Forenede Kongerige og Tjekkiet.

| (10) | Formålet med foranstaltningen er at sørge for, at olieemulsioner står til rådighed til en rimelig pris og dermed fremme brugen heraf. Støtten udligner omkostningsforskellen mellem konventionelt brændstof og olieemulsioner. Støtten er således med til at afhjælpe den omstændighed, at markedsmekanismen svigter, idet den ikke sikrer, at miljøfordelene ved brug af emulsionsbrændstof afspejles i markedsprisen. |
| --- | --- |

(10)

Formålet med foranstaltningen er at sørge for, at olieemulsioner står til rådighed til en rimelig pris og dermed fremme brugen heraf. Støtten udligner omkostningsforskellen mellem konventionelt brændstof og olieemulsioner. Støtten er således med til at afhjælpe den omstændighed, at markedsmekanismen svigter, idet den ikke sikrer, at miljøfordelene ved brug af emulsionsbrændstof afspejles i markedsprisen.

| (11) | Foranstaltningen iværksættes for ét år, fra 1. januar 2006 til den 31. december 2006. Det planlagte budget er på 8,9 mio. EUR. Mellem 11 og 50 olieemulsionsproducenter vil få gavn af støtteordningen. |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningen iværksættes for ét år, fra 1. januar 2006 til den 31. december 2006. Det planlagte budget er på 8,9 mio. EUR. Mellem 11 og 50 olieemulsionsproducenter vil få gavn af støtteordningen.

| (12) | Ved artikel 18, stk. 1, i Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (det såkaldte »energibeskatningsdirektiv«), og herunder navnlig fjerde led i punkt 8 i bilag II hertil, fik Italien tilladelse til at indføre en nedsat punktafgift på emulsioner af vand og gas-/fuelolier indtil udgangen af 2005 (6). Italien anmeldte foranstaltningen for tidsrummet fra 1. januar 2006 til den 31. december 2006; Italien agter for 2006 at anvende ordningen på grundlag af de generelle bestemmelser i energibeskatningsdirektivet. |
| --- | --- |

(12)

Ved artikel 18, stk. 1, i Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (det såkaldte »energibeskatningsdirektiv«), og herunder navnlig fjerde led i punkt 8 i bilag II hertil, fik Italien tilladelse til at indføre en nedsat punktafgift på emulsioner af vand og gas-/fuelolier indtil udgangen af 2005 (6). Italien anmeldte foranstaltningen for tidsrummet fra 1. januar 2006 til den 31. december 2006; Italien agter for 2006 at anvende ordningen på grundlag af de generelle bestemmelser i energibeskatningsdirektivet.

| (13) | Ordningen indebærer følgende fordele i form af nedsatte priser i forhold til de i Italien normalt gældende priser på fossilt brændstof (nedsættelsen er beregnet pr. liter, hvor der er tale om gasolieemulsioner, og pr. kilogram, for så vidt angår fuelolie):









  Olieemulsioner | Normalpris | Nedsættelse | Nedsat pris | Minimumsafgift i energibeskatnings-direktivet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vand/gasolie til motorbrændstof (transport) | 403 EUR | 146,3 EUR | 256,7 EUR | 302 EUR |
| Vand/gasolie til opvarmning | 403,2 EUR | 158 EUR | 245,2 EUR | 21 EUR |
| Vand/fuelolie med lavt svovlindhold til opvarmning | 64,2 EUR | 34,7 EUR | 29,5 EUR | 15 EUR |

(13)

Ordningen indebærer følgende fordele i form af nedsatte priser i forhold til de i Italien normalt gældende priser på fossilt brændstof (nedsættelsen er beregnet pr. liter, hvor der er tale om gasolieemulsioner, og pr. kilogram, for så vidt angår fuelolie):

Olieemulsioner

Normalpris

Nedsættelse

Nedsat pris

Minimumsafgift i energibeskatnings-direktivet

Vand/gasolie til motorbrændstof (transport)

403 EUR

146,3 EUR

256,7 EUR

302 EUR

Vand/gasolie til opvarmning

403,2 EUR

158 EUR

245,2 EUR

21 EUR

Vand/fuelolie med lavt svovlindhold til opvarmning

64,2 EUR

34,7 EUR

29,5 EUR

15 EUR

Anmeldelsen omfatter også afgiftsnedsættelser på olieemulsioner, der ikke forhandles, såsom emulsioner af vand/fuelolie med højt eller lavt svovlindhold til industriformål (henholdsvis 41,6 EUR og 20,8 EUR) og emulsioner af fuelolie med højt svovlindhold til opvarmning (99,3 EUR).

| (14) | Kommissionen anmodede i sit brev af 6. marts 2006 de italienske myndigheder om at suspendere tildelingen af støtte under den nuværende ordning, indtil enhver form for uforenelig støtte er blevet tilbagebetalt af virksomheder, der omfattes af en negativ statsstøttebeslutning, herunder Kommissionens beslutning 2000/128/EF af 11. maj 1999 om Italiens støtteordning for foranstaltninger til fordel for beskæftigelsen (EFT L 42 af 15.2.2000, s. 1), Kommissionens beslutning 2003/193/EF af 5. juni 2002 om skattefritagelser og lån på lempelige vilkår, som Italien har indrømmet til fordel for offentlige forsyningsværker med offentlig aktiemajoritet (7), Kommissionens beslutning 2004/800/EF af 30. marts 2004 om Italiens støtteordning til hasteforanstaltninger til fremme af beskæftigelsen (8) og Kommissionens beslutning 2005/315/EF af 20. oktober 2004 om den støtteordning, som Italien har gennemført til fordel for virksomheder, der har foretaget investeringer i kommuner, der blev ramt af naturkatastrofer i løbet af 2002 (9). |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen anmodede i sit brev af 6. marts 2006 de italienske myndigheder om at suspendere tildelingen af støtte under den nuværende ordning, indtil enhver form for uforenelig støtte er blevet tilbagebetalt af virksomheder, der omfattes af en negativ statsstøttebeslutning, herunder Kommissionens beslutning 2000/128/EF af 11. maj 1999 om Italiens støtteordning for foranstaltninger til fordel for beskæftigelsen (EFT L 42 af 15.2.2000, s. 1), Kommissionens beslutning 2003/193/EF af 5. juni 2002 om skattefritagelser og lån på lempelige vilkår, som Italien har indrømmet til fordel for offentlige forsyningsværker med offentlig aktiemajoritet (7), Kommissionens beslutning 2004/800/EF af 30. marts 2004 om Italiens støtteordning til hasteforanstaltninger til fremme af beskæftigelsen (8) og Kommissionens beslutning 2005/315/EF af 20. oktober 2004 om den støtteordning, som Italien har gennemført til fordel for virksomheder, der har foretaget investeringer i kommuner, der blev ramt af naturkatastrofer i løbet af 2002 (9).

III.   BEGRUNDELSE FOR IVÆRKSÆTTELSE AF PROCEDUREN I ARTIKEL 88, STK. 2

| (15) | For så vidt angår gasolieemulsioner til motorbrændstof anvendes minimumsafgiften på 302 EUR i Italien kun på den fossile del af blandingen. Den endelige afgift på emulsionen bliver således på 256,7 EUR. Kommissionen betvivlede, at afgiftsfritagelsen for olieemulsioner til motorbrændstof overholdt de afgiftsniveauer, der er gældende under energibeskatningsdirektivet, idet den mente, at fritagelsen påvirkede samhandelsvilkårene og fordrejede konkurrencen i et sådant omfang, at det stred mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(15)

For så vidt angår gasolieemulsioner til motorbrændstof anvendes minimumsafgiften på 302 EUR i Italien kun på den fossile del af blandingen. Den endelige afgift på emulsionen bliver således på 256,7 EUR. Kommissionen betvivlede, at afgiftsfritagelsen for olieemulsioner til motorbrændstof overholdt de afgiftsniveauer, der er gældende under energibeskatningsdirektivet, idet den mente, at fritagelsen påvirkede samhandelsvilkårene og fordrejede konkurrencen i et sådant omfang, at det stred mod den fælles interesse.

| (16) | De italienske myndigheder ville endvidere ikke love at suspendere tildelingen af ny støtte på grundlag af den gældende ordning til virksomheder, som ikke har tilbagebetalt uforenelig støtte, som fastsat i den tidligere tilbagebetalingsbeslutning. Kommissionen fandt det derfor umuligt at vurdere de samlede virkninger af den fordrejning, som den gamle og den nye støtte i forening resulterer i. |
| --- | --- |

(16)

De italienske myndigheder ville endvidere ikke love at suspendere tildelingen af ny støtte på grundlag af den gældende ordning til virksomheder, som ikke har tilbagebetalt uforenelig støtte, som fastsat i den tidligere tilbagebetalingsbeslutning. Kommissionen fandt det derfor umuligt at vurdere de samlede virkninger af den fordrejning, som den gamle og den nye støtte i forening resulterer i.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (17) | Der indløb bemærkninger fra følgende interesserede parter vedrørende procedurens iværksættelse: Unione Petrolifera (3. august 2006) og European Emulsion Fuel Manufacturers' Association (EEFMA) (7. august 2006). |
| --- | --- |

(17)

Der indløb bemærkninger fra følgende interesserede parter vedrørende procedurens iværksættelse: Unione Petrolifera (3. august 2006) og European Emulsion Fuel Manufacturers' Association (EEFMA) (7. august 2006).

| (18) | EEFMA understregede, at olieemulsioner er det eneste brændstof, som reducerer dieselmotorers emission af såvel nitrogenoxid, partikler og carbondioxid uden mekaniske ændringer. |
| --- | --- |

(18)

EEFMA understregede, at olieemulsioner er det eneste brændstof, som reducerer dieselmotorers emission af såvel nitrogenoxid, partikler og carbondioxid uden mekaniske ændringer.

| (19) | EEFMA gjorde i detaljer rede for, hvorledes tilsætning af vand til gasolie ændrer brændstoffets egenskaber. Emulsionen har et mælket udseende ved stuetemperatur på grund af vandindholdet, medens gasolie er klar og gennemsigtig. Det karakteristiske ved emulsionen er dens stabilitet under centrifugering. Den har et densitetsinterval på 842-870 kg/m3, hvilket er væsentligt højere end gasolies, der ligger på 820-845 kg/m3. Det samme gælder viskositetsintervallet ved 40 grader C. Gasolie har en gennemsnitlig brændværdi på 10 500 kcal/kg, medens emulsioners brændværdi er på 9 300 kcal/kg. Denne forskel forklarer, hvorfor gennemsnitsforbruget pr. km ligger højere for olieemulsioner end for gasolie. |
| --- | --- |

(19)

EEFMA gjorde i detaljer rede for, hvorledes tilsætning af vand til gasolie ændrer brændstoffets egenskaber. Emulsionen har et mælket udseende ved stuetemperatur på grund af vandindholdet, medens gasolie er klar og gennemsigtig. Det karakteristiske ved emulsionen er dens stabilitet under centrifugering. Den har et densitetsinterval på 842-870 kg/m3, hvilket er væsentligt højere end gasolies, der ligger på 820-845 kg/m3. Det samme gælder viskositetsintervallet ved 40 grader C. Gasolie har en gennemsnitlig brændværdi på 10 500 kcal/kg, medens emulsioners brændværdi er på 9 300 kcal/kg. Denne forskel forklarer, hvorfor gennemsnitsforbruget pr. km ligger højere for olieemulsioner end for gasolie.

| (20) | Petroleum Union påpegede, at de virksomheder, der drager fordel af denne statsstøtte, ikke er blandt de virksomheder, som har modtaget støtte, som Kommissionen har fundet ulovlig, jf. de i punkt 14 anførte beslutninger. |
| --- | --- |

(20)

Petroleum Union påpegede, at de virksomheder, der drager fordel af denne statsstøtte, ikke er blandt de virksomheder, som har modtaget støtte, som Kommissionen har fundet ulovlig, jf. de i punkt 14 anførte beslutninger.

V.   ITALIENS KOMMENTARER

| (21) | Italien fremsatte den 11. juli 2006 sine kommentarer til de bemærkninger, som var blevet fremsendt af de interesserede parter i brev af 13. september 2006 og den 28. september 2006. |
| --- | --- |

(21)

Italien fremsatte den 11. juli 2006 sine kommentarer til de bemærkninger, som var blevet fremsendt af de interesserede parter i brev af 13. september 2006 og den 28. september 2006.

| (22) | Italien gjorde i detaljer rede for olieemulsioners specifikke egenskaber. Italien påpegede blandt andet, at emulsioner på grund af deres fysiske struktur kan betragtes som bestående af to dele: en »aktiv« del, dvs. hydrocarboner (diesel- eller fuelolie) som kan producere energi ved forbrænding; og en »passiv« del, bestående af vand, som er tilsat med det formål at gøre emissionerne mindre forurenende, end de ville være, hvis diesel- eller fuelolie blev anvendt uden tilsætning. Vandet i emulsionen absorberer også energi under forbrændingsprocessen og forvandles til damp. Sådanne emulsioner er derfor produkter, der har andre specifikke egenskaber end traditionelle olieprodukter. |
| --- | --- |

(22)

Italien gjorde i detaljer rede for olieemulsioners specifikke egenskaber. Italien påpegede blandt andet, at emulsioner på grund af deres fysiske struktur kan betragtes som bestående af to dele: en »aktiv« del, dvs. hydrocarboner (diesel- eller fuelolie) som kan producere energi ved forbrænding; og en »passiv« del, bestående af vand, som er tilsat med det formål at gøre emissionerne mindre forurenende, end de ville være, hvis diesel- eller fuelolie blev anvendt uden tilsætning. Vandet i emulsionen absorberer også energi under forbrændingsprocessen og forvandles til damp. Sådanne emulsioner er derfor produkter, der har andre specifikke egenskaber end traditionelle olieprodukter.

| (23) | Italien understregede, at vandet kun midlertidigt er til stede i opløsningen, og at det er tilsat for at opnå en bedre forbrænding med deraf følgende mindre forurenende emission og mindre miljøskader. |
| --- | --- |

(23)

Italien understregede, at vandet kun midlertidigt er til stede i opløsningen, og at det er tilsat for at opnå en bedre forbrænding med deraf følgende mindre forurenende emission og mindre miljøskader.

| (24) | De italienske myndigheder henviste til de bemærkninger, som Unione Petrolifera havde fremsendt til Kommissionen vedrørende spørgsmålet om, hvilke virksomheder der ville drage fordel af støtten. På baggrund af disse bemærkninger gik de italienske myndigheder ind på ikke at udbetale støtte til virksomheder, som endnu ikke havde sørget for, at ulovlig eller uforenelig støtte udbetalt på grundlag af en af de af Kommissionen omhandlede støtteforanstaltninger var blevet tilbagebetalt eller indsat på en spærret konto. |
| --- | --- |

(24)

De italienske myndigheder henviste til de bemærkninger, som Unione Petrolifera havde fremsendt til Kommissionen vedrørende spørgsmålet om, hvilke virksomheder der ville drage fordel af støtten. På baggrund af disse bemærkninger gik de italienske myndigheder ind på ikke at udbetale støtte til virksomheder, som endnu ikke havde sørget for, at ulovlig eller uforenelig støtte udbetalt på grundlag af en af de af Kommissionen omhandlede støtteforanstaltninger var blevet tilbagebetalt eller indsat på en spærret konto.

VI.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

| (25) | Italien har opfyldt sine forpligtelser under EF-traktatens artikel 88, stk. 3, eftersom støtteordningen er blevet anmeldt til Kommissionen, og den ikke sættes i kraft, før Kommissionen har givet tilladelse hertil. Italien har anmeldt støtten for tidsrummet fra 1. januar 2006 til 31. december 2006, og denne vurdering vedrører derfor kun nævnte periode; der tages således ikke stilling til den foranstaltning, Italien har iværksat tidligere. |
| --- | --- |

(25)

Italien har opfyldt sine forpligtelser under EF-traktatens artikel 88, stk. 3, eftersom støtteordningen er blevet anmeldt til Kommissionen, og den ikke sættes i kraft, før Kommissionen har givet tilladelse hertil. Italien har anmeldt støtten for tidsrummet fra 1. januar 2006 til 31. december 2006, og denne vurdering vedrører derfor kun nævnte periode; der tages således ikke stilling til den foranstaltning, Italien har iværksat tidligere.

| (26) | Det følger af EF-traktatens artikel 87, at man ved statsstøtte forstår enhver støtte, der a) ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler, b) fordrejer konkurrencen, c) begunstiger visse virksomheder, og d) påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(26)

Det følger af EF-traktatens artikel 87, at man ved statsstøtte forstår enhver støtte, der a) ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler, b) fordrejer konkurrencen, c) begunstiger visse virksomheder, og d) påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (27) | Formålet med denne foranstaltning er at give olieemulsionsproducenter kompensation for en del af produktionsomkostningerne; foranstaltningen begunstiger således visse virksomheder og produktionen af visse produkter. Nedsættelsen af punktafgiften finansieres over statsbudgettet, idet staten ved at nedsætte afgiften på produkterne får et lavere provenu. |
| --- | --- |

(27)

Formålet med denne foranstaltning er at give olieemulsionsproducenter kompensation for en del af produktionsomkostningerne; foranstaltningen begunstiger således visse virksomheder og produktionen af visse produkter. Nedsættelsen af punktafgiften finansieres over statsbudgettet, idet staten ved at nedsætte afgiften på produkterne får et lavere provenu.

| (28) | Foranstaltningen er selektiv, da emulsionsproduktion kræver en specifik ekspertise og specifikt udstyr, og emulsionerne sælges til et begrænset antal kunder. Det er forbundet med høje omkostninger at vinde indpas på emulsionsmarkedet. Lavere afgiftssatser for emulsioner giver fordele til et begrænset antal emulsionsproducenter. |
| --- | --- |

(28)

Foranstaltningen er selektiv, da emulsionsproduktion kræver en specifik ekspertise og specifikt udstyr, og emulsionerne sælges til et begrænset antal kunder. Det er forbundet med høje omkostninger at vinde indpas på emulsionsmarkedet. Lavere afgiftssatser for emulsioner giver fordele til et begrænset antal emulsionsproducenter.

| (29) | Afgiftsnedsættelsen bringer emulsionsprisen ned på et niveau, der kan konkurrere med fossilt brændstof. Da emulsioner fungerer som substitut for fossilt brændstof, kan denne fordel fordreje konkurrenceforholdene på EU's interne marked. Brændstof forhandles internationalt, og foranstaltningen vil derfor med al sandsynlighed også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne; der er således tale om statsstøtte i den forstand, der omhandles i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(29)

Afgiftsnedsættelsen bringer emulsionsprisen ned på et niveau, der kan konkurrere med fossilt brændstof. Da emulsioner fungerer som substitut for fossilt brændstof, kan denne fordel fordreje konkurrenceforholdene på EU's interne marked. Brændstof forhandles internationalt, og foranstaltningen vil derfor med al sandsynlighed også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne; der er således tale om statsstøtte i den forstand, der omhandles i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (30) | EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), åbner mulighed for, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan undtages fra de generelle bestemmelser om statsstøttes uforenelighed med det fælles marked som omhandlet i stk. 1 i samme artikel, når en sådan støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(30)

EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), åbner mulighed for, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan undtages fra de generelle bestemmelser om statsstøttes uforenelighed med det fælles marked som omhandlet i stk. 1 i samme artikel, når en sådan støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (31) | Formålet med de foreslåede støtteforanstaltninger er at fremme brugen af et miljøvenligt brændstof, dvs. mindske emissionen af forurenende stoffer, og herunder partikler, og opnå en reduktion i emissionen af drivhusgasser. Kommissionen konstaterer, at mange EF-foranstaltninger (10) siden 1985 har haft til formål at mindske emissionen af sådanne gasser og andre forurenende stoffer, jf. Kommissionens seneste redegørelse »Temastrategi for luftforurening« (11). Den her forelagte ordning har et sigte, som er i overensstemmelse med EU's politik på området. |
| --- | --- |

(31)

Formålet med de foreslåede støtteforanstaltninger er at fremme brugen af et miljøvenligt brændstof, dvs. mindske emissionen af forurenende stoffer, og herunder partikler, og opnå en reduktion i emissionen af drivhusgasser. Kommissionen konstaterer, at mange EF-foranstaltninger (10) siden 1985 har haft til formål at mindske emissionen af sådanne gasser og andre forurenende stoffer, jf. Kommissionens seneste redegørelse »Temastrategi for luftforurening« (11). Den her forelagte ordning har et sigte, som er i overensstemmelse med EU's politik på området.

| (32) | Emulsionsbrændstof omfattes ikke af definitionen på vedvarende energikilder i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF den 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet og betragtes ej heller som biobrændstof i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/30/EF af 8. maj 2003 om fremme af anvendelsen af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer til transport (12). Brugen af olieemulsioner resulterer imidlertid i mindre forurening og lavere emission af drivhusgasser (13). Ordningen indebærer således klare miljømæssige fordele. Dette bekræftedes også af Auto-Oil II programmet (14). Kommissionen skal fremhæve, at undersøgelser har vist, at brugen af emulsionsbrændstof mindsker emissionen af partikler med 59 %, af nitrogenoxid (NOx) med 6 % og af partikler med 32 % (de præcise tal afhænger af blandingsforholdet mellem vand og diesel). Andre undersøgelser og studier har givet resultater, der udviser mindre reduktioner i emissionen af drivhusgasser. Disse positive resultater stemmer fuldt overens med Fællesskabets miljøpolitik. |
| --- | --- |

(32)

Emulsionsbrændstof omfattes ikke af definitionen på vedvarende energikilder i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF den 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet og betragtes ej heller som biobrændstof i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/30/EF af 8. maj 2003 om fremme af anvendelsen af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer til transport (12). Brugen af olieemulsioner resulterer imidlertid i mindre forurening og lavere emission af drivhusgasser (13). Ordningen indebærer således klare miljømæssige fordele. Dette bekræftedes også af Auto-Oil II programmet (14). Kommissionen skal fremhæve, at undersøgelser har vist, at brugen af emulsionsbrændstof mindsker emissionen af partikler med 59 %, af nitrogenoxid (NOx) med 6 % og af partikler med 32 % (de præcise tal afhænger af blandingsforholdet mellem vand og diesel). Andre undersøgelser og studier har givet resultater, der udviser mindre reduktioner i emissionen af drivhusgasser. Disse positive resultater stemmer fuldt overens med Fællesskabets miljøpolitik.

| (33) | Ifølge afsnit E.3.3 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse vil driftsstøtte til fremstilling af vedvarende energi normalt kunne tillades (15). Kommissionens standpunkt hertil er, at støtte af denne art bør kunne gives en særlig behandling, fordi disse energikilder undertiden har vanskeligt ved at konkurrere effektivt med konventionelle energikilder. |
| --- | --- |

(33)

Ifølge afsnit E.3.3 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse vil driftsstøtte til fremstilling af vedvarende energi normalt kunne tillades (15). Kommissionens standpunkt hertil er, at støtte af denne art bør kunne gives en særlig behandling, fordi disse energikilder undertiden har vanskeligt ved at konkurrere effektivt med konventionelle energikilder.

| (34) | I punkt 6 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse defineres vedvarende energi på samme måde som i direktiv 2001/77/EF. Denne definition omfatter ikke olieemulsioner, jf. ovenfor. Kommissionen mener imidlertid, at afsnit E.3.3 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse kan lægges til grund ved vurderingen af den anmeldte støtte af følgende årsager:






  — | støtteordningen er, som nævnt under punkt 31, i overensstemmelse med sigtet i Fællesskabets politik og bidrager til bedre miljøforhold |
| --- | --- | --- |

(34)

I punkt 6 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse defineres vedvarende energi på samme måde som i direktiv 2001/77/EF. Denne definition omfatter ikke olieemulsioner, jf. ovenfor. Kommissionen mener imidlertid, at afsnit E.3.3 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse kan lægges til grund ved vurderingen af den anmeldte støtte af følgende årsager:

—

støtteordningen er, som nævnt under punkt 31, i overensstemmelse med sigtet i Fællesskabets politik og bidrager til bedre miljøforhold

| — | olieemulsioner har på samme måde som brændstof afledt af vedvarende energikilder (såsom biobrændstof) vanskeligt ved at konkurrere effektivt med brændstof fra konventionelle kilder, bl.a. på grund af høje produktionsomkostninger (i den indledende fase), mangel på passende infrastrukturer i distributionsleddet og på grund af, at der kun er få aftagere med tilpassede forbrændingssystemer i deres køretøjer |
| --- | --- |

—

olieemulsioner har på samme måde som brændstof afledt af vedvarende energikilder (såsom biobrændstof) vanskeligt ved at konkurrere effektivt med brændstof fra konventionelle kilder, bl.a. på grund af høje produktionsomkostninger (i den indledende fase), mangel på passende infrastrukturer i distributionsleddet og på grund af, at der kun er få aftagere med tilpassede forbrændingssystemer i deres køretøjer

| — | konkurrencefordrejningen i forhold til konventionelt brændstof vil være forholdsvis begrænset på grund af den stærke position, konventionelt brændstof stadig har på markedet, og det begrænsede antal aftagere af olieemulsioner |
| --- | --- |

—

konkurrencefordrejningen i forhold til konventionelt brændstof vil være forholdsvis begrænset på grund af den stærke position, konventionelt brændstof stadig har på markedet, og det begrænsede antal aftagere af olieemulsioner

| — | fordrejningen af samhandelen hvad angår konventionelt brændstof vil også være af begrænset omfang på grund af de specifikke krav, olieemulsioner stiller til transport og oplagring, samt nødvendigheden af periodisk genopblanding |
| --- | --- |

—

fordrejningen af samhandelen hvad angår konventionelt brændstof vil også være af begrænset omfang på grund af de specifikke krav, olieemulsioner stiller til transport og oplagring, samt nødvendigheden af periodisk genopblanding

| — | Italien vil fremsende tilsynsrapporter, således at Kommissionen kan vurdere, hvordan ordningen overholdes. |
| --- | --- |

—

Italien vil fremsende tilsynsrapporter, således at Kommissionen kan vurdere, hvordan ordningen overholdes.

| (35) | Ifølge punkt 56 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse vil driftsstøtte til fremstilling af vedvarende energi normalt kunne tillades. Nævnte punkt åbner mulighed for støtte til dækning af forskellen mellem omkostningerne ved produktion af energi af vedvarende energikilder (i dette tilfælde olieemulsioner) og markedsprisen på denne energi. Det er imidlertid et krav, at prisen på olieemulsioner, efter indregning af støtten, ikke udviser tegn på overkompensation, dvs. at den ikke ligger lavere end markedsprisen på tilsvarende energi af fossil oprindelse, som ikke modtager støtte. |
| --- | --- |

(35)

Ifølge punkt 56 i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse vil driftsstøtte til fremstilling af vedvarende energi normalt kunne tillades. Nævnte punkt åbner mulighed for støtte til dækning af forskellen mellem omkostningerne ved produktion af energi af vedvarende energikilder (i dette tilfælde olieemulsioner) og markedsprisen på denne energi. Det er imidlertid et krav, at prisen på olieemulsioner, efter indregning af støtten, ikke udviser tegn på overkompensation, dvs. at den ikke ligger lavere end markedsprisen på tilsvarende energi af fossil oprindelse, som ikke modtager støtte.

| (36) | Italien har fremsendt forskellige beregninger over produktionsomkostningerne på grundlag af tallene for 2006. Den vigtigste faktor i emulsionsomkostningerne er prisen på de råvarer (overfladeaktive stoffer og frostsikringsmidler), der må tilsættes til det fossile brændstof og vandet. Hertil kommer logistikomkostninger såsom opbevaring i særlige tanke og transport på særlige lastvogne. Ud over produktionsomkostningerne må der også tages hensyn til, at forbruget af emulsionsbrændstof skønsmæssigt kommer til at ligge 10 % højere på grund af, at det har en lavere energiværdi end fossilt brændstof. Brugen af olieemulsioner påfører også forbrugerne andre omkostninger (bl.a. i forbindelse med rensning af tanke og recirkulationssystemer). I beregningen af de samlede produktionsomkostninger indgår der en profitmargin på 5 %. Den markedspris på fossilt brændstof, som Italien har indberettet med henblik på sammenligning med gasolieemulsioner, er et gennemsnit af prisen på gasolie i løbet af første halvdel af marts 2006 (16). |
| --- | --- |

(36)

Italien har fremsendt forskellige beregninger over produktionsomkostningerne på grundlag af tallene for 2006. Den vigtigste faktor i emulsionsomkostningerne er prisen på de råvarer (overfladeaktive stoffer og frostsikringsmidler), der må tilsættes til det fossile brændstof og vandet. Hertil kommer logistikomkostninger såsom opbevaring i særlige tanke og transport på særlige lastvogne. Ud over produktionsomkostningerne må der også tages hensyn til, at forbruget af emulsionsbrændstof skønsmæssigt kommer til at ligge 10 % højere på grund af, at det har en lavere energiværdi end fossilt brændstof. Brugen af olieemulsioner påfører også forbrugerne andre omkostninger (bl.a. i forbindelse med rensning af tanke og recirkulationssystemer). I beregningen af de samlede produktionsomkostninger indgår der en profitmargin på 5 %. Den markedspris på fossilt brændstof, som Italien har indberettet med henblik på sammenligning med gasolieemulsioner, er et gennemsnit af prisen på gasolie i løbet af første halvdel af marts 2006 (16).

| (37) | Det fremgår klart af nedenstående skema — der bygger på oplysninger fra Italien — at støtten sætter producenterne i stand til at sælge olieemulsioner til en pris, der netop er i stand til at konkurrere med fossilt brændstof. |
| --- | --- |

(37)

Det fremgår klart af nedenstående skema — der bygger på oplysninger fra Italien — at støtten sætter producenterne i stand til at sælge olieemulsioner til en pris, der netop er i stand til at konkurrere med fossilt brændstof.

| (38) | Italien er gået ind på hvert halve år at kontrollere, om der er ændringer i prisen på fossilt brændstof og omkostningerne ved produktion af olieemulsioner, således at man i hele støtteordningsperioden er sikret mod overkompensation. Hvis forskellen mellem omkostningerne ved produktion af olieemulsioner og referenceprisen på fossilt brændstof overstiger reduktionsværdien, agter Italien at tilpasse afgiftsnedsættelsen, således at overkompensation undgås. | Vandemulsion tilsat: |
| --- | --- | --- |
| gasolie til transport | gasolie til opvarmning | fuelolie med lavt svovlindhold |
| Råmaterialer |
| A) | Fossilt brændstof |

(38)

Italien er gået ind på hvert halve år at kontrollere, om der er ændringer i prisen på fossilt brændstof og omkostningerne ved produktion af olieemulsioner, således at man i hele støtteordningsperioden er sikret mod overkompensation. Hvis forskellen mellem omkostningerne ved produktion af olieemulsioner og referenceprisen på fossilt brændstof overstiger reduktionsværdien, agter Italien at tilpasse afgiftsnedsættelsen, således at overkompensation undgås.

Vandemulsion tilsat:

gasolie til transport

gasolie til opvarmning

fuelolie med lavt svovlindhold

Råmaterialer

A)

Fossilt brændstof

387

387

362

| B) | Deioniseret vand |
| --- | --- |

B)

Deioniseret vand

0,5

0,5

0,5

| C) | Overfladeaktive stoffer og afskrivning af forskning |
| --- | --- |

C)

Overfladeaktive stoffer og afskrivning af forskning

62

62

14,5

| D) | Frostsikringsmidler |
| --- | --- |

D)

Frostsikringsmidler

8

8

| E) | Cetantalsforbedrende midler |
| --- | --- |

E)

Cetantalsforbedrende midler

3,5

3,5

| F) | Bactericid |
| --- | --- |

F)

Bactericid

1

1

Logistikomkostninger

| G) | Lagring i tanke |
| --- | --- |

G)

Lagring i tanke

6

6

6

| H) | Transport på særlige lastbiler |
| --- | --- |

H)

Transport på særlige lastbiler

4

4

4

| I) | Andre (ekstraordinære) omkostninger |
| --- | --- |

I)

Andre (ekstraordinære) omkostninger

1

1

1

| J) | Produktionsomkostninger |
| --- | --- |

J)

Produktionsomkostninger

10

10

10

| K) | Samlede omkostninger: summen af A-J |
| --- | --- |

K)

Samlede omkostninger: summen af A-J

483

483

398

| L) | Profitmargin: 5 % af K |
| --- | --- |

L)

Profitmargin: 5 % af K

24,15

24,15

19,9

| M) | I alt, eksklusive afgifter: K + L |
| --- | --- |

M)

I alt, eksklusive afgifter: K + L

507,15

507,15

417,9

| N) | Punktafgift på olieemulsion |
| --- | --- |

N)

Punktafgift på olieemulsion

256

245

29,5

| O) | Justeringsfaktor for energiindhold: 10 % af (M + N) |
| --- | --- |

O)

Justeringsfaktor for energiindhold: 10 % af (M + N)

76,31

75,21

44,74

| P) | Ekstra driftsomkostninger |
| --- | --- |

P)

Ekstra driftsomkostninger

10

10

10

| R) | Slutpris på olieemulsion før moms: (M + N + O + P) |
| --- | --- |

R)

Slutpris på olieemulsion før moms: (M + N + O + P)

849,46

837,36

502,14

| S) | Slutpris på fossilt brændstof før moms (17) |
| --- | --- |

S)

Slutpris på fossilt brændstof før moms (17)

843

831

490

Forskellen mellem R og S (18)

6,46

6,36

12,14

| (39) | Kommissionen er således nået til den konklusion, at støtten er begrænset til at dække forskellen mellem omkostningerne ved produktion af energi af vedvarende art og markedsprisen på samme energi, og at der således ikke er tale om overkompensation i den forstand, der er omhandlet i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen er således nået til den konklusion, at støtten er begrænset til at dække forskellen mellem omkostningerne ved produktion af energi af vedvarende art og markedsprisen på samme energi, og at der således ikke er tale om overkompensation i den forstand, der er omhandlet i EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse.

| (40) | Da foranstaltninger vedrører en nedsættelse af punktafgiften på et energiprodukt, har Kommissionen også taget stilling hertil på grundlag af energibeskatningsdirektivet. |
| --- | --- |

(40)

Da foranstaltninger vedrører en nedsættelse af punktafgiften på et energiprodukt, har Kommissionen også taget stilling hertil på grundlag af energibeskatningsdirektivet.

| (41) | I energibeskatningsdirektivet er der fastsat minimumssatser for afgifter på energiprodukter. For så vidt angår brændstofblandinger, er minimumssatsen fastsat for slutproduktet. Energibeskatningsdirektivet åbner mulighed for, at medlemsstaterne kan føre en politik, der er afpasset efter landenes særlige forhold, idet de kan iværksætte undtagelser og afgiftsnedsættelser, forudsat at dette ikke hindrer det interne marked i at fungere korrekt, og ikke har konkurrencefordrejende virkninger. |
| --- | --- |

(41)

I energibeskatningsdirektivet er der fastsat minimumssatser for afgifter på energiprodukter. For så vidt angår brændstofblandinger, er minimumssatsen fastsat for slutproduktet. Energibeskatningsdirektivet åbner mulighed for, at medlemsstaterne kan føre en politik, der er afpasset efter landenes særlige forhold, idet de kan iværksætte undtagelser og afgiftsnedsættelser, forudsat at dette ikke hindrer det interne marked i at fungere korrekt, og ikke har konkurrencefordrejende virkninger.

| (42) | Artikel 5 i energibeskatningsdirektivet giver medlemsstaterne mulighed for i visse tilfælde, f.eks. hvor der er en forbedring i brændstoffets kvalitet, at nedsætte den normale afgiftssats på slutbrændstofprodukter til en sats, der ikke må være lavere end minimumsafgiftssatsen. Artikel 16 tillader medlemsstaterne at iværksætte en afgiftsfritagelse eller en nedsat afgift for den del af blandingen, der består af vand eller er fremstillet af vedvarende energi. |
| --- | --- |

(42)

Artikel 5 i energibeskatningsdirektivet giver medlemsstaterne mulighed for i visse tilfælde, f.eks. hvor der er en forbedring i brændstoffets kvalitet, at nedsætte den normale afgiftssats på slutbrændstofprodukter til en sats, der ikke må være lavere end minimumsafgiftssatsen. Artikel 16 tillader medlemsstaterne at iværksætte en afgiftsfritagelse eller en nedsat afgift for den del af blandingen, der består af vand eller er fremstillet af vedvarende energi.

| (43) | Forudsætningen for at iværksætte en afgiftsnedsættelse på grundlag af artikel 5 er, at emulsionsbrændstof har en bedre kvalitet end tilsvarende fossilt brændstof. Den af Italien fremsendte information og oplysninger fra interesserede parter godtgør klart, at tilsætning af vand til fossilt brændstof ændrer dettes fysiske egenskaber og medfører miljøfordele. |
| --- | --- |

(43)

Forudsætningen for at iværksætte en afgiftsnedsættelse på grundlag af artikel 5 er, at emulsionsbrændstof har en bedre kvalitet end tilsvarende fossilt brændstof. Den af Italien fremsendte information og oplysninger fra interesserede parter godtgør klart, at tilsætning af vand til fossilt brændstof ændrer dettes fysiske egenskaber og medfører miljøfordele.

| (44) | Tilsætning af vand til brændstof ændrer dets udseende, densitet, viskositet og brændværdi. Det tilsatte vand giver forbrændingen en bedre kvalitet og medfører en mindre forurenende emission af partikler, nitrogenoxid og carbondioxid. Emulsioner kan derfor betragtes som en egentlig kvalitetsmæssig forbedring af fossilt brændstof. Ved at bringe artikel 5 i anvendelse på emulsioner kan punktafgiften sænkes til den minimumssats, der er anført i energibeskatningsdirektivet. |
| --- | --- |

(44)

Tilsætning af vand til brændstof ændrer dets udseende, densitet, viskositet og brændværdi. Det tilsatte vand giver forbrændingen en bedre kvalitet og medfører en mindre forurenende emission af partikler, nitrogenoxid og carbondioxid. Emulsioner kan derfor betragtes som en egentlig kvalitetsmæssig forbedring af fossilt brændstof. Ved at bringe artikel 5 i anvendelse på emulsioner kan punktafgiften sænkes til den minimumssats, der er anført i energibeskatningsdirektivet.

| (45) | For så vidt angår gasolieemulsioner, der anvendes som motorbrændstof, baserer Italien sig på artikel 16, idet landet tager udgangspunkt i Fællesskabets minimumsafgiftssats på 302 EUR og fritager vanddelen for afgift. Herved kommer den endelige afgift på disse emulsioner til at ligge 15 % under minimumsafgiftssatsen, idet den bliver på 256,7 EUR. |
| --- | --- |

(45)

For så vidt angår gasolieemulsioner, der anvendes som motorbrændstof, baserer Italien sig på artikel 16, idet landet tager udgangspunkt i Fællesskabets minimumsafgiftssats på 302 EUR og fritager vanddelen for afgift. Herved kommer den endelige afgift på disse emulsioner til at ligge 15 % under minimumsafgiftssatsen, idet den bliver på 256,7 EUR.

| (46) | Ved at sammenholde energibeskatningsdirektivets artikel 5 og 16 når Kommissionen frem til, at denne fremgangsmåde må være berettiget specifikt hvad angår olieemulsioner. Tilsætning af vand til fossilt brændstof resulterer i et produkt, som er fysisk anderledes, og som har bedre forbrændingskvalitet og dermed er mindre miljøskadeligt. Dette berettiger, at direktivets artikel 5, først afsnit, bringes i anvendelse. Samtidig hermed indeholder slutproduktet 15 % vand, og denne andel kan i henhold til artikel 16 komme i betragtning med hensyn til afgiftsnedsættelse. |
| --- | --- |

(46)

Ved at sammenholde energibeskatningsdirektivets artikel 5 og 16 når Kommissionen frem til, at denne fremgangsmåde må være berettiget specifikt hvad angår olieemulsioner. Tilsætning af vand til fossilt brændstof resulterer i et produkt, som er fysisk anderledes, og som har bedre forbrændingskvalitet og dermed er mindre miljøskadeligt. Dette berettiger, at direktivets artikel 5, først afsnit, bringes i anvendelse. Samtidig hermed indeholder slutproduktet 15 % vand, og denne andel kan i henhold til artikel 16 komme i betragtning med hensyn til afgiftsnedsættelse.

| (47) | Det følger af ovenstående redegørelse, at den af Italien foreslåede afgiftsnedsættelse for olieemulsioner er i overensstemmelse med energibeskatningsdirektivet. |
| --- | --- |

(47)

Det følger af ovenstående redegørelse, at den af Italien foreslåede afgiftsnedsættelse for olieemulsioner er i overensstemmelse med energibeskatningsdirektivet.

| (48) | Kommissionen påpegede endvidere et problem i forbindelse med en potentiel kumulering af den konkurrencefordrejning, der følger af ordningen med nedsat punktafgift, og anden konkurrencefordrejning, der følger af anden ulovlig eller uforenelig støtte, som bl.a. er ydet under de i punkt 14 omhandlede ordninger, og som endnu ikke er tilbagebetalt. I henhold til Domstolens dom af 15. maj 1997 kan spørgsmålet om, hvorvidt en ny støtte er forenelig med det fælles marked, afhænge af, om der tidligere er ydet ulovlig støtte, som endnu ikke er tilbagebetalt, eftersom den kumulative virkning af støtteordningerne kan fordreje konkurrencen på det fælles marked i væsentligt omfang (19). |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen påpegede endvidere et problem i forbindelse med en potentiel kumulering af den konkurrencefordrejning, der følger af ordningen med nedsat punktafgift, og anden konkurrencefordrejning, der følger af anden ulovlig eller uforenelig støtte, som bl.a. er ydet under de i punkt 14 omhandlede ordninger, og som endnu ikke er tilbagebetalt. I henhold til Domstolens dom af 15. maj 1997 kan spørgsmålet om, hvorvidt en ny støtte er forenelig med det fælles marked, afhænge af, om der tidligere er ydet ulovlig støtte, som endnu ikke er tilbagebetalt, eftersom den kumulative virkning af støtteordningerne kan fordreje konkurrencen på det fælles marked i væsentligt omfang (19).

| (49) | Kommissionen bemærker for så vidt angår anvendelsen af Deggendorf-dommen, at de italienske myndigheder henviser til de bemærkninger, som Unione Petrolifera har indsendt til Kommissionen, hvori det hedder følgende: »modtagerne af denne støtte er ikke de samme som dem, der har modtaget den såkaldt ulovlige støtte«. Under henvisning til disse bemærkninger har de italienske myndigheder som led i denne foranstaltning forpligtet sig til at suspendere udbetaling af støtte til virksomheder, som endnu ikke har sørget for, at eventuel ulovlig og uforenelig støtte, der er udbetalt på grundlag af en af de støtteordninger, der er omtalt af Kommissionen i den beslutning, hvormed proceduren er indledt, tilbagebetales eller indsættes på en spærret konto. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen bemærker for så vidt angår anvendelsen af Deggendorf-dommen, at de italienske myndigheder henviser til de bemærkninger, som Unione Petrolifera har indsendt til Kommissionen, hvori det hedder følgende: »modtagerne af denne støtte er ikke de samme som dem, der har modtaget den såkaldt ulovlige støtte«. Under henvisning til disse bemærkninger har de italienske myndigheder som led i denne foranstaltning forpligtet sig til at suspendere udbetaling af støtte til virksomheder, som endnu ikke har sørget for, at eventuel ulovlig og uforenelig støtte, der er udbetalt på grundlag af en af de støtteordninger, der er omtalt af Kommissionen i den beslutning, hvormed proceduren er indledt, tilbagebetales eller indsættes på en spærret konto.

| (50) | Kommissionen har ydermere mærket sig, at den ikke under afviklingen af proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, har modtaget klager fra tredjepart over, at den foreslåede støtte vil kunne påvirke samhandelen og fordreje konkurrencen i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen har ydermere mærket sig, at den ikke under afviklingen af proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, har modtaget klager fra tredjepart over, at den foreslåede støtte vil kunne påvirke samhandelen og fordreje konkurrencen i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

VII.   KONKLUSIONER

| (51) | På baggrund af ovenstående redegørelse konkluderer Kommissionen med udgangspunkt i en analog anvendelse af EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, at ordningen opfylder nævnte bestemmelser samt de relevante bestemmelser i energibeskatningsdirektivet. Italien er endvidere gået ind på at suspendere udbetaling af ny støtte, der ydes på grundlag af denne ordning, til virksomheder, der endnu ikke har efterkommet tidligere beslutninger om tilbagebetaling af uforenelig støtte. Det fastslås således, at støtten er forenelig med det fælles marked, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) — |
| --- | --- |

(51)

På baggrund af ovenstående redegørelse konkluderer Kommissionen med udgangspunkt i en analog anvendelse af EF's rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, at ordningen opfylder nævnte bestemmelser samt de relevante bestemmelser i energibeskatningsdirektivet. Italien er endvidere gået ind på at suspendere udbetaling af ny støtte, der ydes på grundlag af denne ordning, til virksomheder, der endnu ikke har efterkommet tidligere beslutninger om tilbagebetaling af uforenelig støtte. Det fastslås således, at støtten er forenelig med det fælles marked, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte på 8,9 mio. EUR, som Italien påtænker at yde i form af afgiftsnedsættelser på olieemulsioner i 2006, er forenelig med fællesmarkedet, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Der gives derfor tilladelse til gennemførelsen af denne foranstaltning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 157 af 6.7.2006, s. 8.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Disse undersøgelser er udført af Laboratori ENI Tecnologie og Kommissionens Fælles Forskningscenter i Ispra (bl.a. forskning iværksat som led i aktion 2113 — »Emissions Characterisation and Inventories«).

3

(4)  Nedsættelsen afhænger af diesel-/vand-forholdet.

4

(5)  Bl.a. i storbyer som Milano, Rom, Napoli, Torino og Genova.

5

(6)  EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51.

6

(7)  EUT L 77 af 24.3.2003, s. 21.

7

(8)  EUT L 352 af 27.11.2004, s. 10.

8

(9)  EUT L 100 af 20.4.2005, s. 46.

9

(10)  Bl.a. hvidbogen vedrørende en strategi- og handlingsplan på fællesskabsplan (KOM(1997) 599 endelig udgave af 26.11.1997), Kommissionens grønbog om en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed (KOM(2000) 769 af 29.11.2000), og Kommissionens meddelelse om alternative brændsler til vejtransport og om en række foranstaltninger til fremme af anvendelsen af biobrændstoffer (KOM(2001) 547 af 7.11.2001).

10

(11)  KOM(2005) 446.

11

(12)  EFT L 283 af 27.10.2001, s. 33.

12

(13)  EFT L 123 af 17.5.2003, s. 42.

13

(14)  Se den slutrapport om programmet, der er udarbejdet for generaldirektoratet for energi, på netstedet http://ec.europa.eu/energy/oil/fuels/doc/alternative_fuels_en.pdf

14

(15)  EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

15

(16)  Sammenligningerne med fuelolieemulsioner bygger på de undersøgelser af de gennemsnitlige markedspriser, der er foretaget af Milanos handelskammer.

16

(17)  Dette refererer til gennemsnitsprisen på Platt's diesel med lavt svovlindhold i løbet af første halvdel af marts 2006 + 25 EUR pr. 1 000 l, hvilket svarer til den gennemsnitlige forskel mellem prisen uden for nettet og Platt's. Beregningen bygger på en gasoliedensitet på 0,845 kg/l. For fuelolie til opvarmning refererer prisen til den gennemsnitlige markedspris som registreret af handelskammeret i Milano.

17

Dette refererer til gennemsnitsprisen på Platt's diesel med lavt svovlindhold i løbet af første halvdel af marts 2006 + 25 EUR pr. 1 000 l, hvilket svarer til den gennemsnitlige forskel mellem prisen uden for nettet og Platt's. Beregningen bygger på en gasoliedensitet på 0,845 kg/l. For fuelolie til opvarmning refererer prisen til den gennemsnitlige markedspris som registreret af handelskammeret i Milano.

(18)  Hvis forskellen er positiv, er støtteniveauet tilladeligt. Hvis forskellen er negativ, ligger støtteniveauet for højt og resulterer i overkompensation.

18

Hvis forskellen er positiv, er støtteniveauet tilladeligt. Hvis forskellen er negativ, ligger støtteniveauet for højt og resulterer i overkompensation.

(19)  Sag C-355/95P, Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD) mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 2549, præmis 25-27.

19

Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD) mod Kommissionen

---

| 19.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 187/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 187/30

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. december 2006

om statsstøtte C 3/05 (tidl. N 592/04 (tidl. PL 51/04)) som Polen har til hensigt at iværksætte til fordel for Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (tidligere DAEWOO — FSO Motor S.A.)

(meddelt under nummer K(2006) 6628)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2007/509/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med nævnte artikler, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDUREN

| (1) | Ved skrivelse af 30. april 2004 underrettede Polen Kommissionen om støtte til fordel for selskabet DAEWOO-FSO MOTOR S.A., der havde ændret navn til Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (i det følgende benævnt »FSO« eller »støttemodtageren«), som var tildelt før Polens tiltrædelse af EU. Ved skrivelse af 19. maj 2004 anmodede Kommissionen Polen om at forelægge en række manglende dokumenter. Disse dokumenter blev forelagt den 18. juni 2004. Ved skrivelse af 2. august 2004 og 6. oktober 2004 udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger; Polen besvarede disse henvendelser ved skrivelserne registreret henholdsvis den 13. september 2004 og den 3. november 2004. Den 9. november 2004 afholdtes et møde mellem Kommissionen og de polske myndigheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved skrivelse af 30. april 2004 underrettede Polen Kommissionen om støtte til fordel for selskabet DAEWOO-FSO MOTOR S.A., der havde ændret navn til Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (i det følgende benævnt »FSO« eller »støttemodtageren«), som var tildelt før Polens tiltrædelse af EU. Ved skrivelse af 19. maj 2004 anmodede Kommissionen Polen om at forelægge en række manglende dokumenter. Disse dokumenter blev forelagt den 18. juni 2004. Ved skrivelse af 2. august 2004 og 6. oktober 2004 udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger; Polen besvarede disse henvendelser ved skrivelserne registreret henholdsvis den 13. september 2004 og den 3. november 2004. Den 9. november 2004 afholdtes et møde mellem Kommissionen og de polske myndigheder.

| (2) | Den 5. januar 2005 accepterede de polske myndigheder, at Kommissionen ville behandle meddelelsen af 30. april 2004 som en meddelelse i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, om enhver indførelse af støtteforanstaltninger, der kan betragtes som ny statsstøtte. |
| --- | --- |

(2)

Den 5. januar 2005 accepterede de polske myndigheder, at Kommissionen ville behandle meddelelsen af 30. april 2004 som en meddelelse i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, om enhver indførelse af støtteforanstaltninger, der kan betragtes som ny statsstøtte.

| (3) | Ved skrivelse af 19. januar 2005 underrettede Kommissionen Polen om, at den havde besluttet at indlede procedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende støtte, der ikke var tildelt forud for Polens tiltrædelse af EU, og som udgjorde ny støtte. Kommissionens beslutning om indledning af proceduren blev offentliggjort den 26. april 2005 i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at udtale sig om støtteforanstaltningerne. Der indkom ingen udtalelser fra tredjepart. |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse af 19. januar 2005 underrettede Kommissionen Polen om, at den havde besluttet at indlede procedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende støtte, der ikke var tildelt forud for Polens tiltrædelse af EU, og som udgjorde ny støtte. Kommissionens beslutning om indledning af proceduren blev offentliggjort den 26. april 2005 i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at udtale sig om støtteforanstaltningerne. Der indkom ingen udtalelser fra tredjepart.

| (4) | Ved skrivelse af 28. februar 2005, registreret den 1. marts 2005, anmodede de polske myndigheder om forlængelse af fristen for indgivelse af udtalelser vedrørende den formelle undersøgelsesprocedure. Polens delvise svar blev afgivet ved skrivelse af 1. april 2005, registreret den 4. april 2005. I samme skrivelse anmodede Polen om forlængelse af fristen for fremlæggelse af supplerende oplysninger til 15. april 2005 med henvisning til den tid, der krævedes til opdatering af omstruktureringsplanen. Ved skrivelse af 27. april 2005, registreret den 29. april 2005, anmodede de polske myndigheder igen om udsættelse af fristen for fremlæggelse af supplerende oplysninger til den 13. maj 2005. Disse oplysninger samt en opdateret udgave af omstruktureringsplanen blev fremsendt i brev af 31. maj 2005, registreret den 2. juni 2005. Yderligere kommentarer fremsendtes ved skrivelse af 13. juni 2005, registreret den 14. juni 2005. |
| --- | --- |

(4)

Ved skrivelse af 28. februar 2005, registreret den 1. marts 2005, anmodede de polske myndigheder om forlængelse af fristen for indgivelse af udtalelser vedrørende den formelle undersøgelsesprocedure. Polens delvise svar blev afgivet ved skrivelse af 1. april 2005, registreret den 4. april 2005. I samme skrivelse anmodede Polen om forlængelse af fristen for fremlæggelse af supplerende oplysninger til 15. april 2005 med henvisning til den tid, der krævedes til opdatering af omstruktureringsplanen. Ved skrivelse af 27. april 2005, registreret den 29. april 2005, anmodede de polske myndigheder igen om udsættelse af fristen for fremlæggelse af supplerende oplysninger til den 13. maj 2005. Disse oplysninger samt en opdateret udgave af omstruktureringsplanen blev fremsendt i brev af 31. maj 2005, registreret den 2. juni 2005. Yderligere kommentarer fremsendtes ved skrivelse af 13. juni 2005, registreret den 14. juni 2005.

| (5) | Ved skrivelse af 4. august 2005, registreret den 8. august 2005, meddelte Polen Kommissionen, at det var lykkedes at finde en ny investor til FSO. Ved skrivelse af 28. september 2005, registreret den 29. september 2005, meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at der i november 2005 ville blive fremsendt en opdateret omstruktureringsplan samt en beskrivelse af de producerede modeller. Ved skrivelse af 16. november 2005, registreret den følgende dag, forelagde Polen en vurdering af FSO's aktier i engelsk udgave. Den 12. december 2005 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Ved skrivelse af 15. december 2005, registreret den 19. december 2005, fremlagde de polske myndigheder yderligere oplysninger. Denne skrivelse indeholdt den bekendtgjorte opdaterede omstruktureringsplan. I samme brev oplyste Polen, at det i de kommende uger ville fremlægge yderligere oplysninger. Ved skrivelse af 3. januar 2006, registreret den 5. januar 2006, afgav Polen sit delvise svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 12. december 2005 og anmodede om forlængelse af fristen for fremlæggelse af de resterende oplysninger til 23. januar 2006. Ved skrivelse af 26. januar 2006, registreret den 30. januar 2006, fremlagde de polske myndigheder en del af de supplerende oplysninger og anmodede om forlængelse af fristen til 6. februar 2006. Ved skrivelse af 14. februar 2006, registreret den 15. februar 2006, fremlagde Polen som svar på Kommissionens skrivelse af 12. december 2005 de manglende oplysninger. |
| --- | --- |

(5)

Ved skrivelse af 4. august 2005, registreret den 8. august 2005, meddelte Polen Kommissionen, at det var lykkedes at finde en ny investor til FSO. Ved skrivelse af 28. september 2005, registreret den 29. september 2005, meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at der i november 2005 ville blive fremsendt en opdateret omstruktureringsplan samt en beskrivelse af de producerede modeller. Ved skrivelse af 16. november 2005, registreret den følgende dag, forelagde Polen en vurdering af FSO's aktier i engelsk udgave. Den 12. december 2005 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Ved skrivelse af 15. december 2005, registreret den 19. december 2005, fremlagde de polske myndigheder yderligere oplysninger. Denne skrivelse indeholdt den bekendtgjorte opdaterede omstruktureringsplan. I samme brev oplyste Polen, at det i de kommende uger ville fremlægge yderligere oplysninger. Ved skrivelse af 3. januar 2006, registreret den 5. januar 2006, afgav Polen sit delvise svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 12. december 2005 og anmodede om forlængelse af fristen for fremlæggelse af de resterende oplysninger til 23. januar 2006. Ved skrivelse af 26. januar 2006, registreret den 30. januar 2006, fremlagde de polske myndigheder en del af de supplerende oplysninger og anmodede om forlængelse af fristen til 6. februar 2006. Ved skrivelse af 14. februar 2006, registreret den 15. februar 2006, fremlagde Polen som svar på Kommissionens skrivelse af 12. december 2005 de manglende oplysninger.

| (6) | Den 21. februar 2006 afholdtes i Bruxelles et møde med deltagelse af Kommissionen, de polske myndigheder, FSO's ledelse og investoren AvtoZAZ. Efter mødet anmodede Kommissionen den 8. marts Polen om supplerende oplysninger. Polen svarede ved skrivelse af 6. april 2006, registreret den følgende dag. Ved skrivelse til de polske myndigheder af 27. april 2006 indvilligede Kommissionen i en forlængelse af tidsfristen for fremlæggelse af den endelige udgave af omstruktureringsplanen til maj 2006. De polske myndigheder fremsendte de krævede oplysninger ved skrivelse af 22. maj 2006, registreret den følgende dag. |
| --- | --- |

(6)

Den 21. februar 2006 afholdtes i Bruxelles et møde med deltagelse af Kommissionen, de polske myndigheder, FSO's ledelse og investoren AvtoZAZ. Efter mødet anmodede Kommissionen den 8. marts Polen om supplerende oplysninger. Polen svarede ved skrivelse af 6. april 2006, registreret den følgende dag. Ved skrivelse til de polske myndigheder af 27. april 2006 indvilligede Kommissionen i en forlængelse af tidsfristen for fremlæggelse af den endelige udgave af omstruktureringsplanen til maj 2006. De polske myndigheder fremsendte de krævede oplysninger ved skrivelse af 22. maj 2006, registreret den følgende dag.

| (7) | Ved skrivelse af 28. juni 2006 og 29. juni 2006, begge registreret den følgende dag, meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at der lige var undertegnet en licensaftale om FSO's produktion af en ny bilmodel. Den 29. juni afholdtes et møde med de polske myndigheder. |
| --- | --- |

(7)

Ved skrivelse af 28. juni 2006 og 29. juni 2006, begge registreret den følgende dag, meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at der lige var undertegnet en licensaftale om FSO's produktion af en ny bilmodel. Den 29. juni afholdtes et møde med de polske myndigheder.

| (8) | Ved skrivelse af 5. juli 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger; de polske myndigheder fremlagde disse oplysninger ved skrivelse af 19. juli 2006 og 27. juli 2006. |
| --- | --- |

(8)

Ved skrivelse af 5. juli 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger; de polske myndigheder fremlagde disse oplysninger ved skrivelse af 19. juli 2006 og 27. juli 2006.

| (9) | Ved skrivelse af 30. august 2006 og på et møde den 31. august 2006 fremlagde de polske myndigheder supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

(9)

Ved skrivelse af 30. august 2006 og på et møde den 31. august 2006 fremlagde de polske myndigheder supplerende oplysninger.

| (10) | Ved skrivelse af 6. september 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger; de polske myndigheder fremlagde disse oplysninger ved skrivelse af 3. oktober 2006, registreret den følgende dag. Polen meddelte Kommissionen, at den i løbet af de følgende 10 hverdage ville fremlægge supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

(10)

Ved skrivelse af 6. september 2006 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger; de polske myndigheder fremlagde disse oplysninger ved skrivelse af 3. oktober 2006, registreret den følgende dag. Polen meddelte Kommissionen, at den i løbet af de følgende 10 hverdage ville fremlægge supplerende oplysninger.

| (11) | Ved skrivelse af 17. oktober 2006, registreret den 19. oktober 2006, fremlagde de polske myndigheder supplerende oplysninger. I dette brev anmodede de polske myndigheder om et møde med Kommissionen. Dette møde blev afholdt i Bruxelles den 7. november 2006. Efter mødet fremsendte de polske myndigheder den 17. november 2006 en skrivelse. |
| --- | --- |

(11)

Ved skrivelse af 17. oktober 2006, registreret den 19. oktober 2006, fremlagde de polske myndigheder supplerende oplysninger. I dette brev anmodede de polske myndigheder om et møde med Kommissionen. Dette møde blev afholdt i Bruxelles den 7. november 2006. Efter mødet fremsendte de polske myndigheder den 17. november 2006 en skrivelse.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

2.1.   Støttemodtageren

| (12) | FSO er en polsk bilproducent. Selskabets vigtigste fabrik ligger i Warszawa, som i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), er et område, der kan komme i betragtning til støtte. Den producerer personbiler, reservedele og ekstraudstyr. Selskabets vigtigste indtægtskilde har siden slutningen af 1990'erne været produktionen af bilmodellerne Matiz og Lanos af mærket Daewoo. Antallet af datterselskaber, som FSO kontrollerer, faldt i 1999 fra [...] (3) til 18 datterselskaber (service, underleverance, salg). |
| --- | --- |

(12)

FSO er en polsk bilproducent. Selskabets vigtigste fabrik ligger i Warszawa, som i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), er et område, der kan komme i betragtning til støtte. Den producerer personbiler, reservedele og ekstraudstyr. Selskabets vigtigste indtægtskilde har siden slutningen af 1990'erne været produktionen af bilmodellerne Matiz og Lanos af mærket Daewoo. Antallet af datterselskaber, som FSO kontrollerer, faldt i 1999 fra [...] (3) til 18 datterselskaber (service, underleverance, salg).

| (13) | Forløberen for FSO har eksisteret i Polen siden 1950'erne og har været den ene af Polens to største bilproducenter. I 1996 blev der indgået en joint venture-aftale mellem Daewoo Motor Corporation Ltd. (i det følgende benævnt »DMC«) og det tidligere industri- og handelsministerium. Daewoo erhvervede 70 % af det nyoprettede selskab DAEWOO-FSO MOTOR S.A. Ca. 25 % af selskabet ejedes af den polske stat og resten af mindretalsaktionærer. Selskabet har siden båret navnet Fabryka Samochodów Osobowych (i det følgende benævnt »FSO«). |
| --- | --- |

(13)

Forløberen for FSO har eksisteret i Polen siden 1950'erne og har været den ene af Polens to største bilproducenter. I 1996 blev der indgået en joint venture-aftale mellem Daewoo Motor Corporation Ltd. (i det følgende benævnt »DMC«) og det tidligere industri- og handelsministerium. Daewoo erhvervede 70 % af det nyoprettede selskab DAEWOO-FSO MOTOR S.A. Ca. 25 % af selskabet ejedes af den polske stat og resten af mindretalsaktionærer. Selskabet har siden båret navnet Fabryka Samochodów Osobowych (i det følgende benævnt »FSO«).

2.2.   Selskabets vanskeligheder og dets søgen efter en strategisk investor

| (14) | FSO's vanskeligheder skyldes hovedsagelig, at selskabets største aktionær, DMC, i 2000 gik konkurs. Dette har ført til et fald i efterspørgslen på biler af mærket Daewoo på grund af usikkerheden blandt kunderne om FSO's skæbne og tilgængeligheden af reservedele og reparation. Desuden blev FSO ramt af den bratte nedgang i salget af nye biler i Polen i begyndelsen af dette årti, som skyldtes en betragtelig import til Polen af brugte biler fra Vesteuropa. Ydermere er de to producerede modellers tiltrækningskraft på EU's marked i årenes løb faldet, idet de i modsætning til konkurrerende modeller ikke er blevet moderniseret. Som følge heraf er FSO's salg faldet fra 189 000 biler (hvoraf 179 000 solgtes i Polen) i 1999 til 47 000 i 2001. I 2000, 2001 og 2002 udgjorde FSO's nettotab henholdsvis: 2,1 mia. PLN (540 mio. EUR (4)), 1,1 mia. PLN (282 mio. EUR) og 425 mio. PLN (109 mio. EUR). I de seneste år har den overvejende del af de producerede biler været af modellen Lanos, som er eksporteret til Ukraine [i samlesæt] og samlet og solgt af AvtoZAZ, som i 2000 indledte et forretningsmæssigt samarbejde med FSO. Det samlede salg er forblevet meget beskedent, og selskabet har vedvarende måttet notere tab på driften.
  Tabel 1 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet salg (5) (i tusind biler), herunder samlesæt | 189 | 121 | 47 | 30 | 35 | 43 | 47 |

(14)

FSO's vanskeligheder skyldes hovedsagelig, at selskabets største aktionær, DMC, i 2000 gik konkurs. Dette har ført til et fald i efterspørgslen på biler af mærket Daewoo på grund af usikkerheden blandt kunderne om FSO's skæbne og tilgængeligheden af reservedele og reparation. Desuden blev FSO ramt af den bratte nedgang i salget af nye biler i Polen i begyndelsen af dette årti, som skyldtes en betragtelig import til Polen af brugte biler fra Vesteuropa. Ydermere er de to producerede modellers tiltrækningskraft på EU's marked i årenes løb faldet, idet de i modsætning til konkurrerende modeller ikke er blevet moderniseret. Som følge heraf er FSO's salg faldet fra 189 000 biler (hvoraf 179 000 solgtes i Polen) i 1999 til 47 000 i 2001. I 2000, 2001 og 2002 udgjorde FSO's nettotab henholdsvis: 2,1 mia. PLN (540 mio. EUR (4)), 1,1 mia. PLN (282 mio. EUR) og 425 mio. PLN (109 mio. EUR). I de seneste år har den overvejende del af de producerede biler været af modellen Lanos, som er eksporteret til Ukraine [i samlesæt] og samlet og solgt af AvtoZAZ, som i 2000 indledte et forretningsmæssigt samarbejde med FSO. Det samlede salg er forblevet meget beskedent, og selskabet har vedvarende måttet notere tab på driften.

Tabel 1

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Samlet salg (5) (i tusind biler), herunder samlesæt

189

121

47

30

35

43

47

| (15) | General Motors erhvervede visse dele af det konkursramte DMC (varemærket og visse produktionsanlæg i Asien, men ikke FSO) og samlede dem i et nyt datterselskab ved navn GM DAT (General Motors Daewoo Auto & Technology). |
| --- | --- |

(15)

General Motors erhvervede visse dele af det konkursramte DMC (varemærket og visse produktionsanlæg i Asien, men ikke FSO) og samlede dem i et nyt datterselskab ved navn GM DAT (General Motors Daewoo Auto & Technology).

| (16) | Siden disse vanskeligheder begyndte at melde sig, har FSO ledt efter en strategisk investor. I februar 2004 henvendte selskabet sig til de 29 største selskaber i automobilsektoren med et memorandum, hvori det præsenterede sig som en attraktiv investeringsmulighed. [En række selskaber], AvtoZAZ, [...], [tilkendegav] en principiel interesse for at investere i FSO. AvtoZAZ, FSO’s vigtigste kunde, gav udtryk for en konkret interesse i et bredere samarbejde med FSO. Den polske stat indledte eksklusive forhandlinger med AvtoZAZ om salg af FSO. |
| --- | --- |

(16)

Siden disse vanskeligheder begyndte at melde sig, har FSO ledt efter en strategisk investor. I februar 2004 henvendte selskabet sig til de 29 største selskaber i automobilsektoren med et memorandum, hvori det præsenterede sig som en attraktiv investeringsmulighed. [En række selskaber], AvtoZAZ, [...], [tilkendegav] en principiel interesse for at investere i FSO. AvtoZAZ, FSO’s vigtigste kunde, gav udtryk for en konkret interesse i et bredere samarbejde med FSO. Den polske stat indledte eksklusive forhandlinger med AvtoZAZ om salg af FSO.

| (17) | AvtoZAZ er den største bilproducent i Ukraine. AvtoZAZ samler biler af forskelligt mærke, heriblandt ZAZ (eget mærke), Daewoo, VAZ (mærke tilhørende det russiske Lada) og Opel (6). Selskabet ejes af UKRAVTO, som ejer det største net af bildistributører og servicestationer i Ukraine. UKRAVTO distribuerer adskillige mærker, heriblandt ZAZ, Daewoo, Chevrolet, VAZ og Opel. |
| --- | --- |

(17)

AvtoZAZ er den største bilproducent i Ukraine. AvtoZAZ samler biler af forskelligt mærke, heriblandt ZAZ (eget mærke), Daewoo, VAZ (mærke tilhørende det russiske Lada) og Opel (6). Selskabet ejes af UKRAVTO, som ejer det største net af bildistributører og servicestationer i Ukraine. UKRAVTO distribuerer adskillige mærker, heriblandt ZAZ, Daewoo, Chevrolet, VAZ og Opel.

| (18) | Den 25. juni 2004 undertegnede den polske stat, AvtoZAZ og FSO en hensigtserklæring. Ved resolution af 9. november 2004 godkendte ministerrådet salget af statsligt ejede FSO-aktier. FSO og den polske stat blev enige om at udpege en uafhængig konsulent, der skulle vurdere selskabets markedsværdi. Cost-metoden (den bogførte værdi af selskabets aktiver og passiver med de nødvendige korrektioner) såvel som likvidationsmetoden (markedsværdien ved tvungent salg af FSO-aktiver, minus gæld) blev anvendt. I begge tilfælde var værdien af FSO-aktierne negativ. Samtidig udpegede den polske stat en anden uafhængig konsulent (PriceWaterhouseCoopers), der skulle foretage en separat vurdering. Den anden konsulent bekræftede den første konsulents vurdering. |
| --- | --- |

(18)

Den 25. juni 2004 undertegnede den polske stat, AvtoZAZ og FSO en hensigtserklæring. Ved resolution af 9. november 2004 godkendte ministerrådet salget af statsligt ejede FSO-aktier. FSO og den polske stat blev enige om at udpege en uafhængig konsulent, der skulle vurdere selskabets markedsværdi. Cost-metoden (den bogførte værdi af selskabets aktiver og passiver med de nødvendige korrektioner) såvel som likvidationsmetoden (markedsværdien ved tvungent salg af FSO-aktiver, minus gæld) blev anvendt. I begge tilfælde var værdien af FSO-aktierne negativ. Samtidig udpegede den polske stat en anden uafhængig konsulent (PriceWaterhouseCoopers), der skulle foretage en separat vurdering. Den anden konsulent bekræftede den første konsulents vurdering.

| (19) | Salgsaftalen med AvtoZAZ (7), der lød på en samlet pris på 100 PLN, blev undertegnet den 30. juni 2005. Ifølge aftalen skulle AvtoZAZ gennemføre den forretningsplan, der var forhandlet med den polske stat. Den dækker perioden 2005 — [...] og omfatter påbegyndelse af produktionen af en ny bilmodel, øgelse af produktionen og fastholdelse af en minimal arbejdsstyrke. I henhold til aftalen vil den statsstøtte, der er fastsat i den omstruktureringsplan, som er anmeldt til Kommissionen, blive tildelt, hvis den godkendes af Kommissionen. Køberen erklærer, at tildelingen af statsstøtte til FSO var en af betingelserne for købet af aktierne i virksomheden. |
| --- | --- |

(19)

Salgsaftalen med AvtoZAZ (7), der lød på en samlet pris på 100 PLN, blev undertegnet den 30. juni 2005. Ifølge aftalen skulle AvtoZAZ gennemføre den forretningsplan, der var forhandlet med den polske stat. Den dækker perioden 2005 — [...] og omfatter påbegyndelse af produktionen af en ny bilmodel, øgelse af produktionen og fastholdelse af en minimal arbejdsstyrke. I henhold til aftalen vil den statsstøtte, der er fastsat i den omstruktureringsplan, som er anmeldt til Kommissionen, blive tildelt, hvis den godkendes af Kommissionen. Køberen erklærer, at tildelingen af statsstøtte til FSO var en af betingelserne for købet af aktierne i virksomheden.

| (20) | I mellemtiden erhvervede selskabet AvtoZAZ (til nedsat pris) fra [...] polske banker, der var FSO's kreditorer, 100 % af disses resterende tilgodehavender hos FSO til en nominel værdi af næsten [...]. |
| --- | --- |

(20)

I mellemtiden erhvervede selskabet AvtoZAZ (til nedsat pris) fra [...] polske banker, der var FSO's kreditorer, 100 % af disses resterende tilgodehavender hos FSO til en nominel værdi af næsten [...].

2.3.   Markederne (8)

| (21) | I 1999 solgtes der i Polen 640 000 nye køretøjer; FSO havde en markedsandel på 28 % og var dermed Polens største bilproducent på dette tidspunkt. I 2003 faldt antallet af solgte biler i Polen til 358 000, og FSO's markedsandel til 2,2 % (mindre end 8 000 solgte biler). I 2004 solgte FSO kun 3 500 biler i Polen. FSO's vigtigste konkurrenter i Polen (og Europa) er Fiat, Skoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen og Citroen. På det polske marked steg andelen af importerede biler fra 25 % i 1998 til 75 % i 2003. |
| --- | --- |

(21)

I 1999 solgtes der i Polen 640 000 nye køretøjer; FSO havde en markedsandel på 28 % og var dermed Polens største bilproducent på dette tidspunkt. I 2003 faldt antallet af solgte biler i Polen til 358 000, og FSO's markedsandel til 2,2 % (mindre end 8 000 solgte biler). I 2004 solgte FSO kun 3 500 biler i Polen. FSO's vigtigste konkurrenter i Polen (og Europa) er Fiat, Skoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen og Citroen. På det polske marked steg andelen af importerede biler fra 25 % i 1998 til 75 % i 2003.

| (22) | På EU-plan var produktionskapaciteten i 2004 (i de 25 medlemsstater) på 20,8 mio. biler, men der produceredes kun 14,5 mio. biler. Da industrien kun udnytter 70 % af produktionskapaciteten, må det derfor erkendes, at den har en betydelig overkapacitet. Mens FSO’s salgstal i 1999 ville have svaret til en EU-markedsandel på over 1 %, svarede FSO's produktion i 2004 til en markedsandel på under 0,5 %. |
| --- | --- |

(22)

På EU-plan var produktionskapaciteten i 2004 (i de 25 medlemsstater) på 20,8 mio. biler, men der produceredes kun 14,5 mio. biler. Da industrien kun udnytter 70 % af produktionskapaciteten, må det derfor erkendes, at den har en betydelig overkapacitet. Mens FSO’s salgstal i 1999 ville have svaret til en EU-markedsandel på over 1 %, svarede FSO's produktion i 2004 til en markedsandel på under 0,5 %.

| (23) | Siden 2003 er størstedelen af FSO's produktion blevet opkøbt af AvtoZAZ og solgt på det ukrainske marked. I de seneste år er salget af nye biler vokset hastigt i Ukraine. Fra 2001 til 2005 voksede dette tal fra 65 000 til 265 000 biler. På det ukrainske marked konkurrerer de af FSO producerede Daewoo-modeller med bilmodeller af mærkerne VAZ (Lada), ZAZ, Chevrolet og andre Daewoo-modeller, der ikke produceres af FSO. Skoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault og VW er til stede på dette marked, men har kun mindre markedsandele. |
| --- | --- |

(23)

Siden 2003 er størstedelen af FSO's produktion blevet opkøbt af AvtoZAZ og solgt på det ukrainske marked. I de seneste år er salget af nye biler vokset hastigt i Ukraine. Fra 2001 til 2005 voksede dette tal fra 65 000 til 265 000 biler. På det ukrainske marked konkurrerer de af FSO producerede Daewoo-modeller med bilmodeller af mærkerne VAZ (Lada), ZAZ, Chevrolet og andre Daewoo-modeller, der ikke produceres af FSO. Skoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault og VW er til stede på dette marked, men har kun mindre markedsandele.

| (24) | FSO har desuden planer om at eksportere en del af sin produktion til [...]. Bilsalget i [...] var i 2005 på ca. 1,6 mio. biler. De hjemlige mærker har en markedsandel på 72,5 %, og importerede biler udgør 27,5 % af salget. Den lave kvalitet og det gammeldags design for bilmodeller fra [...] bevirker, at importen hele tiden vokser. Desuden er udenlandske bilproducenter ved bygge fabrikker i [...]. Ca. 40 % af de vestlige bilproducenter har allerede etableret egne fabrikker på stedet, og yderligere 16 % har planer herom. |
| --- | --- |

(24)

FSO har desuden planer om at eksportere en del af sin produktion til [...]. Bilsalget i [...] var i 2005 på ca. 1,6 mio. biler. De hjemlige mærker har en markedsandel på 72,5 %, og importerede biler udgør 27,5 % af salget. Den lave kvalitet og det gammeldags design for bilmodeller fra [...] bevirker, at importen hele tiden vokser. Desuden er udenlandske bilproducenter ved bygge fabrikker i [...]. Ca. 40 % af de vestlige bilproducenter har allerede etableret egne fabrikker på stedet, og yderligere 16 % har planer herom.

2.4.   Omstruktureringsplanen

| (25) | Som det fremgår af tabel 2, indledte ledelsen omstruktureringen af FSO og dets datterselskaber umiddelbart efter forværringen af situationen i 2000, efter at DMC havde erklæret sig konkurs. Mellem januar 2001 og september 2003 faldt antallet af ansatte i FSO med 2 222 personer. Gennemførelsen af omstruktureringsplanen, som blev anmeldt til Kommissionen i april 2004 (»den første omstruktureringsplan«) påbegyndtes ved udgangen af 2003, og den forventes gennemført i 2007. I henhold til planen skal arbejdsstyrken hos FSO reduceres med yderligere 1 100 personer, således at antallet af ansatte på længere sigt er ca. 2 000. Dette er siden hen i vidt omfang gennemført. Ved udgangen af 2005 var arbejdsstyrken reduceret til 2 200 personer. I mellemtiden har de polske myndigheder bekendtgjort, at denne arbejdsstyrke er det nye langsigtede mål. I denne periode er omstruktureringen af de af FSO kontrollerede datterselskaber også fuldt ud gennemført, og arbejdsstyrken i disse selskaber er reduceret betragteligt.
  Tabel 2 (9)

  Arbejdsstyrke ved årets udgang | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FSO | 8 769 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 2 236 |
| Datterselskaber: service, underleverancer o.a. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Datterselskaber med ansvar for salg | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| I alt
  FSO + datterselskaber | 19 099 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 6 534 |

(25)

Som det fremgår af tabel 2, indledte ledelsen omstruktureringen af FSO og dets datterselskaber umiddelbart efter forværringen af situationen i 2000, efter at DMC havde erklæret sig konkurs. Mellem januar 2001 og september 2003 faldt antallet af ansatte i FSO med 2 222 personer. Gennemførelsen af omstruktureringsplanen, som blev anmeldt til Kommissionen i april 2004 (»den første omstruktureringsplan«) påbegyndtes ved udgangen af 2003, og den forventes gennemført i 2007. I henhold til planen skal arbejdsstyrken hos FSO reduceres med yderligere 1 100 personer, således at antallet af ansatte på længere sigt er ca. 2 000. Dette er siden hen i vidt omfang gennemført. Ved udgangen af 2005 var arbejdsstyrken reduceret til 2 200 personer. I mellemtiden har de polske myndigheder bekendtgjort, at denne arbejdsstyrke er det nye langsigtede mål. I denne periode er omstruktureringen af de af FSO kontrollerede datterselskaber også fuldt ud gennemført, og arbejdsstyrken i disse selskaber er reduceret betragteligt.

Tabel 2 (9)

Arbejdsstyrke ved årets udgang

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

FSO

8 769

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2 236

Datterselskaber: service, underleverancer o.a.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Datterselskaber med ansvar for salg

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

I alt

FSO + datterselskaber

19 099

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

6 534

| (26) | Den første omstruktureringsplan, som blev anmeldt til Kommissionen den 30. april 2004 hvilede på den forudsætning, at det lykkedes at finde en strategisk investor for FSO før 2006. Da det på tidspunktet for omstruktureringsplanens udarbejdelse ikke var klart, hvornår denne investor kunne inddrages, blev der i begyndelsen udarbejdet to varianter af planen. I 2004, da det blev mere sikkert, at en potentiel investor ville blive inddraget i selskabet, bekræftede FSO den første variant af omstruktureringsplanen, om end med lettere ændrede tidsfrister. Den indeholdt følgende foranstaltninger:






  — | forlængelse af retten til produktion af modellerne Matiz og Lanos indtil slutningen af 2006 (licensaftale indgået med GM DAT i april 2004) |
| --- | --- | --- |

(26)

Den første omstruktureringsplan, som blev anmeldt til Kommissionen den 30. april 2004 hvilede på den forudsætning, at det lykkedes at finde en strategisk investor for FSO før 2006. Da det på tidspunktet for omstruktureringsplanens udarbejdelse ikke var klart, hvornår denne investor kunne inddrages, blev der i begyndelsen udarbejdet to varianter af planen. I 2004, da det blev mere sikkert, at en potentiel investor ville blive inddraget i selskabet, bekræftede FSO den første variant af omstruktureringsplanen, om end med lettere ændrede tidsfrister. Den indeholdt følgende foranstaltninger:

—

forlængelse af retten til produktion af modellerne Matiz og Lanos indtil slutningen af 2006 (licensaftale indgået med GM DAT i april 2004)

| — | inddragelse af AvtoZAZ som strategisk investor inden udgangen af første kvartal, 2005, (oprindelig: udgangen af 2004) |
| --- | --- |

—

inddragelse af AvtoZAZ som strategisk investor inden udgangen af første kvartal, 2005, (oprindelig: udgangen af 2004)

| — | produktion af en modificeret Lanos-model fra 2005 (oprindelig ikke nævnt) |
| --- | --- |

—

produktion af en modificeret Lanos-model fra 2005 (oprindelig ikke nævnt)

| — | udvikling af egne nye modeller og påbegyndelse af produktionen i 2007 (oprindelig: 2005/2006). |
| --- | --- |

—

udvikling af egne nye modeller og påbegyndelse af produktionen i 2007 (oprindelig: 2005/2006).

| (27) | I henhold til den første omstruktureringsplan skulle FSO på lang sigt producere [mellem 130 000 og 170 000] biler. I overensstemmelse med dette langsigtede produktionsmål planlagdes en reduktion af den eksisterende produktionskapacitet med en tredjedel, dvs. fra [200 000 — 230 000] køretøjer om året — på basis af toholdsskiftearbejde og 250 arbejdsdage — til [140 000 – 170 000] køretøjer om året. Siden 2001 har udnyttelsen af den eksisterende produktionskapacitet været begrænset (mindre end 25 %). De polske myndigheder anslår FSO's omsætningsnulpunkt efter omstruktureringen til [100 000 – 150 000] køretøjer om året (10). |
| --- | --- |

(27)

I henhold til den første omstruktureringsplan skulle FSO på lang sigt producere [mellem 130 000 og 170 000] biler. I overensstemmelse med dette langsigtede produktionsmål planlagdes en reduktion af den eksisterende produktionskapacitet med en tredjedel, dvs. fra [200 000 — 230 000] køretøjer om året — på basis af toholdsskiftearbejde og 250 arbejdsdage — til [140 000 – 170 000] køretøjer om året. Siden 2001 har udnyttelsen af den eksisterende produktionskapacitet været begrænset (mindre end 25 %). De polske myndigheder anslår FSO's omsætningsnulpunkt efter omstruktureringen til [100 000 – 150 000] køretøjer om året (10).

| (28) | I efterfølgende skrivelser har de polske myndigheder underrettet Kommissionen om forsinkelserne i forbindelse med gennemførelsen af den første omstruktureringsplan og om, at de fastlagte salgsmål på mellemlang sigt ikke er nået. |
| --- | --- |

(28)

I efterfølgende skrivelser har de polske myndigheder underrettet Kommissionen om forsinkelserne i forbindelse med gennemførelsen af den første omstruktureringsplan og om, at de fastlagte salgsmål på mellemlang sigt ikke er nået.

| (29) | I 2005 blev der indført ændringer af omstruktureringsplanen, som gik ud på, at FSO ikke længere planlagde at udvikle sine egne nye modeller, men hellere ville producere en eksisterende model for en større bilproducent (»licensgiver« — ikke at forveksle med AvtoZAZ, som er »investor«). Alle komponenter til produktionen ville dermed allerede være tilgængelige, og investeringerne kunne begrænses til de tekniske justeringer af de eksisterende FSO-produktionslinjer, der er nødvendige for produktionen af den nye model. For at kunne gennemføre den nye plan måtte FSO derfor finde en licensgiver. |
| --- | --- |

(29)

I 2005 blev der indført ændringer af omstruktureringsplanen, som gik ud på, at FSO ikke længere planlagde at udvikle sine egne nye modeller, men hellere ville producere en eksisterende model for en større bilproducent (»licensgiver« — ikke at forveksle med AvtoZAZ, som er »investor«). Alle komponenter til produktionen ville dermed allerede være tilgængelige, og investeringerne kunne begrænses til de tekniske justeringer af de eksisterende FSO-produktionslinjer, der er nødvendige for produktionen af den nye model. For at kunne gennemføre den nye plan måtte FSO derfor finde en licensgiver.

| (30) | Kommissionen finder, at denne ændring af omstruktureringsplanen (tilknytning af en licensgiver såvel som en investor) var nødvendig, eftersom det ikke lykkedes FSO at finde en investor, som var en større bilproducent, og som FSO kunne udvikle en ny model sammen med i henhold til den første omstruktureringsplan. Investoren — AvtoZAZ — havde ikke udviklet egne modeller, der kunne konkurrere på EU-markedet. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen finder, at denne ændring af omstruktureringsplanen (tilknytning af en licensgiver såvel som en investor) var nødvendig, eftersom det ikke lykkedes FSO at finde en investor, som var en større bilproducent, og som FSO kunne udvikle en ny model sammen med i henhold til den første omstruktureringsplan. Investoren — AvtoZAZ — havde ikke udviklet egne modeller, der kunne konkurrere på EU-markedet.

| (31) | Efter at omstruktureringsplanen var blevet ændret i overensstemmelse med udviklingen i forhandlingerne med investor, blev den ændret i overensstemmelse med udviklingen i forhandlingerne med potentielle licensgivere. |
| --- | --- |

(31)

Efter at omstruktureringsplanen var blevet ændret i overensstemmelse med udviklingen i forhandlingerne med investor, blev den ændret i overensstemmelse med udviklingen i forhandlingerne med potentielle licensgivere.

| (32) | I den udgave af omstruktureringsplanen, der er dateret november 2005, tilkendegiver de polske myndigheder, at der vil blive oprettet et nyt datterselskab til FSO [...]. |
| --- | --- |

(32)

I den udgave af omstruktureringsplanen, der er dateret november 2005, tilkendegiver de polske myndigheder, at der vil blive oprettet et nyt datterselskab til FSO [...].

| (33) | I [...] 2006 undertegnede FSO og dets aktionær UkrAvto et aftalememorandum med GM DAT om produktion af en ny model hos FSO. |
| --- | --- |

(33)

I [...] 2006 undertegnede FSO og dets aktionær UkrAvto et aftalememorandum med GM DAT om produktion af en ny model hos FSO.

| (34) | I [...] 2006 indgik FSO og UkrAvto en [...] aftale med GM DAT om produktion og [...] af modellen [...] (Chevrolet Aveo). GM ledte efter nye produktionsmuligheder for denne model i [...]. Ifølge kontrakten kan FSO producere og samle denne model indtil [...]. FSO kan indtil [...] sælge modellen i [...]. |
| --- | --- |

(34)

I [...] 2006 indgik FSO og UkrAvto en [...] aftale med GM DAT om produktion og [...] af modellen [...] (Chevrolet Aveo). GM ledte efter nye produktionsmuligheder for denne model i [...]. Ifølge kontrakten kan FSO producere og samle denne model indtil [...]. FSO kan indtil [...] sælge modellen i [...].

| (35) | Samtidig undertegnede FSO og GM DAT en aftale om forlængelse af den eksisterende licensaftale vedrørende modellen Daewoo Lanos [...]. Ifølge den nye aftale kan FSO producere denne model indtil [...] og sælge den indtil [...]. Da salget af Lanos-modellen [...] er steget i 2005 og 2006, agter FSO at producere et stort antal af denne gamle model, indtil produktionen af modellen [...] påbegyndes i slutningen af [...]. |
| --- | --- |

(35)

Samtidig undertegnede FSO og GM DAT en aftale om forlængelse af den eksisterende licensaftale vedrørende modellen Daewoo Lanos [...]. Ifølge den nye aftale kan FSO producere denne model indtil [...] og sælge den indtil [...]. Da salget af Lanos-modellen [...] er steget i 2005 og 2006, agter FSO at producere et stort antal af denne gamle model, indtil produktionen af modellen [...] påbegyndes i slutningen af [...].

| (36) | Ifølge de seneste oplysninger fra de polske myndigheder forventer FSO i modsætning til tidligere oplysninger på lang sigt at sælge [130 000 – 170 000] biler, især efter 2008. En del af denne produktion vil blive solgt i [...]. Størstedelen af den resterende produktion vil blive solgt i [...]. |
| --- | --- |

(36)

Ifølge de seneste oplysninger fra de polske myndigheder forventer FSO i modsætning til tidligere oplysninger på lang sigt at sælge [130 000 – 170 000] biler, især efter 2008. En del af denne produktion vil blive solgt i [...]. Størstedelen af den resterende produktion vil blive solgt i [...].

| (37) | Endelig er der med henblik på den finansielle omstrukturering, som er en del af omstruktureringsplanen, siden 2003 truffet en række foranstaltninger med henblik på at reducere selskabets gæld. Den 22. september 2003 undertegnedes en aftale mellem FSO's største kreditorer (DMC, den polske stat og [...] finansielle institutioner (heriblandt [...] polske banker). Ved denne aftale fastsattes konverteringen af DMC's og den polske stats tilgodehavender hos FSO til aktier i FSO til samme omregningsfaktor. Denne konvertering har siden fundet sted. De [...] finansielle institutioner indvilligede i at afskrive størstedelen af deres tilgodehavender hos FSO. Som nævnt har [...] banker siden solgt deres resterende tilgodehavender hos FSO til investoren (til nedsat pris). På nuværende tidspunkt er mere end [...] mio. PLN [...] afskrevet. Udover denne aftale med sine største kreditorer indgav FSO den 17. september 2003 begæring ved retten om indledning af mæglingsforhandlinger med FSO's mindre kreditorer. Disse forhandlinger er i mellemtiden afsluttet.
  Tabel 3
  Gældsomlægning










  Post | Gæld
  (i tusind PLN) | Renter
  (i tusind PLN) | I alt
  (i tusind PLN) | Gæld konverteret til aktier
  (i tusind PLN) | Afskrivning
  (i tusind PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DMC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Den polske stat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Mægling | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] finansielle institutioner | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| I alt | 4 193 892 | 873 849 | 5 067 741 | 3 547 475 | 1 188 500 |
| Gældens størrelse, således som den fremgår af lånene, som angivet i overensstemmelse med aftalen (under hensyntagen til dollarkursen på datoen for aftalen, dvs. 1 USD = 3,94 PLN). |

(37)

Endelig er der med henblik på den finansielle omstrukturering, som er en del af omstruktureringsplanen, siden 2003 truffet en række foranstaltninger med henblik på at reducere selskabets gæld. Den 22. september 2003 undertegnedes en aftale mellem FSO's største kreditorer (DMC, den polske stat og [...] finansielle institutioner (heriblandt [...] polske banker). Ved denne aftale fastsattes konverteringen af DMC's og den polske stats tilgodehavender hos FSO til aktier i FSO til samme omregningsfaktor. Denne konvertering har siden fundet sted. De [...] finansielle institutioner indvilligede i at afskrive størstedelen af deres tilgodehavender hos FSO. Som nævnt har [...] banker siden solgt deres resterende tilgodehavender hos FSO til investoren (til nedsat pris). På nuværende tidspunkt er mere end [...] mio. PLN [...] afskrevet. Udover denne aftale med sine største kreditorer indgav FSO den 17. september 2003 begæring ved retten om indledning af mæglingsforhandlinger med FSO's mindre kreditorer. Disse forhandlinger er i mellemtiden afsluttet.

Tabel 3

Gældsomlægning

Post

Gæld

(i tusind PLN)

Renter

(i tusind PLN)

I alt

(i tusind PLN)

Gæld konverteret til aktier

(i tusind PLN)

Afskrivning

(i tusind PLN)

DMC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Den polske stat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Mægling

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...] finansielle institutioner

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

I alt

4 193 892

873 849

5 067 741

3 547 475

1 188 500

Gældens størrelse, således som den fremgår af lånene, som angivet i overensstemmelse med aftalen (under hensyntagen til dollarkursen på datoen for aftalen, dvs. 1 USD = 3,94 PLN).

[...]

2.5.   Støtteforanstaltninger

| (38) | I sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure fastslog Kommissionen, at nogle af støtteforanstaltningerne med henblik på omstrukturering allerede var bevilget før tiltrædelsen, dvs. i sidste kvartal af 2003 og de første fire måneder af 2004. Disse foranstaltninger er derfor ikke omfattet af denne undersøgelse, som kun vedrører støtteforanstaltninger, der skulle bevilges efter tiltrædelsen. Den støtte, der var tildelt før tiltrædelsen, bør imidlertid tages i betragtning ved vurdering af spørgsmålet om forenelighed med fællesmarkedet, særligt når det gælder vurderingen af, om støtten er begrænset til et minimum. |
| --- | --- |

(38)

I sin beslutning om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure fastslog Kommissionen, at nogle af støtteforanstaltningerne med henblik på omstrukturering allerede var bevilget før tiltrædelsen, dvs. i sidste kvartal af 2003 og de første fire måneder af 2004. Disse foranstaltninger er derfor ikke omfattet af denne undersøgelse, som kun vedrører støtteforanstaltninger, der skulle bevilges efter tiltrædelsen. Den støtte, der var tildelt før tiltrædelsen, bør imidlertid tages i betragtning ved vurdering af spørgsmålet om forenelighed med fællesmarkedet, særligt når det gælder vurderingen af, om støtten er begrænset til et minimum.

| (39) | Størstedelen af den støtte, der bevilgedes efter tiltrædelsen, udgjordes af en statsgaranti på [...] % af et investeringslån, der skal ydes til [...]. Dette banklån vil blive ydet i USD på beløbet [...] mio. USD ([...] mio. EUR (11)). Garantien betyder, at staten eventuelt skal betale 83 mio. USD (66 mio. EUR) (12). Den anden vigtige foranstaltning er finansministeriets afskrivning af tilgodehavender hos FSO på 34 860 000 PLN (9 mio. EUR). |
| --- | --- |

(39)

Størstedelen af den støtte, der bevilgedes efter tiltrædelsen, udgjordes af en statsgaranti på [...] % af et investeringslån, der skal ydes til [...]. Dette banklån vil blive ydet i USD på beløbet [...] mio. USD ([...] mio. EUR (11)). Garantien betyder, at staten eventuelt skal betale 83 mio. USD (66 mio. EUR) (12). Den anden vigtige foranstaltning er finansministeriets afskrivning af tilgodehavender hos FSO på 34 860 000 PLN (9 mio. EUR).

| (40) | De forskellige foranstaltninger er anført i nedenstående tabel på basis af de oplysninger, de polske myndigheder forelagde den 3. januar 2006 (13):
  Tabel 4
  Statsstøtte efter Polens tiltrædelse af EU








  Nr. | Støttetildelende myndighed/Forpligtelsens art | Type statsstøtte | Værdien af støtten
  (i tusind USD) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Finansministeriet | Garantier og tilsagn om investeringslån | 83 000 |

(40)

De forskellige foranstaltninger er anført i nedenstående tabel på basis af de oplysninger, de polske myndigheder forelagde den 3. januar 2006 (13):

Tabel 4

Statsstøtte efter Polens tiltrædelse af EU

Nr.

Støttetildelende myndighed/Forpligtelsens art

Type statsstøtte

Værdien af støtten

(i tusind USD)

1

Finansministeriet

Garantier og tilsagn om investeringslån

83 000

| Nr. | Støttetildelende myndighed/Forpligtelsens art | Type statsstøtte | Gæld, der afskrives eller afvikles/Værdien af støtten
  (i tusind PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Skattekontoret Warszawa-Praga | Afskrivning | 34 860 |
| 3 | Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Institutionen for social forsikring) | Afskrivning | 1 586 |
| 4 | Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

  Betalinger til PFRON | Afskrivning, afvikling af gæld i 5 kvartalsvise rater, første rate forfalden til betaling den 30. juni 2005 | 467
  382 |
| 5 | Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

  Betalinger til PFRON | Afskrivning, afvikling af gæld i 6 kvartalsvise rater, første rate forfalden til betaling den 1 januar 2006 | 375
  375 |
| 6 | Warszawa By Ejendomsskat | Afvikling i 12 månedlige rater,
  første rate forfalden til betaling den 2 januar 2006 | 5 836 |
| 7 | Warszawa By Białołęka

  Forpagtningsafgifter for jord | Henstand med betaling til den 31. december 2005 | 376 |
| 8 | Warszawa By

  Forpagtningsafgifter for jord | Henstand med betaling til den 31. december 2005 | 2 022 |
| 9 | Distriktskontoret i Ełk

  Forpagtningsafgifter for jord | Henstand med betaling til den 31. december 2005 | 56 |
| 10 | Ełk By

  Ejendomsskat | Afvikling i 12 månedlige rater af de for april og maj 2004 skyldige beløb,
  første rate forfalden til betaling den 31. december 2004 | 54 |
| 11 | Ełk By

  Ejendomsskat | Afvikling af betaling i 12 kvartalsvise rater,
  første rate forfalden til betaling den 30. juni 2005 | 323 |
| 12 | Kożuchów By

  Ejendomsskat | Afvikling af betaling i 12 kvartalsvise rater,
  første rate forfalden til betaling den 1. januar 2005 | 458 |
| 13 | Amtsborgmesteren i Mazowiecki

  Forpagtningsafgifter for jord | Afskrivning af afgift for 2004 | 2 419 |
| 14 | Warszawa By | Afskrivning af afgift for 2004 | 397 |
| 15 | Distriktskontoret i Opole

  Forpagtningsafgifter for jord | Henstand med betaling til den 31. december 2004 | 79 |
| 16 | Distriktskontoret i Opole

  Forpagtningsafgifter for jord | Henstand med betaling til den 31. december 2005 | 79 |
| 17 | Distriktskontoret i Nysa

  Forpagtningsafgifter for jord | Henstand med betaling til den 31. december 2004 | 89 |
| 18 | Distriktskontoret i Nysa

  Forpagtningsafgifter for jord | Henstand med betaling til den 31. december 2005 | 81 |
| 19 | Nysa By

  Ejendomsskat | Afskrivning, afvikling af betaling i 16 kvartalsvise rater | 341
  341 |
| 20 | Mazowiecki, 2. skattekontor, Warszawa

  Skat på civilretlige transaktioner | Afskrivning | 1 103 |
| 21 | Mazowiecki, 2. skattekontor, Warszawa

  Skat på civilretlige transaktioner | Afskrivning | 671 |
| 22 | 2. tolddistrikt, Warszawa

  Told | Henstand med betalinger for maj og juni 2004 til december 2004 | 1 050 |
| 23 | 2. tolddistrikt, Warszawa

  Told | Henstand med betalinger for juli og august 2004 til januar 2005 | 1 000 |
| 24 | Den nationale fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning/Amtet fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning
  Den polske stat | Subsidier eller præferencelån til finansiering af implementering og drift ved udgangen af 2008 af et system til genanvendelse af biler og tilpasning heraf til lovens krav i forbindelse med miljøbeskyttelse. | 7 170 |
| | | I ALT i PLN (række 2-24) | 61 990 |

Nr.

Støttetildelende myndighed/Forpligtelsens art

Type statsstøtte

Gæld, der afskrives eller afvikles/Værdien af støtten

(i tusind PLN)

2

Skattekontoret Warszawa-Praga

Afskrivning

34 860

3

Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Institutionen for social forsikring)

Afskrivning

1 586

4

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

Betalinger til PFRON

Afskrivning, afvikling af gæld i 5 kvartalsvise rater, første rate forfalden til betaling den 30. juni 2005

467

382

5

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

Betalinger til PFRON

Afskrivning, afvikling af gæld i 6 kvartalsvise rater, første rate forfalden til betaling den 1 januar 2006

375

375

6

Warszawa By Ejendomsskat

Afvikling i 12 månedlige rater,

første rate forfalden til betaling den 2 januar 2006

5 836

7

Warszawa By Białołęka

Forpagtningsafgifter for jord

Henstand med betaling til den 31. december 2005

376

8

Warszawa By

Forpagtningsafgifter for jord

Henstand med betaling til den 31. december 2005

2 022

9

Distriktskontoret i Ełk

Forpagtningsafgifter for jord

Henstand med betaling til den 31. december 2005

56

10

Ełk By

Ejendomsskat

Afvikling i 12 månedlige rater af de for april og maj 2004 skyldige beløb,

første rate forfalden til betaling den 31. december 2004

54

11

Ełk By

Ejendomsskat

Afvikling af betaling i 12 kvartalsvise rater,

første rate forfalden til betaling den 30. juni 2005

323

12

Kożuchów By

Ejendomsskat

Afvikling af betaling i 12 kvartalsvise rater,

første rate forfalden til betaling den 1. januar 2005

458

13

Amtsborgmesteren i Mazowiecki

Forpagtningsafgifter for jord

Afskrivning af afgift for 2004

2 419

14

Warszawa By

Afskrivning af afgift for 2004

397

15

Distriktskontoret i Opole

Forpagtningsafgifter for jord

Henstand med betaling til den 31. december 2004

79

16

Distriktskontoret i Opole

Forpagtningsafgifter for jord

Henstand med betaling til den 31. december 2005

79

17

Distriktskontoret i Nysa

Forpagtningsafgifter for jord

Henstand med betaling til den 31. december 2004

89

18

Distriktskontoret i Nysa

Forpagtningsafgifter for jord

Henstand med betaling til den 31. december 2005

81

19

Nysa By

Ejendomsskat

Afskrivning, afvikling af betaling i 16 kvartalsvise rater

341

341

20

Mazowiecki, 2. skattekontor, Warszawa

Skat på civilretlige transaktioner

Afskrivning

1 103

21

Mazowiecki, 2. skattekontor, Warszawa

Skat på civilretlige transaktioner

Afskrivning

671

22

2. tolddistrikt, Warszawa

Told

Henstand med betalinger for maj og juni 2004 til december 2004

1 050

23

2. tolddistrikt, Warszawa

Told

Henstand med betalinger for juli og august 2004 til januar 2005

1 000

24

Den nationale fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning/Amtet fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning

Den polske stat

Subsidier eller præferencelån til finansiering af implementering og drift ved udgangen af 2008 af et system til genanvendelse af biler og tilpasning heraf til lovens krav i forbindelse med miljøbeskyttelse.

7 170

I ALT i PLN (række 2-24)

61 990

| (41) | De anmeldte støtteforanstaltninger beløber sig til 83 mio. USD (66 mio. EUR) og 62 mio. PLN (16 million EUR). Ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006 beløber støtteforanstaltningerne sig derfor i alt til 82 mio. EUR eller 318 mio. PLN. |
| --- | --- |

(41)

De anmeldte støtteforanstaltninger beløber sig til 83 mio. USD (66 mio. EUR) og 62 mio. PLN (16 million EUR). Ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006 beløber støtteforanstaltningerne sig derfor i alt til 82 mio. EUR eller 318 mio. PLN.

| (42) | En betragtelig del støtteforanstaltningerne består i afskrivning eller henstand med betalingen af statens tilgodehavender hos FSO. Da FSO ifølge Kommissionens oplysninger ikke har betalt disse tilgodehavender, har FSO allerede været begunstiget af henstand med disse betalinger. Som følge heraf kan en del af foranstaltningerne allerede betragtes som gennemført. |
| --- | --- |

(42)

En betragtelig del støtteforanstaltningerne består i afskrivning eller henstand med betalingen af statens tilgodehavender hos FSO. Da FSO ifølge Kommissionens oplysninger ikke har betalt disse tilgodehavender, har FSO allerede været begunstiget af henstand med disse betalinger. Som følge heraf kan en del af foranstaltningerne allerede betragtes som gennemført.

2.6.   Begrundelse for indledning af proceduren

| (43) | I sin beslutning om indledning af proceduren tilkendegav Kommissionen, at den nye støttes overensstemmelse med fællesmarkedet ville blive vurderet på grundlag af de gældende rammebestemmelser for redning og omstrukturering af virksomheder. Fællesskabets gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (14) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«) trådte i kraft den 10. oktober 2004. I forbindelse med støtteforanstaltninger, der var anmeldt før denne dato, anvendes de tidligere rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af truede virksomheder (15) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 1999«). Da foranstaltningerne blev anmeldt den 29. april 2004, fandt rammebestemmelserne fra 1999 anvendelse. Kommissionen foretog derfor en indledende vurdering af den anmeldte (nye) støtte på baggrund af de i disse rammebestemmelser fastsatte kriterier. |
| --- | --- |

(43)

I sin beslutning om indledning af proceduren tilkendegav Kommissionen, at den nye støttes overensstemmelse med fællesmarkedet ville blive vurderet på grundlag af de gældende rammebestemmelser for redning og omstrukturering af virksomheder. Fællesskabets gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (14) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«) trådte i kraft den 10. oktober 2004. I forbindelse med støtteforanstaltninger, der var anmeldt før denne dato, anvendes de tidligere rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af truede virksomheder (15) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 1999«). Da foranstaltningerne blev anmeldt den 29. april 2004, fandt rammebestemmelserne fra 1999 anvendelse. Kommissionen foretog derfor en indledende vurdering af den anmeldte (nye) støtte på baggrund af de i disse rammebestemmelser fastsatte kriterier.

| (44) | Kommissionen fandt for det første, at FSO i betragtning af sine tab og sit faldende salg i de foregående år kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til afsnit 2.1 i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen fandt for det første, at FSO i betragtning af sine tab og sit faldende salg i de foregående år kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til afsnit 2.1 i rammebestemmelserne.

| (45) | Med hensyn til genoprettelsen af selskabets rentabilitet ytrede Kommissionen tvivl med hensyn til visse aspekter af planen. Et af disse aspekter var uklarheden med hensyn til det planlagte produktionsniveau. Kommissionen bemærkede også, at den ikke var i besiddelse af den opdaterede omstruktureringsplan, som ifølge de polske myndigheder var blevet forhandlet med investoren. Som noget vigtigt bemærkede Kommissionen også, at den ikke havde modtaget en markedsundersøgelse fra de polske myndigheder. Kommissionen mente, at denne markedsundersøgelse burde omfatte en bedømmelse af den samlede produktionskapacitet og efterspørgslen i Fællesskabet og en vurdering af, hvorvidt der var overskydende produktionskapacitet på markedet. |
| --- | --- |

(45)

Med hensyn til genoprettelsen af selskabets rentabilitet ytrede Kommissionen tvivl med hensyn til visse aspekter af planen. Et af disse aspekter var uklarheden med hensyn til det planlagte produktionsniveau. Kommissionen bemærkede også, at den ikke var i besiddelse af den opdaterede omstruktureringsplan, som ifølge de polske myndigheder var blevet forhandlet med investoren. Som noget vigtigt bemærkede Kommissionen også, at den ikke havde modtaget en markedsundersøgelse fra de polske myndigheder. Kommissionen mente, at denne markedsundersøgelse burde omfatte en bedømmelse af den samlede produktionskapacitet og efterspørgslen i Fællesskabet og en vurdering af, hvorvidt der var overskydende produktionskapacitet på markedet.

| (46) | Med hensyn til spørgsmålet om forhindring af urimelig konkurrenceforvridning bemærkede Kommissionen, at den ikke kunne tage endelig stilling til dette, da de polske myndigheder for det første ikke havde forelagt oplysninger om, hvorvidt der var overkapacitet på det marked, hvor FSO opererer. For det andet havde Polen ikke angivet, hvilke foranstaltninger FSO og/eller investoren havde planer om at anvende, som kan overgå den reduktion af produktionskapaciteten, der allerede er fastlagt i omstruktureringsplanen som nødvendige midler til opnåelse af rentabilitet, og som kan betragtes som kompenserende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til spørgsmålet om forhindring af urimelig konkurrenceforvridning bemærkede Kommissionen, at den ikke kunne tage endelig stilling til dette, da de polske myndigheder for det første ikke havde forelagt oplysninger om, hvorvidt der var overkapacitet på det marked, hvor FSO opererer. For det andet havde Polen ikke angivet, hvilke foranstaltninger FSO og/eller investoren havde planer om at anvende, som kan overgå den reduktion af produktionskapaciteten, der allerede er fastlagt i omstruktureringsplanen som nødvendige midler til opnåelse af rentabilitet, og som kan betragtes som kompenserende foranstaltninger.

| (47) | Med hensyn til spørgsmålet om begrænsning af støtten til et minimum anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om den del af foranstaltningerne, der kunne betragtes som eget bidrag, og om detaljerede oplysninger vedrørende omkostningerne ved omstruktureringen. Kommissionen ytrede også tvivl om, hvorvidt støtten var begrænset til et minimum, idet visse støtteforanstaltninger havde en karakter af betingelse, der antydede, at de ikke var absolut nødvendige. |
| --- | --- |

(47)

Med hensyn til spørgsmålet om begrænsning af støtten til et minimum anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om den del af foranstaltningerne, der kunne betragtes som eget bidrag, og om detaljerede oplysninger vedrørende omkostningerne ved omstruktureringen. Kommissionen ytrede også tvivl om, hvorvidt støtten var begrænset til et minimum, idet visse støtteforanstaltninger havde en karakter af betingelse, der antydede, at de ikke var absolut nødvendige.

| (48) | Desuden bemærkede Kommissionen, at aftalen om gældsomlægning, som var indgået med de offentlige kreditorer den 22. september 2005, ikke kunne omfatte støtte bevilget før Polens tiltrædelse af EU. Denne potentielle støtte bør — selv om dens overensstemmelse med fællesmarkedet ikke kan bedømmes, og selv om den ikke kan erhverves — ikke desto mindre tages i betragtning ved vurdering af ny støtte. |
| --- | --- |

(48)

Desuden bemærkede Kommissionen, at aftalen om gældsomlægning, som var indgået med de offentlige kreditorer den 22. september 2005, ikke kunne omfatte støtte bevilget før Polens tiltrædelse af EU. Denne potentielle støtte bør — selv om dens overensstemmelse med fællesmarkedet ikke kan bedømmes, og selv om den ikke kan erhverves — ikke desto mindre tages i betragtning ved vurdering af ny støtte.

3.   POLENS BEMÆRKNINGER

| (49) | Med hensyn til de modstridende taloplysninger vedrørende de planlagte produktionsmål for 2005 og 2006 forklarede de polske myndigheder i deres skrivelse af 13. juni 2005, at de pågældende tal på grund af investorens forsinkede indtræden i selskabet måtte nedjusteres i de efterfølgende udgaver af omstruktureringsplanen. De påpegede, at omsætningsnulpunktet, anslået til ca. [100 000-150 000] biler, burde kunne nås på [...]. I deres skrivelse af 22. maj 2006 fremlagde de polske myndigheder salgsprognosen for årene 2008-2010. I de dokumenter, der blev fremlagt ved mødet den 31. august 2006, præsenterede de polske myndigheder prognosen for årene 2006-2008, og denne bekræfter ovenstående tal.
  Tabel 5










  Produktionsprognose
  (i tusind biler) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skrivelse af 22. maj 2006 (16) | | | [...] | [...] | [> 200] |
| Dokument af 31. august 2006 (produktionsprognoser, herunder for samlesæt) | [< 100] | [...] | [...] | | |

(49)

Med hensyn til de modstridende taloplysninger vedrørende de planlagte produktionsmål for 2005 og 2006 forklarede de polske myndigheder i deres skrivelse af 13. juni 2005, at de pågældende tal på grund af investorens forsinkede indtræden i selskabet måtte nedjusteres i de efterfølgende udgaver af omstruktureringsplanen. De påpegede, at omsætningsnulpunktet, anslået til ca. [100 000-150 000] biler, burde kunne nås på [...]. I deres skrivelse af 22. maj 2006 fremlagde de polske myndigheder salgsprognosen for årene 2008-2010. I de dokumenter, der blev fremlagt ved mødet den 31. august 2006, præsenterede de polske myndigheder prognosen for årene 2006-2008, og denne bekræfter ovenstående tal.

Tabel 5

Produktionsprognose

(i tusind biler)

2006

2007

2008

2009

2010

Skrivelse af 22. maj 2006 (16)

[...]

[...]

[> 200]

Dokument af 31. august 2006 (produktionsprognoser, herunder for samlesæt)

[< 100]

[...]

[...]

| (50) | I deres skrivelse af 3. oktober 2006 fremlagde de polske myndigheder betragteligt højere forventede salgstal for årene 2008-2010. Ifølge disse oplysninger skulle den årlige produktion i denne periode ligge på et niveau [over 250 000] biler. |
| --- | --- |

(50)

I deres skrivelse af 3. oktober 2006 fremlagde de polske myndigheder betragteligt højere forventede salgstal for årene 2008-2010. Ifølge disse oplysninger skulle den årlige produktion i denne periode ligge på et niveau [over 250 000] biler.

| (51) | Som krævet i beslutningen om indledning af proceduren forelagde Polen den 31. maj 2005 en opdateret udgave af omstruktureringsplanen. Polen har sidenhen forelagt nyere udgaver af planen. Omstruktureringsplanen indeholder en beskrivelse af de markeder, hvor FSO opererer. Som nævnt viser den, at der er en betragtelig overkapacitet i EU. |
| --- | --- |

(51)

Som krævet i beslutningen om indledning af proceduren forelagde Polen den 31. maj 2005 en opdateret udgave af omstruktureringsplanen. Polen har sidenhen forelagt nyere udgaver af planen. Omstruktureringsplanen indeholder en beskrivelse af de markeder, hvor FSO opererer. Som nævnt viser den, at der er en betragtelig overkapacitet i EU.

| (52) | Med hensyn til spørgsmålet om kompenserende modydelser anførte Polen for det første, at FSO har planer om at begrænse sin produktion og sit salg til [140 000-170 000] biler indtil 2008, til trods for at selskabet kan producere [200 000-230 000] biler og har reel mulighed for at præstere et salg, der er højere end [140 000-170 000] biler. For det andet reducerede FSO sit eget salgsnet ved at reducere antallet af bilforhandlere fra [...] i 2003 til [...] i 2006. Selskabet afviklede også sine egne to forhandlere. For det tredje begrænser selskabet antallet af lande, det eksporterer sine produkter til. |
| --- | --- |

(52)

Med hensyn til spørgsmålet om kompenserende modydelser anførte Polen for det første, at FSO har planer om at begrænse sin produktion og sit salg til [140 000-170 000] biler indtil 2008, til trods for at selskabet kan producere [200 000-230 000] biler og har reel mulighed for at præstere et salg, der er højere end [140 000-170 000] biler. For det andet reducerede FSO sit eget salgsnet ved at reducere antallet af bilforhandlere fra [...] i 2003 til [...] i 2006. Selskabet afviklede også sine egne to forhandlere. For det tredje begrænser selskabet antallet af lande, det eksporterer sine produkter til.

| (53) | Med hensyn til spørgsmålet om begrænsning af støtten til et minimum har de polske myndigheder forelagt adskillige dokumenter vedrørende de beløb, de betragter som deres eget bidrag. |
| --- | --- |

(53)

Med hensyn til spørgsmålet om begrænsning af støtten til et minimum har de polske myndigheder forelagt adskillige dokumenter vedrørende de beløb, de betragter som deres eget bidrag.

| (54) | Endelig forelagde Polen en kopi af aftalen om gældsomlægning af 22. september 2003. |
| --- | --- |

(54)

Endelig forelagde Polen en kopi af aftalen om gældsomlægning af 22. september 2003.

4.   VURDERING AF STØTTEN

4.1.   Vurdering af, om der foreligger støtte

| (55) | De polske myndigheder bestrider ikke, at de i tabel 4 anførte støtteforanstaltninger udgør statsstøtte, således som det fastslås i beslutningen om indledning af proceduren. |
| --- | --- |

(55)

De polske myndigheder bestrider ikke, at de i tabel 4 anførte støtteforanstaltninger udgør statsstøtte, således som det fastslås i beslutningen om indledning af proceduren.

| (56) | Foruden de i tabel 4 anførte foranstaltninger ytrede Kommissionen i sin beslutning om indledning af proceduren tvivl om, hvorvidt aftalen om gældsomlægning, der var indgået med de offentlige kreditorer den 22. september 2003 kunne omfatte støtte bevilget før tiltrædelsen. Kommissionen bemærkede, at de finansielle institutioner accepterede en delvis afskrivning af deres tilgodehavender hos FSO på den betingelse, at de polske skattemyndigheder godkendte den heraf resulterende afskrivning som en fradragsberettiget omkostning. Kommissionen bemærkede på denne baggrund, at staten kan have givet større indrømmelser end aftalens private parter. De polske myndigheder forelagde en kopi af aftalen af 22. september 2003. Kommissionen bemærkede, at den gældskonvertering til FSO-aktier, den polske stat havde accepteret, var foretaget parallelt med og på samme vilkår som den gældskonvertering, DMC, som er et privat selskab, havde accepteret. Ydermere er det af DMC efter ovennævnte principper konverterede beløb betydeligt større end den konvertering, den polske stat accepterede. Under disse omstændigheder fandt Kommissionen, at denne foranstaltning var foretaget efter markedsøkonomiske principper og ikke udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(56)

Foruden de i tabel 4 anførte foranstaltninger ytrede Kommissionen i sin beslutning om indledning af proceduren tvivl om, hvorvidt aftalen om gældsomlægning, der var indgået med de offentlige kreditorer den 22. september 2003 kunne omfatte støtte bevilget før tiltrædelsen. Kommissionen bemærkede, at de finansielle institutioner accepterede en delvis afskrivning af deres tilgodehavender hos FSO på den betingelse, at de polske skattemyndigheder godkendte den heraf resulterende afskrivning som en fradragsberettiget omkostning. Kommissionen bemærkede på denne baggrund, at staten kan have givet større indrømmelser end aftalens private parter. De polske myndigheder forelagde en kopi af aftalen af 22. september 2003. Kommissionen bemærkede, at den gældskonvertering til FSO-aktier, den polske stat havde accepteret, var foretaget parallelt med og på samme vilkår som den gældskonvertering, DMC, som er et privat selskab, havde accepteret. Ydermere er det af DMC efter ovennævnte principper konverterede beløb betydeligt større end den konvertering, den polske stat accepterede. Under disse omstændigheder fandt Kommissionen, at denne foranstaltning var foretaget efter markedsøkonomiske principper og ikke udgjorde statsstøtte.

| (57) | Selv om der i beslutningen om indledning af proceduren ikke rejses tvivl om dette spørgsmål, fordi foranstaltningen først gennemførtes efter beslutningens offentliggørelse, har Kommissionen verificeret, at den polske stats salg af sin aktiepost i FSO til AvtoZAZ til den [...] pris af 100 PLN den 30. juni 2005 ikke indebærer støtte til fordel for køberen og indirekte til fordel for FSO. Kommissionen analyserede den af KPMG udarbejdede vurderingsrapport. Konsulentfirmaet bemærkede, at selskabet kunne notere store tab og manglende efterspørgsel på sine produkter. Derfor kunne modellen med tilbagediskonterede pengestrømme ikke anvendes korrekt. Kun cost-metoden og likvidationsmetoden kunne anvendes. Begge metoder giver som resultat, at FSO’s værdi er [...]. PriceWaterhouseCoopers (herefter benævnt »PWC«) er i princippet enig i KPMG's konklusioner. Kommissionen, der ikke har fundet nævneværdige fejl i disse rapporter, konkluderer, at forløbet fra datoen for KPMG's vurdering til datoen for transaktionen ikke kan have givet anledning til en aktiepris på [...]. Kommissionen finder derfor, at denne foranstaltning ikke udgør et støtteelement. |
| --- | --- |

(57)

Selv om der i beslutningen om indledning af proceduren ikke rejses tvivl om dette spørgsmål, fordi foranstaltningen først gennemførtes efter beslutningens offentliggørelse, har Kommissionen verificeret, at den polske stats salg af sin aktiepost i FSO til AvtoZAZ til den [...] pris af 100 PLN den 30. juni 2005 ikke indebærer støtte til fordel for køberen og indirekte til fordel for FSO. Kommissionen analyserede den af KPMG udarbejdede vurderingsrapport. Konsulentfirmaet bemærkede, at selskabet kunne notere store tab og manglende efterspørgsel på sine produkter. Derfor kunne modellen med tilbagediskonterede pengestrømme ikke anvendes korrekt. Kun cost-metoden og likvidationsmetoden kunne anvendes. Begge metoder giver som resultat, at FSO’s værdi er [...]. PriceWaterhouseCoopers (herefter benævnt »PWC«) er i princippet enig i KPMG's konklusioner. Kommissionen, der ikke har fundet nævneværdige fejl i disse rapporter, konkluderer, at forløbet fra datoen for KPMG's vurdering til datoen for transaktionen ikke kan have givet anledning til en aktiepris på [...]. Kommissionen finder derfor, at denne foranstaltning ikke udgør et støtteelement.

| (58) | På denne baggrund kan det fastslås, at kun de i tabel 4 anførte foranstaltninger, udgør støtte, der er omfattet af nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(58)

På denne baggrund kan det fastslås, at kun de i tabel 4 anførte foranstaltninger, udgør støtte, der er omfattet af nærværende beslutning.

4.2.   Vurdering af støttens størrelse

| (59) | I sin beslutning om indledning af proceduren konkluderede Kommissionen, at de i tabel 4 anførte foranstaltninger ikke var bevilget før Polens tiltrædelse af EU den 1. maj 2004. Dog bemærkede Kommissionen, at i henhold til bestemmelserne om statsstøtte i aftalen om salg af FSO-aktier, som blev indgået den 30. juni 2005 af den polske stat og AvtoZAZ (artikel 9) vil »de kompetente offentlige myndigheder under forudsætning af, at Kommissionen træffer beslutning om godkendelse af den planlagte statsstøtte som forenelig med fællesmarkedet, bevilge selskabet [...] statsstøtte til omstrukturering. Denne støtte bevilges på de vilkår, der er fastsat i FSO's omstruktureringsplan, som for tiden undersøges af Europa-Kommissionen (sagsnummer C 3/2005). [...] Køberen erklærer, at tildelingen af statsstøtte til selskabet, jf. afsnit 1 ovenfor, var en af forudsætningerne for beslutningen om at investere ved at købe aktier i selskabet. [...] Hensigtserklæringerne fra de offentlige myndigheders kompetente organer om tildeling af statsstøtte til det i afsnit 1 ovenfor nævnte selskab er vedlagt som bilag 6 til denne kontrakt«. På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der den 30. juni 2005 var en retligt bindende forpligtelse for staten til under forudsætning af Kommissionens godkendelse at yde den anmeldte støtte. |
| --- | --- |

(59)

I sin beslutning om indledning af proceduren konkluderede Kommissionen, at de i tabel 4 anførte foranstaltninger ikke var bevilget før Polens tiltrædelse af EU den 1. maj 2004. Dog bemærkede Kommissionen, at i henhold til bestemmelserne om statsstøtte i aftalen om salg af FSO-aktier, som blev indgået den 30. juni 2005 af den polske stat og AvtoZAZ (artikel 9) vil »de kompetente offentlige myndigheder under forudsætning af, at Kommissionen træffer beslutning om godkendelse af den planlagte statsstøtte som forenelig med fællesmarkedet, bevilge selskabet [...] statsstøtte til omstrukturering. Denne støtte bevilges på de vilkår, der er fastsat i FSO's omstruktureringsplan, som for tiden undersøges af Europa-Kommissionen (sagsnummer C 3/2005). [...] Køberen erklærer, at tildelingen af statsstøtte til selskabet, jf. afsnit 1 ovenfor, var en af forudsætningerne for beslutningen om at investere ved at købe aktier i selskabet. [...] Hensigtserklæringerne fra de offentlige myndigheders kompetente organer om tildeling af statsstøtte til det i afsnit 1 ovenfor nævnte selskab er vedlagt som bilag 6 til denne kontrakt«. På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der den 30. juni 2005 var en retligt bindende forpligtelse for staten til under forudsætning af Kommissionens godkendelse at yde den anmeldte støtte.

| (60) | Kommissionen bemærkede, at det den 30. juni 2005 og før denne dato langtfra var sikkert, om FSO's rentabilitet kunne genoprettes. Dette bekræftes af ovennævnte vurderingsrapporter fra KPMG og PWC. Kommissionen bemærkede navnlig, at selskabet ikke havde nogen licensgiver med henblik på produktionen af en ny model. Selskabet vidste ikke, hvad det skulle producere i fremtiden. Kontrakten vedrørende [...] blev først undertegnet i 2006. Den daværende licensaftale med GM DAT om produktion af Lanos udløb den [...]. Produktionen af Lanos var lille og kunne ikke dække omkostningerne. Støtten blev således lovet uigenkaldeligt på et tidspunkt, hvor risikoen for konkurs var stor. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen bemærkede, at det den 30. juni 2005 og før denne dato langtfra var sikkert, om FSO's rentabilitet kunne genoprettes. Dette bekræftes af ovennævnte vurderingsrapporter fra KPMG og PWC. Kommissionen bemærkede navnlig, at selskabet ikke havde nogen licensgiver med henblik på produktionen af en ny model. Selskabet vidste ikke, hvad det skulle producere i fremtiden. Kontrakten vedrørende [...] blev først undertegnet i 2006. Den daværende licensaftale med GM DAT om produktion af Lanos udløb den [...]. Produktionen af Lanos var lille og kunne ikke dække omkostningerne. Støtten blev således lovet uigenkaldeligt på et tidspunkt, hvor risikoen for konkurs var stor.

| (61) | Med hensyn til det præcise støttebeløb i statsgarantien til dækning af investeringslånet på [...] har de polske myndigheder ikke forelagt beregninger af den risikofaktor, garantien kunne vægtes med. Indtil oktober 2006 understregede de polske myndigheder hele tiden, at denne garanti var nødvendig, da selskabet ikke var i stand til at opnå markedsfinansiering på grund af bankernes dårlige erfaringer og tab i forbindelse med tidligere lån til FSO. Desuden bemærker Kommissionen, at forpligtelsen til at bevilge garantien som nævnt blev indgået på et tidspunkt, hvor risikoen for konkurs var stor. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at den støtte, der er indeholdt i statsgarantien, kan udgøre 100 % af garantikvoten. I betragtning af den senere vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet behøver Kommissionen dog ikke at opgøre det nøjagtige støttebeløb, der er indeholdt i denne garanti. |
| --- | --- |

(61)

Med hensyn til det præcise støttebeløb i statsgarantien til dækning af investeringslånet på [...] har de polske myndigheder ikke forelagt beregninger af den risikofaktor, garantien kunne vægtes med. Indtil oktober 2006 understregede de polske myndigheder hele tiden, at denne garanti var nødvendig, da selskabet ikke var i stand til at opnå markedsfinansiering på grund af bankernes dårlige erfaringer og tab i forbindelse med tidligere lån til FSO. Desuden bemærker Kommissionen, at forpligtelsen til at bevilge garantien som nævnt blev indgået på et tidspunkt, hvor risikoen for konkurs var stor. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at den støtte, der er indeholdt i statsgarantien, kan udgøre 100 % af garantikvoten. I betragtning af den senere vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet behøver Kommissionen dog ikke at opgøre det nøjagtige støttebeløb, der er indeholdt i denne garanti.

| (62) | Kommissionen bemærker, at de polske myndigheder i deres skrivelse af 17. oktober 2006 antydede, at selskabet kunne indhente markedslån på dette tidspunkt. Følgelig anmodede Polen om, at det i garantien indeholdte støttebeløb beregnedes på basis af den rentenedsættelse, der blev opnået takket være denne garanti. Kommissionen kan ikke bevilge dette. På dette tidspunkt havde staten allerede forpligtet sig til at bevilge garantien (og de andre støtteforanstaltninger), og støttebeløbet skal beregnes senest på det tidspunkt, hvor staten uigenkaldeligt har forpligtet sig til at yde støtten. Alle de lån, virksomheden blev tilbudt på markedet på dette tidspunkt, var »påvirkede« af den støtte, som staten havde forpligtet sig til at yde. Markedet tog højde for den direkte, positive påvirkning (og den indirekte, som f.eks. at det var muligt at finde en investor takket være den lovede støtte) fra støtten til virksomheden. Således kan den finansieringspris, der på et senere tidspunkt tilbydes i forbindelse med ovenstående, ikke anvendes som grundlag for beregning af den støtte, der er indeholdt i de i aftalen tidligere lovede foranstaltninger. Desuden er de oplysninger, de polske myndigheder har forelagt vedrørende bankernes vilje til at yde lån ikke bindende og beviser ikke, at enhver bank er parat til at yde lån af den pågældende størrelsesorden til FSO uden statsstøtte. Endelig bekræftede de polske myndigheder i deres skrivelse af 17. november 2006 [...]. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen bemærker, at de polske myndigheder i deres skrivelse af 17. oktober 2006 antydede, at selskabet kunne indhente markedslån på dette tidspunkt. Følgelig anmodede Polen om, at det i garantien indeholdte støttebeløb beregnedes på basis af den rentenedsættelse, der blev opnået takket være denne garanti. Kommissionen kan ikke bevilge dette. På dette tidspunkt havde staten allerede forpligtet sig til at bevilge garantien (og de andre støtteforanstaltninger), og støttebeløbet skal beregnes senest på det tidspunkt, hvor staten uigenkaldeligt har forpligtet sig til at yde støtten. Alle de lån, virksomheden blev tilbudt på markedet på dette tidspunkt, var »påvirkede« af den støtte, som staten havde forpligtet sig til at yde. Markedet tog højde for den direkte, positive påvirkning (og den indirekte, som f.eks. at det var muligt at finde en investor takket være den lovede støtte) fra støtten til virksomheden. Således kan den finansieringspris, der på et senere tidspunkt tilbydes i forbindelse med ovenstående, ikke anvendes som grundlag for beregning af den støtte, der er indeholdt i de i aftalen tidligere lovede foranstaltninger. Desuden er de oplysninger, de polske myndigheder har forelagt vedrørende bankernes vilje til at yde lån ikke bindende og beviser ikke, at enhver bank er parat til at yde lån af den pågældende størrelsesorden til FSO uden statsstøtte. Endelig bekræftede de polske myndigheder i deres skrivelse af 17. november 2006 [...].

| (63) | Den støtte, der består i henstand med betalingen af udestående skat og socialsikringsbidrag, svarer til, at der ydes lån til selskabet. Som angivet er ovennævnte betalingshenstand tildelt på et tidspunkt, hvor risikoen for konkurs var høj. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at støttebeløbet i forbindelse med en sådan henstand kan omfatte hele det beløb, for hvilket der er bevilget udsættelse med betalingen. I betragtning af den senere vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet behøver Kommissionen dog ikke at opgøre det nøjagtige støttebeløb, der er indeholdt i denne betalingshenstand. |
| --- | --- |

(63)

Den støtte, der består i henstand med betalingen af udestående skat og socialsikringsbidrag, svarer til, at der ydes lån til selskabet. Som angivet er ovennævnte betalingshenstand tildelt på et tidspunkt, hvor risikoen for konkurs var høj. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at støttebeløbet i forbindelse med en sådan henstand kan omfatte hele det beløb, for hvilket der er bevilget udsættelse med betalingen. I betragtning af den senere vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet behøver Kommissionen dog ikke at opgøre det nøjagtige støttebeløb, der er indeholdt i denne betalingshenstand.

| (64) | Således er det maksimale støttebeløb, som er bevilget efter tiltrædelsen, på baggrund af det skøn, der er foretaget i nærværende beslutning, på 83 mio. USD (66 mio. EUR) plus 62 mio. PLN (16 mio. EUR). Ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006 beløber det maksimale støttebeløb sig derfor til i alt 82 mio. EUR eller 318 mio. PLN. |
| --- | --- |

(64)

Således er det maksimale støttebeløb, som er bevilget efter tiltrædelsen, på baggrund af det skøn, der er foretaget i nærværende beslutning, på 83 mio. USD (66 mio. EUR) plus 62 mio. PLN (16 mio. EUR). Ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006 beløber det maksimale støttebeløb sig derfor til i alt 82 mio. EUR eller 318 mio. PLN.

| (65) | Med hensyn til støttebeløbet i de foranstaltninger, der blev tildelt forud for tiltrædelsen, bemærker Kommissionen, at nogle af disse også bestod i henstand med betaling af udstående skat og socialsikringsbidrag. På basis af det nævnte ræsonnement finder Kommissionen, at det maksimale støttebeløb, der blev tildelt før Polens tiltrædelse af EU, er lig med summen af de nominelle værdier for støtteforanstaltningerne, dvs. 201 mio. PLN (51 mio. EUR). Kommissionen behøver dog ikke at opgøre det præcise støttebeløb i disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til støttebeløbet i de foranstaltninger, der blev tildelt forud for tiltrædelsen, bemærker Kommissionen, at nogle af disse også bestod i henstand med betaling af udstående skat og socialsikringsbidrag. På basis af det nævnte ræsonnement finder Kommissionen, at det maksimale støttebeløb, der blev tildelt før Polens tiltrædelse af EU, er lig med summen af de nominelle værdier for støtteforanstaltningerne, dvs. 201 mio. PLN (51 mio. EUR). Kommissionen behøver dog ikke at opgøre det præcise støttebeløb i disse foranstaltninger.

4.3.   Retsgrundlag for vurderingen

| (66) | Som allerede angivet i beslutningen om indledning af proceduren vurderes den pågældende støtte på grundlag af rammebestemmelserne fra 1999 (og ikke fra 2004) for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Kommissionen finder, at bevilling af omstruktureringsstøtte er i overensstemmelse med fællesmarkedet, når alle betingelser i rammebestemmelserne er opfyldt (17). |
| --- | --- |

(66)

Som allerede angivet i beslutningen om indledning af proceduren vurderes den pågældende støtte på grundlag af rammebestemmelserne fra 1999 (og ikke fra 2004) for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Kommissionen finder, at bevilling af omstruktureringsstøtte er i overensstemmelse med fællesmarkedet, når alle betingelser i rammebestemmelserne er opfyldt (17).

4.4.   Virksomhedens støtteberettigelse

| (67) | Som angivet i beslutningen om indledning af proceduren finder Kommissionen, at FSO er en kriseramt virksomhed og har brug for omstruktureringsstøtte. Ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder ville selskabet uden støtte ikke være i stand til at tiltrække en ny hovedaktionær eller en licensgiver, hvilket var en forudsætning for dens overlevelse. Desuden ville bankerne selv i dag uden statsgaranti ikke have ydet FSO de investeringslån, der er uundværlige for produktionen af en ny model og dermed for virksomhedens overlevelse. |
| --- | --- |

(67)

Som angivet i beslutningen om indledning af proceduren finder Kommissionen, at FSO er en kriseramt virksomhed og har brug for omstruktureringsstøtte. Ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder ville selskabet uden støtte ikke være i stand til at tiltrække en ny hovedaktionær eller en licensgiver, hvilket var en forudsætning for dens overlevelse. Desuden ville bankerne selv i dag uden statsgaranti ikke have ydet FSO de investeringslån, der er uundværlige for produktionen af en ny model og dermed for virksomhedens overlevelse.

| (68) | Kommissionen måtte også kontrollere, om selskabet [...], der i givet fald ville kunne modtage statsgaranterede investeringslån, var støtteberettiget. De polske myndigheder forsikrede, at [...] — uanset hvilket navn virksomheden tildeltes — ville blive til et datterselskab af FSO og være omfattet af FSO-gruppens konsoliderede regnskab. På grundlag af oplysningerne fra de polske myndigheder kan det konstateres, at oprettelsen af [...] ikke i henhold til rammebestemmelserne ville være en oprettelse af en ny virksomhed. Som en væsentlig del af et kriseramt erhvervsforetagende er virksomheden [...] berettiget til omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen måtte også kontrollere, om selskabet [...], der i givet fald ville kunne modtage statsgaranterede investeringslån, var støtteberettiget. De polske myndigheder forsikrede, at [...] — uanset hvilket navn virksomheden tildeltes — ville blive til et datterselskab af FSO og være omfattet af FSO-gruppens konsoliderede regnskab. På grundlag af oplysningerne fra de polske myndigheder kan det konstateres, at oprettelsen af [...] ikke i henhold til rammebestemmelserne ville være en oprettelse af en ny virksomhed. Som en væsentlig del af et kriseramt erhvervsforetagende er virksomheden [...] berettiget til omstruktureringsstøtte.

4.5.   Genoprettelse af rentabilitet

| (69) | I rammebestemmelserne fastsættes følgende: »Omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. [...] Forbedringen af rentabiliteten skal først og fremmest opnås gennem de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen [...]«. |
| --- | --- |

(69)

I rammebestemmelserne fastsættes følgende: »Omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. [...] Forbedringen af rentabiliteten skal først og fremmest opnås gennem de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen [...]«.

| (70) | Som nævnt vil FSO for fremtiden operere som uafhængig bilproducent i den forstand, at bilmodeller, der produceres, samles og sælges af virksomheden, ikke er udviklet i den koncern, den tilhører (18). Derfor må selskabet indgå licensaftaler med store bilproducenter, der udvikler deres egne modeller. Disse selskaber kan enten producere sine modeller på egne fabrikker eller få dem produceret hos uafhængige producenter såsom FSO. Det følger af ovenstående, at FSO i sine bestræbelser på at opnå licensaftaler vil skulle konkurrere med såvel de pågældende bilproducenters eksisterende fabrikker som med andre uafhængige producenters. Kun hvis FSO er en pålidelig og effektiv producent, der er kendetegnet ved et lavt omkostningsniveau, kan virksomheden regelmæssigt indhente licensaftaler og skabe fortjeneste ved produktion af sådanne modeller. |
| --- | --- |

(70)

Som nævnt vil FSO for fremtiden operere som uafhængig bilproducent i den forstand, at bilmodeller, der produceres, samles og sælges af virksomheden, ikke er udviklet i den koncern, den tilhører (18). Derfor må selskabet indgå licensaftaler med store bilproducenter, der udvikler deres egne modeller. Disse selskaber kan enten producere sine modeller på egne fabrikker eller få dem produceret hos uafhængige producenter såsom FSO. Det følger af ovenstående, at FSO i sine bestræbelser på at opnå licensaftaler vil skulle konkurrere med såvel de pågældende bilproducenters eksisterende fabrikker som med andre uafhængige producenters. Kun hvis FSO er en pålidelig og effektiv producent, der er kendetegnet ved et lavt omkostningsniveau, kan virksomheden regelmæssigt indhente licensaftaler og skabe fortjeneste ved produktion af sådanne modeller.

| (71) | Kommissionen bemærker, at målet for omstruktureringsplanen er, at den sidste af ovennævnte betingelser opfyldes. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen bemærker, at målet for omstruktureringsplanen er, at den sidste af ovennævnte betingelser opfyldes.

| (72) | På det organisatoriske plan gennemførte selskabet en vidtrækkende omstruktureringsplan, der omfattede såvel FSO som dets datterselskaber. Blandt de problemer, der identificeredes hos FSO, bør nævnes for mange afdelinger og ledelsesniveauer samt en utilstrækkelig organisationsstruktur. FSO besluttede at reducere antallet af afdelinger og at lægge nogle af dem sammen med henblik på at reducere antallet af ledelsesniveauer og ledelsesstillinger. Selskabet har også ændret funktionsstrukturen i virksomheden ved at sammenlægge nogle af funktionerne og eliminere overflødige funktioner. Mere generelt kan det siges, at selskabet reducerede sin arbejdsstyrke betragteligt, da hverken beskæftigelsesgraden eller -strukturen modsvarede de aktuelle aktiviteter eller produktionens størrelse; dette er vist i tabel 2. Selskabet har desuden omstruktureret sin datterselskaber inden for service, produktion af dele og salg. |
| --- | --- |

(72)

På det organisatoriske plan gennemførte selskabet en vidtrækkende omstruktureringsplan, der omfattede såvel FSO som dets datterselskaber. Blandt de problemer, der identificeredes hos FSO, bør nævnes for mange afdelinger og ledelsesniveauer samt en utilstrækkelig organisationsstruktur. FSO besluttede at reducere antallet af afdelinger og at lægge nogle af dem sammen med henblik på at reducere antallet af ledelsesniveauer og ledelsesstillinger. Selskabet har også ændret funktionsstrukturen i virksomheden ved at sammenlægge nogle af funktionerne og eliminere overflødige funktioner. Mere generelt kan det siges, at selskabet reducerede sin arbejdsstyrke betragteligt, da hverken beskæftigelsesgraden eller -strukturen modsvarede de aktuelle aktiviteter eller produktionens størrelse; dette er vist i tabel 2. Selskabet har desuden omstruktureret sin datterselskaber inden for service, produktion af dele og salg.

| (73) | På den finansielle side var selskabet tynget af gæld, som det ikke kunne betale på grund af de betragtelige tab, det havde lidt siden 2000. Som vist i tabel 3 lykkedes det dog virksomheden at forhandle en aftale med kreditorerne, der går ud på, at gælden enten konverteres til aktier eller i vidt omfang afskrives. |
| --- | --- |

(73)

På den finansielle side var selskabet tynget af gæld, som det ikke kunne betale på grund af de betragtelige tab, det havde lidt siden 2000. Som vist i tabel 3 lykkedes det dog virksomheden at forhandle en aftale med kreditorerne, der går ud på, at gælden enten konverteres til aktier eller i vidt omfang afskrives.

| (74) | Ovenstående illustrerer, at selskabet i overensstemmelse med rammebestemmelserne allerede har truffet vigtige interne foranstaltninger såvel på det organisatoriske som på det finansielle plan med henblik på at genvinde sin konkurrenceevne. Omstruktureringsperioden vil imidlertid først være afsluttet, når FSO har foretaget alle de investeringer, der er nødvendige for påbegyndelsen af produktionen af den nye model og har genoprettet et produktionsniveau, der giver en rimelig indtjening. På grundlag af de nuværende planer bør omstruktureringsperioden betragtes som tilendebragt [...]. |
| --- | --- |

(74)

Ovenstående illustrerer, at selskabet i overensstemmelse med rammebestemmelserne allerede har truffet vigtige interne foranstaltninger såvel på det organisatoriske som på det finansielle plan med henblik på at genvinde sin konkurrenceevne. Omstruktureringsperioden vil imidlertid først være afsluttet, når FSO har foretaget alle de investeringer, der er nødvendige for påbegyndelsen af produktionen af den nye model og har genoprettet et produktionsniveau, der giver en rimelig indtjening. På grundlag af de nuværende planer bør omstruktureringsperioden betragtes som tilendebragt [...].

| (75) | Foruden den interne omstrukturering, der gør FSO til en mere effektiv producent, er det også til gavn for selskabet, at det fra 2005 har en ny investor, selskabet AvtoZAZ. Dette giver FSO privilegeret adgang til UkrAvto's distributionsnet og til at sælge sine egne produkter direkte gennem dette net. |
| --- | --- |

(75)

Foruden den interne omstrukturering, der gør FSO til en mere effektiv producent, er det også til gavn for selskabet, at det fra 2005 har en ny investor, selskabet AvtoZAZ. Dette giver FSO privilegeret adgang til UkrAvto's distributionsnet og til at sælge sine egne produkter direkte gennem dette net.

| (76) | Kommissionen bemærker, at omstruktureringsplanen ikke er fri for risici og usikkerhed. For det første vil FSO regelmæssigt med held skulle indhente licensaftaler for at have modeller at producere. For det anden vil FSO være afhængig af, at den ene eller de to modeller, fabrikken producerer, har kommerciel succes, og dette kan ikke garanteres. For det tredje vil FSO skulle skabe en tilstrækkelig fortjenstmargen ved produktionen af disse modeller. I betragtning af den hårde konkurrence på bilmarkedet, som afspejles i lave fortjenester på masseproducerede biler, vil det kræve vedvarende forbedringer af effektiviteten og kontrol af omkostningerne at opnå den i denne forbindelse krævede rentabilitet. Hvis nogen af disse risici, der er indbygget i omstruktureringsplanen, realiseres, kan de ikke betragtes som »uforudselige omstændigheder«, jf. punkt 48 i rammebestemmelserne fra 1999. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen bemærker, at omstruktureringsplanen ikke er fri for risici og usikkerhed. For det første vil FSO regelmæssigt med held skulle indhente licensaftaler for at have modeller at producere. For det anden vil FSO være afhængig af, at den ene eller de to modeller, fabrikken producerer, har kommerciel succes, og dette kan ikke garanteres. For det tredje vil FSO skulle skabe en tilstrækkelig fortjenstmargen ved produktionen af disse modeller. I betragtning af den hårde konkurrence på bilmarkedet, som afspejles i lave fortjenester på masseproducerede biler, vil det kræve vedvarende forbedringer af effektiviteten og kontrol af omkostningerne at opnå den i denne forbindelse krævede rentabilitet. Hvis nogen af disse risici, der er indbygget i omstruktureringsplanen, realiseres, kan de ikke betragtes som »uforudselige omstændigheder«, jf. punkt 48 i rammebestemmelserne fra 1999.

| (77) | Når det imidlertid tages i betragtning, at den organisatoriske og finansielle omstrukturering allerede er gennemført, at der er indhentet støtte fra en ny aktionær, og at der er indgået en aftale [...] med GM DAT undertegnet den [...] 2006 om produktion af modellen [...], finder Kommissionen, at der er tilstrækkelig sandsynlighed for, at omstruktureringsplanen vil gøre det muligt for FSO at genoprette sin langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(77)

Når det imidlertid tages i betragtning, at den organisatoriske og finansielle omstrukturering allerede er gennemført, at der er indhentet støtte fra en ny aktionær, og at der er indgået en aftale [...] med GM DAT undertegnet den [...] 2006 om produktion af modellen [...], finder Kommissionen, at der er tilstrækkelig sandsynlighed for, at omstruktureringsplanen vil gøre det muligt for FSO at genoprette sin langsigtede rentabilitet.

4.6.   Forhindring af urimelig konkurrenceforvridning

| (78) | Som nævnt er overkapacitet det svage punkt i EU's bilindustri, og producenterne må med regelmæssige mellemrum melde om nedskæringer i arbejdsstyrken. I denne sammenhæng er det normalt, at markedsmekanismerne bevirker, at en virksomhed må forlade markedet. Den støtte, der er genstand for denne analyse, forstyrrer disse mekanismer og flytter tilpasningsbyrden over på andre producenter. Disse konkurrenter stilles over for endnu en konkurrent i forhold til en situation, hvor det pågældende land ikke havde interveneret og reddet FSO fra konkurs. For at kunne vurdere, hvor meget markedet forvrides af den omhandlede støtte, er det derfor nødvendigt at analysere, på hvilke markeder FSO opererer, og hvem der er selskabets konkurrenter. |
| --- | --- |

(78)

Som nævnt er overkapacitet det svage punkt i EU's bilindustri, og producenterne må med regelmæssige mellemrum melde om nedskæringer i arbejdsstyrken. I denne sammenhæng er det normalt, at markedsmekanismerne bevirker, at en virksomhed må forlade markedet. Den støtte, der er genstand for denne analyse, forstyrrer disse mekanismer og flytter tilpasningsbyrden over på andre producenter. Disse konkurrenter stilles over for endnu en konkurrent i forhold til en situation, hvor det pågældende land ikke havde interveneret og reddet FSO fra konkurs. For at kunne vurdere, hvor meget markedet forvrides af den omhandlede støtte, er det derfor nødvendigt at analysere, på hvilke markeder FSO opererer, og hvem der er selskabets konkurrenter.

| (79) | Kommissionen bemærker, at FSO opererer på to markeder. For det første konkurrerer FSO om licensaftaler eller ordrer på produktion af biler for eksisterende store bilproducenter. I denne sammenhæng konkurrerer FSO med eksisterende fabrikker — hvad enten de tilhører de pågældende store bilproducenter eller er uafhængige — som også kan producere disse biler, og som ville være interesseret i at samle dem. Kommissionen har bemærket, at de store bilproducenter, der opererer i EU, med regelmæssige mellemrum lader en række fabrikker, der er lokaliseret i et afgrænset område, typisk Europa (19), konkurrere med hinanden om produktionen af en bestemt model. Takket være støtten vil FSO ikke gå konkurs, og selskabet vil kunne konkurrere om sådanne produktionsmuligheder på bekostning af andre fabrikker i det pågældende område. Denne type konkurrenceforvridning kan allerede have fundet sted, da FSO indgik licensaftale med GM DAT om produktion af modellen [...]. Modellen [...] kunne teoretisk set produceres på en anden europæisk fabrik. Da FSO i fremtiden vil konkurrere om andre licensaftaler, kan Kommissionen — også når der ses bort fra denne konkrete aftale — med rimelighed antage, at konkurrenceforvridninger som den her beskrevne også i fremtiden vil finde sted til skade for andre fabrikker baseret i EU. I denne sammenhæng bemærker Kommissionen, at en række fabrikker i EU for tiden producerer biler af den type, som FSO har planer om at producere. En sådan konkurrenceforvridning vil alvorligt kunne skade den fabrik, der ville have fået den pågældende licensaftale, hvis FSO havde forladt markedet. Produktionen af en bil er ofte forbundet med ansættelsen af hundredvis (eller endda tusindvis) af medarbejdere over adskillige år. FSO's tilstedeværelse på markedet har derfor stor indflydelse på velfærden i den medlemsstat, hvor den fabrik, der ikke vinder en kontrakt, befinder sig. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen bemærker, at FSO opererer på to markeder. For det første konkurrerer FSO om licensaftaler eller ordrer på produktion af biler for eksisterende store bilproducenter. I denne sammenhæng konkurrerer FSO med eksisterende fabrikker — hvad enten de tilhører de pågældende store bilproducenter eller er uafhængige — som også kan producere disse biler, og som ville være interesseret i at samle dem. Kommissionen har bemærket, at de store bilproducenter, der opererer i EU, med regelmæssige mellemrum lader en række fabrikker, der er lokaliseret i et afgrænset område, typisk Europa (19), konkurrere med hinanden om produktionen af en bestemt model. Takket være støtten vil FSO ikke gå konkurs, og selskabet vil kunne konkurrere om sådanne produktionsmuligheder på bekostning af andre fabrikker i det pågældende område. Denne type konkurrenceforvridning kan allerede have fundet sted, da FSO indgik licensaftale med GM DAT om produktion af modellen [...]. Modellen [...] kunne teoretisk set produceres på en anden europæisk fabrik. Da FSO i fremtiden vil konkurrere om andre licensaftaler, kan Kommissionen — også når der ses bort fra denne konkrete aftale — med rimelighed antage, at konkurrenceforvridninger som den her beskrevne også i fremtiden vil finde sted til skade for andre fabrikker baseret i EU. I denne sammenhæng bemærker Kommissionen, at en række fabrikker i EU for tiden producerer biler af den type, som FSO har planer om at producere. En sådan konkurrenceforvridning vil alvorligt kunne skade den fabrik, der ville have fået den pågældende licensaftale, hvis FSO havde forladt markedet. Produktionen af en bil er ofte forbundet med ansættelsen af hundredvis (eller endda tusindvis) af medarbejdere over adskillige år. FSO's tilstedeværelse på markedet har derfor stor indflydelse på velfærden i den medlemsstat, hvor den fabrik, der ikke vinder en kontrakt, befinder sig.

| (80) | For det andet vil den bilmodel, FSO producerer, konkurrere med andre modeller og tage en del af disses markedsandele. Salget af de konkurrerende modeller vil være lavere end tilfældet var, hvis FSO ikke havde været på markedet. Denne form for markedsforvridning vil have negative konsekvenser for bilproducenter og -fabrikker, der producerer konkurrerende modeller. Hvis FSO havde forladt markedet, ville produktionen af den model, FSO skal producere, med stor sandsynlighed være tildelt en anden fabrik. Kommissionen bemærker dog, at den omstændighed, at FSO har vundet kontrakten, betyder, at FSO kan producere til lavere pris. Derfor vil der blive udbudt billigere biler på markedet, end tilfældet havde været, hvis FSO havde forladt det (20). Desuden er det almindeligt anerkendt, at en øgelse af produktionskapaciteten på markedet medfører en tendens til lavere priser for den pågældende vare. De lavere bilpriser vil derfor skade konkurrenterne. Kommissionen bemærker, at FSO's produktion ifølge den prognose, der findes i omstruktureringsplanen, på længere sigt vil udgøre 1-2 % af bilproduktionen i EU. Dog indrømmede de polske myndigheder, at de biler, der produceres af FSO, hovedsagelig vil konkurrere med bilmodeller af lignende størrelse og pris. Derfor kan FSO's markedsandel i dette markedssegment ikke betragtes som »ubetydelig«, jf. pkt. 36 i rammebestemmelserne af 1999. |
| --- | --- |

(80)

For det andet vil den bilmodel, FSO producerer, konkurrere med andre modeller og tage en del af disses markedsandele. Salget af de konkurrerende modeller vil være lavere end tilfældet var, hvis FSO ikke havde været på markedet. Denne form for markedsforvridning vil have negative konsekvenser for bilproducenter og -fabrikker, der producerer konkurrerende modeller. Hvis FSO havde forladt markedet, ville produktionen af den model, FSO skal producere, med stor sandsynlighed være tildelt en anden fabrik. Kommissionen bemærker dog, at den omstændighed, at FSO har vundet kontrakten, betyder, at FSO kan producere til lavere pris. Derfor vil der blive udbudt billigere biler på markedet, end tilfældet havde været, hvis FSO havde forladt det (20). Desuden er det almindeligt anerkendt, at en øgelse af produktionskapaciteten på markedet medfører en tendens til lavere priser for den pågældende vare. De lavere bilpriser vil derfor skade konkurrenterne. Kommissionen bemærker, at FSO's produktion ifølge den prognose, der findes i omstruktureringsplanen, på længere sigt vil udgøre 1-2 % af bilproduktionen i EU. Dog indrømmede de polske myndigheder, at de biler, der produceres af FSO, hovedsagelig vil konkurrere med bilmodeller af lignende størrelse og pris. Derfor kan FSO's markedsandel i dette markedssegment ikke betragtes som »ubetydelig«, jf. pkt. 36 i rammebestemmelserne af 1999.

| (81) | På baggrund af ovenstående analyse, konkluderer Kommissionen, at den støtte, der sikrer FSO mod konkurs og bevirker, at selskabet kan opretholde sin tilstedeværelse på et marked kendetegnet ved overkapacitet, vil få negative konsekvenser for FSO's konkurrenter: Fabrikker, der byder på produktionen af den samme bilmodel, fabrikker, der producerer konkurrerende modeller og bilproducenter, der producerer konkurrerende modeller. Derfor finder Kommissionen, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger, der kan begrænse den konkurrenceforvridning, støtten har bevirket. I forbindelse med sin beslutning om, hvor vidtgående disse foranstaltninger skal være, tager Kommissionen hensyn til den formildende omstændighed, at virksomheden er beliggende i et støtteberettiget område, og at dets markedsandel er lille. |
| --- | --- |

(81)

På baggrund af ovenstående analyse, konkluderer Kommissionen, at den støtte, der sikrer FSO mod konkurs og bevirker, at selskabet kan opretholde sin tilstedeværelse på et marked kendetegnet ved overkapacitet, vil få negative konsekvenser for FSO's konkurrenter: Fabrikker, der byder på produktionen af den samme bilmodel, fabrikker, der producerer konkurrerende modeller og bilproducenter, der producerer konkurrerende modeller. Derfor finder Kommissionen, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger, der kan begrænse den konkurrenceforvridning, støtten har bevirket. I forbindelse med sin beslutning om, hvor vidtgående disse foranstaltninger skal være, tager Kommissionen hensyn til den formildende omstændighed, at virksomheden er beliggende i et støtteberettiget område, og at dets markedsandel er lille.

| (82) | I løbet af proceduren har de polske myndigheder foreslået en række kompenserende modydelser. For det første har de polske myndigheder påpeget, at FSO har reduceret sit salgsnet ved at formindske antallet af forhandlere. Kommissionen finder imidlertid, at da salget i Polen er faldet drastisk, og da visse forhandlere har uindfriede fordringer på FSO eller er gået konkurs, var denne rationalisering nødvendig af hensyn til rentabiliteten og nødvendigheden af at reducere salgsomkostningerne. Desuden kontrolleredes nogle af disse forhandlere ikke af FSO, og det var ejerne af forhandlerne, der traf beslutningen om ikke længere at sælge FSO's biler, men biler af andre mærker. Denne foranstaltning er derfor ikke en supplerende foranstaltning fra FSO's side, og den begrænser ikke selskabets tilstedeværelse på markedet ud over, hvad der kræves med henblik på at genvinde rentabiliteten. Den kan derfor ikke godtages som kompenserende modydelse. |
| --- | --- |

(82)

I løbet af proceduren har de polske myndigheder foreslået en række kompenserende modydelser. For det første har de polske myndigheder påpeget, at FSO har reduceret sit salgsnet ved at formindske antallet af forhandlere. Kommissionen finder imidlertid, at da salget i Polen er faldet drastisk, og da visse forhandlere har uindfriede fordringer på FSO eller er gået konkurs, var denne rationalisering nødvendig af hensyn til rentabiliteten og nødvendigheden af at reducere salgsomkostningerne. Desuden kontrolleredes nogle af disse forhandlere ikke af FSO, og det var ejerne af forhandlerne, der traf beslutningen om ikke længere at sælge FSO's biler, men biler af andre mærker. Denne foranstaltning er derfor ikke en supplerende foranstaltning fra FSO's side, og den begrænser ikke selskabets tilstedeværelse på markedet ud over, hvad der kræves med henblik på at genvinde rentabiliteten. Den kan derfor ikke godtages som kompenserende modydelse.

| (83) | De polske myndigheder har også foreslået, at FSO »frivilligt« begrænser det antal lande, det eksporterer sine varer til. Kommissionen bemærker dog, at FSO ikke vil producere sine egne modeller, men producere i henhold til en licensaftale. En sådan aftale sætter grænser for, i hvilke lande varerne kan sælges. En begrænsning som ovennævnte er derfor indbygget i forretningsplanen og udgør ikke en indrømmelse fra FSO, som ikke har kontrol over den. Desuden er salgsprognoserne for disse lande ikke tilstrækkeligt underbyggede. |
| --- | --- |

(83)

De polske myndigheder har også foreslået, at FSO »frivilligt« begrænser det antal lande, det eksporterer sine varer til. Kommissionen bemærker dog, at FSO ikke vil producere sine egne modeller, men producere i henhold til en licensaftale. En sådan aftale sætter grænser for, i hvilke lande varerne kan sælges. En begrænsning som ovennævnte er derfor indbygget i forretningsplanen og udgør ikke en indrømmelse fra FSO, som ikke har kontrol over den. Desuden er salgsprognoserne for disse lande ikke tilstrækkeligt underbyggede.

| (84) | De polske myndigheder har foreslået, at der blev afmonteret udstyr fra FSO's produktionslinjer. Dette udstyr skal imidlertid alligevel afmonteres og erstattes med andet udstyr, der er beregnet til produktionen af den nye model. |
| --- | --- |

(84)

De polske myndigheder har foreslået, at der blev afmonteret udstyr fra FSO's produktionslinjer. Dette udstyr skal imidlertid alligevel afmonteres og erstattes med andet udstyr, der er beregnet til produktionen af den nye model.

| (85) | Desuden har Polen foreslået, at FSO's produktionskapacitet, der er på [200 000 — 230 000] enheder om året baseret på toholdsskift, reduceres til [140 000 — 170 000] enheder om året indtil 2008. Kommissionen bemærker, at dette svarer til den produktion, der i henhold til FSO's prognose forventes nået i 2008 (se tabel 5) (21). Derfor ville denne foranstaltning ikke udgøre en begrænsning for selskabet. |
| --- | --- |

(85)

Desuden har Polen foreslået, at FSO's produktionskapacitet, der er på [200 000 — 230 000] enheder om året baseret på toholdsskift, reduceres til [140 000 — 170 000] enheder om året indtil 2008. Kommissionen bemærker, at dette svarer til den produktion, der i henhold til FSO's prognose forventes nået i 2008 (se tabel 5) (21). Derfor ville denne foranstaltning ikke udgøre en begrænsning for selskabet.

| (86) | Sammenfattende kan det siges, at ingen af de foranstaltninger, de polske myndigheder har foreslået, udgør en indrømmelse fra FSO's side. De begrænser ikke FSO's tilstedeværelse på markedet mere end de foranstaltninger, der under alle omstændigheder er nødvendige for at genoprette virksomhedens rentabilitet. De kan derfor ikke kompensere for den konkurrenceforvridning, støtten har forårsaget. Urimelig konkurrenceforvridning undgås derfor ikke. Da Kommissionen finder det nødvendigt at træffe foranstaltninger, der kan begrænse konkurrenceforvridningen, har den besluttet at gøre sin beslutning om godkendelse af støtten som forenelig med fællesmarkedet betinget af, at følgende foranstaltninger overholdes:






  1. | Den årlige produktion af personbiler, herunder alle typer samlesæt, begrænses til 150 000 enheder indtil udgangen af februar 2011 (22), [...]. |
| --- | --- | --- |

(86)

Sammenfattende kan det siges, at ingen af de foranstaltninger, de polske myndigheder har foreslået, udgør en indrømmelse fra FSO's side. De begrænser ikke FSO's tilstedeværelse på markedet mere end de foranstaltninger, der under alle omstændigheder er nødvendige for at genoprette virksomhedens rentabilitet. De kan derfor ikke kompensere for den konkurrenceforvridning, støtten har forårsaget. Urimelig konkurrenceforvridning undgås derfor ikke. Da Kommissionen finder det nødvendigt at træffe foranstaltninger, der kan begrænse konkurrenceforvridningen, har den besluttet at gøre sin beslutning om godkendelse af støtten som forenelig med fællesmarkedet betinget af, at følgende foranstaltninger overholdes:

1.

Den årlige produktion af personbiler, herunder alle typer samlesæt, begrænses til 150 000 enheder indtil udgangen af februar 2011 (22), [...].

| 2. | Det årlige salg af personbiler i EU (23) begrænses til 107 000 enheder indtil udgangen af februar 2011 (24). |
| --- | --- |

2.

Det årlige salg af personbiler i EU (23) begrænses til 107 000 enheder indtil udgangen af februar 2011 (24).

| 3. | De to ovennævnte betingelser gælder for FSO, for alle selskabets nuværende og fremtidige datterselskaber og for alle selskaber, der kontrolleres af FSO's aktionærer i det omfang, de har tilladelse til at bruge dele af de aktiver (fabrikker, produktionslinjer osv.), der for tiden tilhører FSO eller dets datterselskaber. |
| --- | --- |

3.

De to ovennævnte betingelser gælder for FSO, for alle selskabets nuværende og fremtidige datterselskaber og for alle selskaber, der kontrolleres af FSO's aktionærer i det omfang, de har tilladelse til at bruge dele af de aktiver (fabrikker, produktionslinjer osv.), der for tiden tilhører FSO eller dets datterselskaber.

| (87) | Kommissionen finder denne betingelse hensigtsmæssig, når det gælder om at reducere den konkurrenceforvridning, støtten forårsager. På grundlag af de produktionsprognoser, de polske myndigheder har forelagt, kan det fastslås, at denne betingelse kun vil udgøre en begrænsning for virksomheden i to eller — højst — tre år og to måneder (25). I denne periode vil betingelsen forpligte selskabet til at producere og sælge færre biler. Disse betingelser er desuden ensbetydende med, at selskabet ikke vil være i stand til at byde på andre licensaftaler, der kræver, at der produceres i denne periode. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen finder denne betingelse hensigtsmæssig, når det gælder om at reducere den konkurrenceforvridning, støtten forårsager. På grundlag af de produktionsprognoser, de polske myndigheder har forelagt, kan det fastslås, at denne betingelse kun vil udgøre en begrænsning for virksomheden i to eller — højst — tre år og to måneder (25). I denne periode vil betingelsen forpligte selskabet til at producere og sælge færre biler. Disse betingelser er desuden ensbetydende med, at selskabet ikke vil være i stand til at byde på andre licensaftaler, der kræver, at der produceres i denne periode.

| (88) | Ved at fastsætte produktionslofternes virkning (varighed og omfang) til to — højst tre — år og to måneder, har Kommissionen taget hensyn til status for det område, hvor virksomheden er baseret, og dens markedsandel. |
| --- | --- |

(88)

Ved at fastsætte produktionslofternes virkning (varighed og omfang) til to — højst tre — år og to måneder, har Kommissionen taget hensyn til status for det område, hvor virksomheden er baseret, og dens markedsandel.

4.7.   Begrænsning af støtten til et minimum

| (89) | I sin beslutning om indledning af undersøgelsesproceduren ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt alle støtteforanstaltninger var nødvendige. Især bemærkede Kommissionen, at bevillingen af visse foranstaltninger var gjort betinget af, at det ville lykkes at finde en investor. Støtten syntes derfor rettet mod tiltrækning af en investor og ikke kun forebyggelse af virksomhedens konkurs. Undersøgelsesproceduren har bortvejet denne tvivl. Kommissionen finder rent faktisk, at virksomheden ikke kunne have overlevet uden støtte fra en investor og en licenshaver. FSO havde ikke selv modeller, som virksomheden kunne producere, og havde heller ikke mulighed for selv at udvikle en helt ny model. Den manglende interesse fra 29 af de største bilproducenters side, efter at FSO i februar 2004 havde forsøgt at kontakte dem, viser, at selskabet befandt sig i en meget svær situation, og at det, selv efter at have fået tildelt støtten, ikke var et særligt rentabelt eller fortjenstgivende foretagende. På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den kendsgerning, at en del af støtten var betinget af, at der blev fundet en investor, ikke betyder, at støtten oversteg det minimum, der var nødvendigt for at genoprette FSO's rentabilitet. |
| --- | --- |

(89)

I sin beslutning om indledning af undersøgelsesproceduren ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt alle støtteforanstaltninger var nødvendige. Især bemærkede Kommissionen, at bevillingen af visse foranstaltninger var gjort betinget af, at det ville lykkes at finde en investor. Støtten syntes derfor rettet mod tiltrækning af en investor og ikke kun forebyggelse af virksomhedens konkurs. Undersøgelsesproceduren har bortvejet denne tvivl. Kommissionen finder rent faktisk, at virksomheden ikke kunne have overlevet uden støtte fra en investor og en licenshaver. FSO havde ikke selv modeller, som virksomheden kunne producere, og havde heller ikke mulighed for selv at udvikle en helt ny model. Den manglende interesse fra 29 af de største bilproducenters side, efter at FSO i februar 2004 havde forsøgt at kontakte dem, viser, at selskabet befandt sig i en meget svær situation, og at det, selv efter at have fået tildelt støtten, ikke var et særligt rentabelt eller fortjenstgivende foretagende. På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den kendsgerning, at en del af støtten var betinget af, at der blev fundet en investor, ikke betyder, at støtten oversteg det minimum, der var nødvendigt for at genoprette FSO's rentabilitet.

| (90) | For at kunne bedømme, om støtten var begrænset til et minimum, undersøgte Kommissionen, hvilke parter, der har dækket og vil dække omkostningerne ved omstruktureringen. Disse omkostninger vedrører hovedsagelig omlægningen af selskabets gæld. Selskabet behøvede også en garanti for et mindre beløb med henblik på finansiering af moderniseringen af den produktionslinje, der skulle anvendes til produktion af den nye model. |
| --- | --- |

(90)

For at kunne bedømme, om støtten var begrænset til et minimum, undersøgte Kommissionen, hvilke parter, der har dækket og vil dække omkostningerne ved omstruktureringen. Disse omkostninger vedrører hovedsagelig omlægningen af selskabets gæld. Selskabet behøvede også en garanti for et mindre beløb med henblik på finansiering af moderniseringen af den produktionslinje, der skulle anvendes til produktion af den nye model.

| (91) | Som nævnt (se tabel 3), undertegnede FSO i september 2003 en aftale med sine vigtigste kreditorer. I henhold til denne aftale konverterede DMC tilgodehavender hos FSO for [2-3] mio. (26) PLN [...] til selskabskapital. Staten foretog den samme disposition for et beløb på [400-800] mio. PLN [...]. Som angivet i betragtning 55 finder Kommissionen ikke, at denne konvertering indebærer støtte. I aftalen af september 2003 forpligtede private banker sig til at afskrive tilgodehavender hos FSO til en værdi af [0,7-1,2] mia. PLN [...]; næsten halvdelen af denne forpligtelse er allerede indfriet. Mindre tilgodehavender hos FSO blev også omlagt, således at yderligere [120-230] mio. PLN [...] kunne afskrives. Konverteringerne og afskrivningerne af gæld gjorde, at det støttebeløb, der var behov for med henblik på at redde selskabet, blev mindre. Hvis disse kreditorer ikke havde accepteret konverteringerne og afskrivningerne af deres tilgodehavender, ville disse fordringer skulle indfries omgående, og det ville have været nødvendigt at bevilge yderligere støtte i forbindelse hermed og med henblik på at redde FSO fra konkurs. Når der ses bort fra den af den polske stat bevilgede gældskonvertering, beløber bidraget fra FSO's private kreditorer sig til [2,8-4,4] mia. PLN [...]. |
| --- | --- |

(91)

Som nævnt (se tabel 3), undertegnede FSO i september 2003 en aftale med sine vigtigste kreditorer. I henhold til denne aftale konverterede DMC tilgodehavender hos FSO for [2-3] mio. (26) PLN [...] til selskabskapital. Staten foretog den samme disposition for et beløb på [400-800] mio. PLN [...]. Som angivet i betragtning 55 finder Kommissionen ikke, at denne konvertering indebærer støtte. I aftalen af september 2003 forpligtede private banker sig til at afskrive tilgodehavender hos FSO til en værdi af [0,7-1,2] mia. PLN [...]; næsten halvdelen af denne forpligtelse er allerede indfriet. Mindre tilgodehavender hos FSO blev også omlagt, således at yderligere [120-230] mio. PLN [...] kunne afskrives. Konverteringerne og afskrivningerne af gæld gjorde, at det støttebeløb, der var behov for med henblik på at redde selskabet, blev mindre. Hvis disse kreditorer ikke havde accepteret konverteringerne og afskrivningerne af deres tilgodehavender, ville disse fordringer skulle indfries omgående, og det ville have været nødvendigt at bevilge yderligere støtte i forbindelse hermed og med henblik på at redde FSO fra konkurs. Når der ses bort fra den af den polske stat bevilgede gældskonvertering, beløber bidraget fra FSO's private kreditorer sig til [2,8-4,4] mia. PLN [...].

| (92) | Ud over de nævnte bidrag har Polen oplyst, at AvtoZAZ i de seneste år har forudfinansieret sine ordrer til FSO, som udgjorde næsten hele den polske virksomheds produktion. Denne forudfinansiering gjorde det muligt for FSO, som ikke rådede over likvid finansiering, at finansiere produktionen af de bestilte biler (f.eks. indkøb af råmaterialer). De forudfinansierede ordrer har muliggjort selskabets aktiviteter i de seneste år. Denne form for forudfinansiering er ikke normal praksis i bilindustrien, især ikke når det drejer sig om en kriseramt virksomhed. Det kan konkluderes, at AvtoZAZ ved den usædvanlige forudfinansiering, selskabet har ydet FSO, har bidraget til finansieringen af virksomheden i omstruktureringsperioden. Dette private bidrag er et tegn på, at markedet har tiltro til selskabets rentabilitet. Ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder beløb de samlede forudbetalinger fra AvtoZAZ sig sommetider til [10-50] mio. USD [...]. |
| --- | --- |

(92)

Ud over de nævnte bidrag har Polen oplyst, at AvtoZAZ i de seneste år har forudfinansieret sine ordrer til FSO, som udgjorde næsten hele den polske virksomheds produktion. Denne forudfinansiering gjorde det muligt for FSO, som ikke rådede over likvid finansiering, at finansiere produktionen af de bestilte biler (f.eks. indkøb af råmaterialer). De forudfinansierede ordrer har muliggjort selskabets aktiviteter i de seneste år. Denne form for forudfinansiering er ikke normal praksis i bilindustrien, især ikke når det drejer sig om en kriseramt virksomhed. Det kan konkluderes, at AvtoZAZ ved den usædvanlige forudfinansiering, selskabet har ydet FSO, har bidraget til finansieringen af virksomheden i omstruktureringsperioden. Dette private bidrag er et tegn på, at markedet har tiltro til selskabets rentabilitet. Ifølge oplysningerne fra de polske myndigheder beløb de samlede forudbetalinger fra AvtoZAZ sig sommetider til [10-50] mio. USD [...].

| (93) | Ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006 er det maksimale støttebeløb efter tiltrædelsen som nævnt på 82 mio. EUR (318 mio. PLN). Ved vurderingen af, om støtten er begrænset til et minimum, skal Kommissionen også tage hensyn til den støtte, der inden for rammerne af omstruktureringen er tildelt før Polens tiltrædelse af EU. Som nævnt mener Kommissionen, at det maksimale støttebeløb tildelt i kvartalet forud for Polens tiltrædelse er på 201 mio. PLN (51 mio. EUR). Den maksimale samlede omstruktureringsstøtte beløber sig derfor til 519 mio. PLN (133 mio. EUR). På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at den private sektors bidrag til omstruktureringen er på over 85 % af omstruktureringsomkostningerne, og at støtten udgør mindre end 15 %. Selv hvis statens konvertering af gæld (som ikke indebærer støtte) blev betragtet som gældsomlægning, ville den private sektors bidrag udgøre mere end tre fjerdedele af omstruktureringsomkostningerne. Kommissionen finder de private kreditorers bidrag omfattende. |
| --- | --- |

(93)

Ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006 er det maksimale støttebeløb efter tiltrædelsen som nævnt på 82 mio. EUR (318 mio. PLN). Ved vurderingen af, om støtten er begrænset til et minimum, skal Kommissionen også tage hensyn til den støtte, der inden for rammerne af omstruktureringen er tildelt før Polens tiltrædelse af EU. Som nævnt mener Kommissionen, at det maksimale støttebeløb tildelt i kvartalet forud for Polens tiltrædelse er på 201 mio. PLN (51 mio. EUR). Den maksimale samlede omstruktureringsstøtte beløber sig derfor til 519 mio. PLN (133 mio. EUR). På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at den private sektors bidrag til omstruktureringen er på over 85 % af omstruktureringsomkostningerne, og at støtten udgør mindre end 15 %. Selv hvis statens konvertering af gæld (som ikke indebærer støtte) blev betragtet som gældsomlægning, ville den private sektors bidrag udgøre mere end tre fjerdedele af omstruktureringsomkostningerne. Kommissionen finder de private kreditorers bidrag omfattende.

| (94) | På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at støtten er begrænset til et minimum. |
| --- | --- |

(94)

På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at støtten er begrænset til et minimum.

4.8.   Princippet om engangsstøtte

| (95) | På grundlag af oplysningerne fra de polske myndigheder fastslår Kommissionen, at selskabet ikke har modtaget omstruktureringsstøtte i de seneste ti år. I løbet af den nuværende omstrukturering blev de første støtteforanstaltninger bevilget i det sidste kvartal af 2003. Denne betingelse er derfor overholdt. |
| --- | --- |

(95)

På grundlag af oplysningerne fra de polske myndigheder fastslår Kommissionen, at selskabet ikke har modtaget omstruktureringsstøtte i de seneste ti år. I løbet af den nuværende omstrukturering blev de første støtteforanstaltninger bevilget i det sidste kvartal af 2003. Denne betingelse er derfor overholdt.

5.   KONKLUSION

| (96) | Kommissionen finder, at den anmeldte støtte er i overensstemmelse med fællesmarkedet, hvis visse betingelser opfyldes — |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen finder, at den anmeldte støtte er i overensstemmelse med fællesmarkedet, hvis visse betingelser opfyldes —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De i tabel 4 anførte støtteforanstaltninger til fordel for FSO, hvoraf nogle allerede er helt eller delvis gennemført af Polen, og nogle ikke er gennemført, er i overensstemmelse med fællesmarkedet med forbehold for de ved artikel 2 fastsatte forpligtelser og betingelser.

Artikel 2

1.   Det er nødvendigt at gennemføre omstruktureringsplanen for FSO fuldstændigt, herunder omlægningen af FSO's gæld.

2.   Den årlige produktion af personbiler, herunder alle typer samlesæt, begrænses indtil udgangen af februar 2011 til 150 000 enheder. Dette produktionsloft gælder for hvert kalenderår. Produktionen begrænses i de første to måneder af 2011 til 25 000 enheder.

3.   Det årlige salg af personbiler i EU (inklusive nye medlemsstater, så snart disse har tiltrådt EU) begrænses indtil udgangen af februar 2011 til 107 000 enheder. Dette salgsloft gælder for hvert kalenderår. Salget i EU begrænses i de første to måneder af 2011 til 17 833 enheder.

4.   De to ovennævnte betingelser gælder for FSO, for alle selskabets nuværende og fremtidige datterselskaber og for alle selskaber, der kontrolleres af FSO's hovedaktionær, i det omfang at de bruger de produktionsaktiver (fabrikker, produktionslinjer osv.), der for tiden tilhører FSO eller dets datterselskaber.

5.   For at gøre det muligt for Kommissionen at overvåge overholdelsen af alle de nævnte betingelser forelægger Polen en halvårlig statusrapport for Kommissionen vedrørende FSO’s omstrukturering. Med henblik på kontrollen af overholdelsen af produktions- og salgslofterne forelægger Polen årlige rapporter om salgs- og produktionstal for det forløbne kalenderår for Kommissionen; disse rapporter fremsendes senest ved udgangen af januar. Den sidste rapport sendes inden udgangen af marts 2011; den skal dække produktion og salg for de første to måneder af 2011.

Artikel 3

Polen underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2006.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 100 af 26.4.2005, s. 2.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Fortrolig oplysning.

3

(4)  Alle beløb opgivet af de polske myndigheder i polske zloty (PLN) er til orientering omregnet til euro (EUR) ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006, dvs. 1 EUR = 3,89 PLN.

4

(5)

5

| Kilde: | »Company Presentation, Fabryka Samonochodów Osobowych S.A., Warsaw 2006«, fremlagt af de polske myndigheder den 31. august 2006. |
| --- | --- |

Kilde:

Kilde:

»Company Presentation, Fabryka Samonochodów Osobowych S.A., Warsaw 2006«, fremlagt af de polske myndigheder den 31. august 2006.

(6)  Ifølge en pressemeddelelse af 10. januar 2006 på selskabets hjemmeside (www.ukravto.ua) producerede ZAZ i 2005 148 163 køretøjer, heraf 10 190»Travria«, 6 224»Travria Pick-Up«, 20 864»Slavuta«, 21 379»Sens«, 9 107»Lanos T-150«, 697 »Opel Astra-H«, 1 915»Opel CKD«, 6 179»VAZ-21093«, 14 459»VAZ-21099« og 57 149 køretøjer af andet mærke.

6

(7)  Aftalens formelle parter var den polske stat og Zakrytoje Akcjonernoje Obszczestwo z Inostrannoj Inwesticjej »Zaporozskij Awtomobilestroitelnyj Zawod« med hovedkvarter i Zaporozhye, Ukraine.

7

(8)  De data, der benyttes i dette afsnit, hidrører fra oplysninger afgivet af de polske myndigheder.

8

(9)  Kilde: Svar fra de polske myndigheder den 30. august 2006.

9

Kilde:

(10)  Skrivelse fra de polske myndigheder af 13. juni 2005.

10

(11)  Alle beløb opgivet af de polske myndigheder i US-dollar (USD) er til orientering omregnet til euro (EUR) ved anvendelse af vekselkursen den 20. oktober 2006, dvs. 1 EUR = 1,26 USD.

11

(12)  Ved skrivelse af 3. januar 2006 meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at den planlagte garanti var nedsat. De støtteforanstaltninger, der er anført i beslutningen om iværksættelse af undersøgelsen, var baseret på meddelelsen af 30. april 2004. Denne meddelelse indeholdt en plan om tildeling af en garanti for 162,5 mio. USD.

12

(13)  Støtteforanstaltning nr. 22 og 23 er udeladt i de oplysninger, der blev forelagt den 3. januar 2006. De er imidlertid omfattet af beslutningen af 19. januar 2005 om indledning af proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Da Kommissionen ikke har modtaget oplysninger om tilbagetrækning af disse foranstaltninger, har den besluttet at tage dem i betragtning.

13

(14)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

14

(15)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

15

(16)  Denne prognose vedrørte modellen [...], om hvilken, der først blev indgået formel aftale [...] den [...].

16

(17)  Dette bekræftes i præmis 44 og 45 i dom afsagt af Retten i Første Instans den 14. januar 2004 i sag T-17/03, Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH.

17

Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH

| (44) | Rammebestemmelsernes punkt 3.2.2, som gennemfører denne betingelse, kræver bl.a., at omstruktureringsplanen overholder tre materielle betingelser. Det er for det første ufravigeligt, at virksomhedernes rentabilitet kan genoprettes inden for en rimelig frist og på basis af en realistisk vurdering (punkt 3.2.2, A)), for det andet, at konkurrencefordrejende virkninger i forbindelse med tildeling af støtte forhindres (punkt 3.2.2, B)), og for det tredje, at støtten står i et rimeligt forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele (punkt 3.2.2, C). |
| --- | --- |

(44)

Rammebestemmelsernes punkt 3.2.2, som gennemfører denne betingelse, kræver bl.a., at omstruktureringsplanen overholder tre materielle betingelser. Det er for det første ufravigeligt, at virksomhedernes rentabilitet kan genoprettes inden for en rimelig frist og på basis af en realistisk vurdering (punkt 3.2.2, A)), for det andet, at konkurrencefordrejende virkninger i forbindelse med tildeling af støtte forhindres (punkt 3.2.2, B)), og for det tredje, at støtten står i et rimeligt forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele (punkt 3.2.2, C).

| (45) | Da alle disse betingelser skal være opfyldt, er det tilstrækkeligt for, at en påtænkt støtteordning kan erklæres uforenelig af Kommissionen, at én af disse betingelser ikke er opfyldt (Rettens dom af 15. juni 2005, sag T-171/02, Regione autonoma della Sardegna mod Kommissionen, Sml. II, s. 2123, præmis 128, og ligeledes i denne retning dommen i sagen Frankrig mod Kommissionen, præmis 49 og 50). |
| --- | --- |

(45)

Da alle disse betingelser skal være opfyldt, er det tilstrækkeligt for, at en påtænkt støtteordning kan erklæres uforenelig af Kommissionen, at én af disse betingelser ikke er opfyldt (Rettens dom af 15. juni 2005, sag T-171/02, Regione autonoma della Sardegna mod Kommissionen, Sml. II, s. 2123, præmis 128, og ligeledes i denne retning dommen i sagen Frankrig mod Kommissionen, præmis 49 og 50).

(18)  I deres skrivelse af 6. april 2006 tilkendegav de polske myndigheder, at »Tildeling af licens var uadskilleligt forbundet med en uddybelse af samarbejdet mellem licensgiver og licenstager. Det omfatter overførsel af knowhow, fremstillingsteknologier, teknisk støtte, udvikling af forsknings- og udviklingsprocesser, kvalitetskontrol og ligeledes fælles bestræbelser, når det gælder lokalisering af produktionen af sæt og komponenter. Hvis licenshaveren med held overholder licensaftalens betingelser, kan dette danne grundlag for senere fælles projekter [...]«. Det fremgår klart af ovenstående, at FSO på lang sigt agter at engagere sig yderligere i udviklingen af nye produkter. Dette vedrører imidlertid de meget langsigtede perspektiver og er afhængigt af opfyldelsen af en række betingelser, der på nuværende tidspunkt har hypotetisk karakter. Kommissionen vil derfor basere sin analyse på den antagelse, at FSO forbliver uafhængig producent.

18

(19)  Produktionen i EU til EU-markedet gør det muligt at undgå told og begrænser transportudgifterne. Derfor finder de store bilproducenter, at fabrikker baseret i EU i langt højere grad er indbyrdes udskiftelige end fabrikker, der er baseret såvel inden for som uden for EU, hvilket bevirker, at konkurrencen mellem fabrikkerne i EU bliver hårdere.

19

(20)  På grund af den intense konkurrence vil den store bilproducent, der får fremstillet sine biler hos FSO, sandsynligvis lade de lavere omkostninger afspejle i en lavere salgspris.

20

(21)  På basis af den ændrede prognose, der blev forelagt den 3. oktober 2006, ville denne foranstaltning først i 2008 udgøre en reduktion.

21

(22)  Produktionen skal i de første to måneder af 2011 begrænses til 25 000 enheder.

22

(23)  Inkl. nye medlemsstater efter disses tiltrædelse af EU.

23

(24)  Salget i EU begrænses i de første to måneder af 2011 til 17 833 enheder.

24

(25)  Hvis produktionsprognosen i tabel 5 anvendes, vil den begrænsende virkning kun udgøre to år og to måneder. Hvis den opjusterede prognose, der blev forelagt i skrivelse af 3. oktober 2006, anvendes, vil den begrænsende virkning udgøre tre år og to måneder.

25

(26)  Skrivefejl — skal være »mia.«.

26

---

| 19.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 187/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 187/47

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 17. juli 2007

om ændring af beslutning 2006/784/EF om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Frankrig

(meddelt under nummer K(2007) 3419)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(2007/510/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3220/84 af 13. november 1984 om fastsættelse af Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (1), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2006/784/EF (2) godkendtes tre metoder til klassificering af svinekroppe i Frankrig. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2006/784/EF (2) godkendtes tre metoder til klassificering af svinekroppe i Frankrig.

| (2) | Den franske regering har anmodet Kommissionen om at godkende to nye metoder til klassificering af svinekroppe og har indgivet resultaterne af sine dissektionsprøver ved at forelægge del 2 af protokollen i henhold til artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (3). |
| --- | --- |

(2)

Den franske regering har anmodet Kommissionen om at godkende to nye metoder til klassificering af svinekroppe og har indgivet resultaterne af sine dissektionsprøver ved at forelægge del 2 af protokollen i henhold til artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (3).

| (3) | En evaluering af denne anmodning har vist, at betingelserne for godkendelse af disse klassificeringsmetoder er opfyldt. |
| --- | --- |

(3)

En evaluering af denne anmodning har vist, at betingelserne for godkendelse af disse klassificeringsmetoder er opfyldt.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I artikel 1, stk. 1, i beslutning 2006/784/EF tilføjes følgende som litra d) og e):

| »d) | apparatet »Autofom« med tilhørende beregningsmetoder, jf. del 4 i bilaget |
| --- | --- |

»d)

apparatet »Autofom« med tilhørende beregningsmetoder, jf. del 4 i bilaget

| e) | apparatet »UltraFom 300« med tilhørende beregningsmetoder, jf. del 5 i bilaget.« |
| --- | --- |

e)

apparatet »UltraFom 300« med tilhørende beregningsmetoder, jf. del 5 i bilaget.«

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 2007.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 301 af 20.11.1984, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 3513/93 (EFT L 320 af 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  EUT L 318 af 17.11.2006, s. 27.

2

(3)  EFT L 285 af 25.10.1985, s. 39. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1197/2006 (EUT L 217 af 8.8.2006, s. 6).

3

---

BILAG

Følgende del 4 og 5 tilføjes i bilaget til beslutning 2006/784/EF:

»DEL 4

AUTOFOM

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet Autofom. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet Autofom.

| 2. | Apparatet er forsynet med 16 ultralydstransducere på 2 MHz (SFK-teknologi, K2KG), som er placeret med en indbyrdes afstand på 25 mm.
  Ultralydsdataene omfatter målinger af spæktykkelse og muskeltykkelse.
  En central enhed omregner måleværdierne til beregnet indhold af magert kød i procent. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er forsynet med 16 ultralydstransducere på 2 MHz (SFK-teknologi, K2KG), som er placeret med en indbyrdes afstand på 25 mm.

Ultralydsdataene omfatter målinger af spæktykkelse og muskeltykkelse.

En central enhed omregner måleværdierne til beregnet indhold af magert kød i procent.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 23 målepunkter efter følgende formel:








  Ŷ | = | 69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 23 målepunkter efter følgende formel:

Ŷ

=

69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123

hvor

| Ŷ | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- |

Ŷ

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

X0, X7 ... X123 de variabler, der måles ved hjælp af Autofom.

| 4. | Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er angivet i del II i den protokol, som Frankrig har forelagt Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 45 og 125 kg. |
| --- | --- |

4.

Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er angivet i del II i den protokol, som Frankrig har forelagt Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.

Formlen gælder for kroppe på mellem 45 og 125 kg.

DEL 5

ULTRAFOM 300

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet UltraFom 300. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet UltraFom 300.

| 2. | Apparatet er forsynet med en ultralydssonde på 3,5 MHz (SFK-teknologi 3,5 64LA), 5 cm lang, med 64 ultralydstransducere. Ultralydssignalet digitaliseres, registreres og analyseres af en mikroprocessor.
  De målte værdier omsættes til skønnet indhold af magert kød i procent ved hjælp af UltraFom-apparatet selv. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er forsynet med en ultralydssonde på 3,5 MHz (SFK-teknologi 3,5 64LA), 5 cm lang, med 64 ultralydstransducere. Ultralydssignalet digitaliseres, registreres og analyseres af en mikroprocessor.

De målte værdier omsættes til skønnet indhold af magert kød i procent ved hjælp af UltraFom-apparatet selv.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M

  hvor







  Ŷ | = | det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| G | = | fedtlagets tykkelse (inkl. svær), mellem andet- og tredjebageste ribben, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje, vinkelret på sværen (i mm) |
| M | = | musklens tykkelse, mellem andet- og tredjebageste ribben, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje, vinkelret på sværen (i mm). |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M

hvor

Ŷ

=

det beregnede indhold af magert kød i svinekroppen i procent

G

=

fedtlagets tykkelse (inkl. svær), mellem andet- og tredjebageste ribben, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje, vinkelret på sværen (i mm)

M

=

musklens tykkelse, mellem andet- og tredjebageste ribben, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje, vinkelret på sværen (i mm).

Formlen gælder for kroppe på mellem 45 og 125 kg«.

---